KALUSTOMUUTOKSET VR:LLÄ HUHTI–HEINÄKUUSSA 2009\n21 BSo sarjaan Zans\n1 BXO sarjaan BO\n61 Shmmn sarjaan Sgmmns-w\n17 Soa sarjaan Zaens-w\n22 Tabd sarjaan Tadds\n2 EFit (23535 ja 23536)\nSr1 3063 törmäsi IC² 88:aa vetäessään huoltotielle eksyneeseen ja siinä käännöstä tehneeseen jäteautoon 23.7.2009 Muuramessa. Veturi vaurioitui hinauskuntoon.\nSm1-junien poistuminen saattaa sittenkin alkaa jo 2010. Uusien selvitysten mukaan junia ei tarvita enää yhtä paljoa liikenteessä kuin aiemmin. Hylkäysten kautta saadaan vielä liikenteessä oleviin juniin tarvittavia varaosia, joita muutoin olisi teetettävä kalliilla rahalla. Toisaalta tehostamalla kunnossapitoa ja ohjaamalla Sm1-junien käyttöä kohdentuvaksi ruuhkan huippujakson hoitamiseen voidaan heikkokuntoisimpia alkaa hylätä. Suunnitelmissa on kuuden junan poistuminen 2010 ja seuraavien 12 junan 2011. Vanhimmat Sm1:t saavuttavat 42 vuoden iän 2010.\nSm1 6008, joka vaurioitui Riihimäellä, tullee olemaan ensimmäinen hylättävä sähkömoottorijuna. Se on seissyt vauriosta alkaen Hyvinkään konepajalla, eikä sitä enää korjata.\nSm5-junien kaupallinen koeliikenne alkanee viikolla 47/2009. Ne liikennöivät koeliikenteen aikana pääasiassa A- ja M-linjoilla. Sitä ennen junilla on ajettu runsaasti koulutus- ja luotettavuustestiajoja. Viime Resiinassa mainittu akselinkäyttölaiteongelma on saatu hallintaan; kyseessä oli asennusvika. Sm5-sarjajunien toimitukset alkavat 2011 alussa yhden junan kuukausitahtiin. Junien ulkonäkö tulee muuttumaan ainakin siten, että YTV-logo poistuu. Sarjajunien lopullinen värityskin voi vielä muuttua.\nSm6-junien toimitukset ovat hieman myöhässä. Ensimmäinen Karelian Trainsin tilaama juna saapunee Italiasta Suomeen tammikuussa 2010. Toinen juna toimitettaneen maaliskuussa. Ensimmäistä junaa käytetään pääosin koeajoissa Suomessa ja toista Venäjällä. Koeajojen jälkeen Sm6-junalla korvataan ensimmäisenä nykyinen Sibelius-runko ennen varsinaisen nopean liikenteen aloittamista.\nDv12 2519 paloi varsin pahasti Kokkola–Pyhäsalmi-malmijunassa Sievissä aamuyöllä 8.6.2009. Pohjanmaan radan junaliikenne oli poikki runsaat kaksi tuntia. Veturi hinattiin Dv12 2563:lla 4.–5.7.2009 Haapajärven ja Jyväskylän kautta hinaamalla Hyvinkään konepajalle romutettavaksi.\nDr16 2802:sta on tehty romutuspäätös 7.4.2009. Veturin moottori rikkoutui 21.2.2009.\nDr17- ja Dr45-sarjamerkinnät on otettu käyttöön, kun Kymen Veturipalvelun Move 67-veturi on siirretty kaluston katsastusmenettelyn piiristä jatkuvankunnossapidon järjestelmään ja saanut näin ollen tunnuksen Dr17 98 10 6007001-9. Samoin Imatran Veturipalvelun Move 90-veturi on saanut tunnuksen Dr45 98 10 8049001-5. Vetureiden kunnossapitäjänä toimii Teräspyörä Oy. Molemmat veturit ovat vuokrattuina Stora Ensolle, joka käyttää niitä Inkeroisten tehtaallansa vaihtovetureina. Toisin kuin Resiinassa 1/2009 kerrottiin, käytetään Move 67:ää ensisijaisena veturina ja Move 90:tä varaveturina. Move 67 ja saman yhtiön Lokomo C600 maalattiin kesällä. Vetureiden ulkonäkö pysyi kutakuinkin samana.\nDm12 4407 vaurioitui melkoisesti 20.8.2009 junassa H 761 Joensuusta Nurmekseen törmätessään heti puolen päivän jälkeen kuorma-autoon Leppälä 2 -nimisellä vartioimattomalla tasoristeyksellä hieman Joensuun pohjoispuolella. Moottorivaunusta vuoti polttoainetta radalle. Loukkaantumiset jäivät onneksi lieviksi. Liikenne radalla alkoi uudelleen klo 16.30, kun moottorivaunu saatiin hinattua Joensuuhun. Tyhjänä kulkenut sora-auto oli kiertotien rakennustöissä, jonka valmistuttua mm. tämäkin tasoristeys suljetaan.\nLokomo C600 (663/1972) on siirtynyt Saalasti Oy:n omistukseen. Veturi siirrettiin Teräspyörän Kuusankosken toimipisteelle maantielavetilla 9.2.2009 Raahesta, missä se viimeksi työskenteli Rautaruukin terästehtaalla. Toistaiseksi veturia on käytetty Teräspyörän vaihtotyöveturina Kuusankoskella ja MVH:n ratatyömaalla Valtimossa.\nTka6 140, joka on nykyisin yksityisveturina Pohjankurussa, on saanut EVN-numeron 98 10 0281001-9. Samalla VR:n aikainen numero 140 on poistettu hytin kyljistä. Syynä järjestelyyn on veturin rekisteröiminen virallisesti teollisuusveturiksi ja ottaminen jatkuvankunnossapidon järjestelmään. Veturin omistaa Celsa Steel Service Oy ja kunnossapidosta huolehtii Teräspyörä Oy. Aiemmin Celsalla oli Pohjankurussa myös Tka6 158, mutta se myytiin tarpeettomana noin viiden vuoden seisonnan jälkeen Saalastille ja edelleen Viroon Polevkivi Raudtee AS:lle. Veturi toimitettiin Kohtla-Järveen 3.1.2008.\nTka7 220 on saanut uuden logon ja numeron 99 10 6456220-0 lisäksi kylkeensä nimen ”Mirja” kesällä 2009. Samalla kyseessä on sukupuolen vaihdos, sillä ratakuorma-auton entinen nimi oli ”Simo”.\nSaalasti Oy kunnostaa Voikkaan lakkautetun paperitehtaan varastoon toimitilat rautatiekaluston valmistamiseen ja tytäryhtiö Teräspyörän rautatiekaluston kunnossapitotoiminnalle. Raiteita tiloihin tulee kaksi ja ne varustellaan mm. huoltomontuilla, uusilla nostureilla ja nostopukeilla. Nykyisellään Saalasti Oy rakentaa uutta rautatiekalustoa Espoon Juvanmalmilla, Teräspyörän tilat puolestaan sijaitsevat uusien tilojen lähistöllä Kuusanniemen vanhassa veturitallissa. Syksyllä konepajatoiminnan siirtyessä uusiin tiloihin jäänee veturitalli Teräspyörän säilytystiloiksi. Toiminnan keskittyessä Voikkaalle syntyy myös uusia työpaikkoja. Tällä hetkellä Teräspyörällä on Kuusankoskella kahdeksan työntekijää, kun tulevaisuudessa uusissa tiloissa työskentelee parisenkymmentä henkilöä.\nVk4 68 eli ”Leena” (Borsig 7858/1910) on kunnostettu touko–kesäkuussa Jokioisten Museorautatien Minkiön korjaushallissa Rautatiemuseon Säätiön toimeksiannosta. Tätä ennen veturi oli vuodesta 1986 säilytettävänä Kuopion satamamakasiinissa. Veturi kuuluu Suomen Rautatiemuseon kokoelmiin. Kunnostustyön teki ABB Oy Service Jokioisilta. Korjauksen jälkeinen ensimmäinen lämmitys aloitettiin Minkiöllä 29.6.2009. Kattila hyväksyttiin käyttöön 6.7.2009, minkä jälkeen veturi siirrettiin 29.7. Hyvinkäälle maantiekuljetuksena koeajoja varten. Se kulki ensimmäiset metrinsä oman höyrynsä voimalla jälleen leveäraiteisella radalla 4.8.2009 klo 13.15 ja kaiken voitiin todeta olevan kunnossa. Veturin kunnostus on voitu suorittaa pääjohtaja Henri Kuitusen 50-vuotis juhlarahaston ja Rautatiemuseon Säätiön varoin. Veturin juhlallinen luovutus Rautatiemuseon Säätiön ylläpidettäväksi tapahtui 17.8.2009 Hyvinkäällä. Veturin julkistaminen ja näytteille asettaminen suurelle yleisölle tapahtuu veturin täyttäessä 100 vuotta vuonna 2010.\nHr1 1009 veti 22.8.2009 Helsingistä matkustajienkuljetusvaihtotyöyksikön Oulunkylään paikallisille markkinoille. Suunniteltu laajempi ajo peruuntui, koska Rautatievirasto oli alustavasti ilmoittanut kieltävänsä matkustajien kuljettamisen junaa vaihtotyönä peräytettäessä. Oulunkylä kuuluu Helsingin liikennepaikkaan, ja sen sisällä matkustajamuseoliikenne vaihtotyönä on edelleenkin sallittu, myös peräyttämällä.\nHr1 1021:n piti olla esillä lämpimänä Riihimäen asematapahtumassa 13.9.2009. Vierailu peruuntui kuitenkin lämmittäjäpulan takia. Ukko-Pekan junarungossa olisi ollut mukana myös jopa 2-kerrosvaunu. Perinteistä höyryjunaa Suomen Rautatiemuseolle Hyvinkäälle ei voitu enää ajaa Rautatieviraston asettaman pääradan museoliikennekiellon takia.\nTk3 1148:ää käytettiin 7.8.2009 Havukka-ahon ajattelijan kuvauksissa Isokylässä Sallan radalla. Kuvausjunassa olivat Rovaniemeltä alkaen vetureina Tk3 sekä Dv12 2504. Paluumatkalla junaa vetänyt Dv12 hajosi, mutta Tk3 1148 avusti dieselveturin Rovaniemelle. Rovaniemen museojunakalusto katsastetaan syksyllä.\nTk3 1152 siirrettiin lavettikyydillä Pesiökylästä Ämmänsaaren keskustaan 28.7.2009. Veturia kutsutaan paikallisesti Santeriksi. Ämmänsaaressa veturia on alkanut kunnostaa Suomussalmen kunnan vetämä Hanslankari-työpaja. Pesiökylässä veturi on joutunut toistuvasti ilkivallan kohteeksi, nyt sille toivotaan näkyvämpää ja parempaa tulevaisuutta.\nTr1 1088 siirrettiin Tampereen rautatieaseman kupeesta Toijalaan samoin 28.7.2009. Pirkanmaan Osuuskauppa sai Risto-veturin ilmaiseksi, mutta on sitoutunut sen ulkoiseen kunnostamiseen. Se on sijoitettu Toijalan ABC-liikennemyymälän pihaan Tampereen moottoritien kupeeseen. Tampereen museotoimi on pari vuotta etsinyt ratkaisua Riston uudelleensijoittamiseksi. Vuosi sitten kaavailtu muutto Siuron asemapuistoon ei toteutunut. Siirtoa oli valmisteltu jo etukäteen mm. asentamalla veturin hytin alle nostoteline. Kokonaisuudessaan 5,95 metriä korkea erikoiskuljetus vaati erityisreitin päästäkseen pois Tampereen keskustasta. Omilla laveteillaan kulkeneet raskas veturi ja tenderi eivät voineet ylittää siltoja tai rumpuja yhtä aikaa, vaan yksitellen silta-asiantuntijan valvonnassa. Klo 11 lähtenyt kuljetus sujui ongelmitta ja veturi tendereineen oli ABC:n pihaan rakennetulla jalustalla kaksi tuntia arvioitua aikataulua edellä. Pahoin sotkettu ja rikottu veturi kunnostetaan tulevan talven aikana näyttelykuntoon Suomen Rautatiemuseon antamien ohjeiden mukaan hiekkapuhaltamalla ja uudelleenmaalaamalla.\nMaansiirto Veli Hyyryläinen on hankkinut Venäjältä kymmenen sepelivaunua. Rautatievirasto on suhtautunut luonnollisesti niiden käyttöön penseästi, koska ne eivät täytä eurooppalaisia yhteensopivuuskriteereitä. Osa vaunuista oli alkukesällä Kuusankoskella, ja osa vietiin maanteitse työmaalle Kainuuseen. Ratatyömaan sisällä vaunuja on voinut käyttää, mutta junissa niitä ei ole saanut kuljettaa. Porokylän ja Maanselän välisellä perusparannustyömaalla näitä vaunuja on ollut käytössä kuusi. Vaunuja tuotiin Kajaanista Porokylään lavettikuljetuksena maanteitä pitkin ainakin 17.7.2009.\nPerusparannus Porokylän ja Maanselän välillä saavutti 5.8.2009 Itälahden tasoristeyksen (km 796+113) ennen yön taukoa. Maansiirto Veli Hyyryläisen urakoimassa työssä tekniikka on toinen kuin VR-Radan vuotta aiemmin suorittamassa Huutokoski–Savonlinna-perusparannuksessa. Nyt vanha rata 30 kg/m kiskoineen puretaan ensin pois ja sitten tilalle rakennetaan uusi rata 54 kg/m kiskoineen mm. pyöräkuormaajien ja kaivinkoneiden avulla. Vuotta aiemmin kiskot ja pölkyt vaihdettiin samanaikaisesti raiteenvaihtokone ”Veeralla”.\nLohjan sähkörautatien höyryveturi (Tampella 256/1916) ja kaksi kuuppavaunua on ollut ulkoisesti kunnostettuna lainassa kesän 2009 Jokioisten Museorautatieltä Suomen Kivikeskuksessa ”Keisarien aika” -näyttelyssä Juuassa. Lohjan jälkeen veturi oli käytössä Harvialan metsärautatiellä ja lopuksi leikkikaluna Tampereen Sorsapuistossa ennen siirtoa Jokioisten Museorautatielle. Veturin kunnostusta ajokuntoiseksi on kaavailtu.\nRx-ravintolavaunujen itsepalvelupuolia uusitaan. Ensimmäisenä valmistui Rx 26711, joka esiteltiin lehdistölle Helsingissä 12.6.2009.\nGbln-vaunuja on laitettu keväällä 2009 seisomaan 200. Ne odottavat romuttamista sivuraiteilla ympäri Suomea. Esimerkiksi 22.5.2009 niitä seisoi 38 vanhalla Haapamäen radalla Parkanossa. Lisäksi Parkanon aseman eteläpuolen vetopätkässä niitä oli kahdeksan. Pesiökylässä seisoi toukokuussa 45 vaunua. Myös Mikkelissä, Seinäjoella ja Nokialla oli em. vaunuja seisomassa.\nUusia tavaravaunutyyppejä on vuonna 2009 valmistunut poikkeuksellisen paljon VR Cargon käyttöön. Valitettavasti suuri osa niistä on taantuman takia päätynyt suoraan seisomaan odottamaan liikennettä. Täysin uusia vaunuja ovat Uan-t -sulfidisakkakonttivaunut, Shmmns-tw -teräskelavaunut ja Tamn-tw -kalkkikivivaunut. Näissä vaunuissa on 25 tonnin aksleipainon sallivat telit. Vanhoille rungoille on rakennettu Sgmmns-w -pasutevaunuja, Zaps-rikkihappovaunuja ja Zaens-w -natronlipeävaunuja. Vanhoja Tabd-irtotavaravaunuja on muutettu Tadds-vaunuiksi, joilla kuljetetaan poltettua kalkkia.\nKeran ja samalla Kauniaisten tavaraliikenne päättyi 3.7.2009, kun viimeinen viisivaunuinen tavarajuna lähti kohti Pasilaa.\nKierrätyspaperin kuljetus rautateitse päättyi Suomessa 14.4.2009, kun viimeinen Tabkk-kierrätyspaperikuljetus lähti Pasilan alaratapihalta kohti Kaipolaa. Tabkk-vaunut odottavat nyt muutostöitä ja Pasilan kierrätyspaperin kuormauslaitteisto seisoo käyttämättömänä. Toisin kuin Suomessa, esimerkiksi Keski-Euroopassa pyritään voimakkaasti lisäämään kaikkien kierrätystuotteiden ja jätteiden kuljetuksia rautateillä.\nVolkerRail Suomi Oy on käyttänyt kesän 2009 ajan Ilmalan varikon ratatöissä saksalaisperäisiä Talbotin sepelivaunuja, jotka on kuitenkin rekisteröity Viroon. Vaunuissa esiintyvät tekstit ovat pääasiassa venäjäksi.\nElli-radantarkastusvaunu mitannee Venäjällä lokakuun puolivälissä. Alkukevääksi suunniteltu Vainikkala–Pietari- ja puolittainen Pietari–Moskova-radan mittaus siirtyivät syksylle, jotta ratatyöt olisivat valmiimpia mittaushetkellä. Rajan itäpuolella mittausjunaa vetää venäläinen veturi.\nDesec Oy Parkanosta on toimittanut VR-Radalle neljännen Tracklayer-vaihteenasennuskoneen. Uusimman koneen tyyppimerkintä on TL 70.\nRZD:n Aleksanteri Nevski -yöpikajuna liikennöi kesäkuun alussa neljästi (8., 10., 12. ja 14.6.2009) ja elokuun lopussa kerran (29.8.2009) Moskovan ja Helsingin välillä. Junaa on käytetty tasaamaan Tolstoi-junan matkustajaruuhkaa. Vaunusto on ulkoväritykseltään tummansininen harmain koristeviivoin. Tulevalla talvikaudella AN-juna nähtäneen säännöllisemminkin Suomen rataverkolla.\nLaajakankaan koeajoraiteiston vihkiäisiä vietettiin Kontiomäellä 1.7.2009. Vieraileva tähti oli Sm5-runko nro 1, jonka kulkuominaisuustestit aloitettiin välittömästi vihkiäistilaisuuden jälkeen. Laajakankaan testiraiteiston valmistuttua mm. S-kaarrekokeita ei tarvitse enää tehdä Pohjankurun länsipään vaihdekujassa. Erikoisgeometrioita kalustokokeita varten on ollut vuosien mittaan ainakin Hajalassa, Ilmalan varikolla ja Kouvolassa.\nHietalahden kääntösilta huputettiin keväällä peruskorjausta varten. Helsingin satamaratojen purkusopimukseen kuului RHK:n velvollisuus kunnostaa kyseinen silta. Työ valmistui kesäkuussa.\nHelsingin autonkuormaus pikajuniin siirtynee tulevaisuudessa Pasilan Haarakallioon. Alun perin autonkuormaus piti siirtää Töölöstä Pasilan henkilöaseman kupeeseen, mutta tämän paikan rakentaminen keskelle Keski-Pasilan tulevaa aloituskorttelia olisi tullut kohtuuttoman kalliiksi.\nHyvinkää–Karjaa-radalta tullaan lakkauttamaan uuden liikenteenohjausjärjestelmän käyttöönottamisen yhteydessä Röykän linjavaihde ja Otalammen liikennepaikka. Mustion liikennepaikka tulee muuttumaan linjavaihteeksi. Mustiolta on purettu vaihde 003 ja viljavaraston raide.\nKehärata on tarkoitus avata liikenteelle 2.6.2014. Työmaaliikenteen ja myöhemmin poistumis- ja huoltoreittien ajotunneleiden louhinta aloitettiin 13.5.2009 Ruskeasannan ajotunnelista. Varsinaisten ratatunneleiden louhinta alkoi elokuussa. Kehäradan projektiin kuuluu myös Tikkurilan matkakeskuksen ensimmäinen vaihe. Tällöin rakennettaneen mm. uusi 7. raide nykyisten raiteiden itäpuolelle.\nKauklahden aseman itäpään tasoristeys suljettiin lopullisesti 4.6.2009. Uusi autoliikenteen alikulku avataan ensi vuoden puolella. Nyt rantaradan ensimmäinen yleinen autoliikenteen tasoristeys Helsingistä lukien on Luomassa.\nJoensuun aseman lipunmyynti ja odotustilat siirrettiin 5.5.2009 alkaen noin vuodeksi väliaikaisiin konttitiloihin. Asemarakennus remontoidaan tänä aikana sisätiloiltaan täysin. Rakennuksessa on ollut pahoja homeongelmia. Liikenteenohjaus siirrettiin pois asemalta jo aiemmin.\nSääksjärven asema on myyty, ja siksi rautateiden turvalaitteiden säilömiseen erikoistunut Raiderele ry on joutunut siirtämään tavaroitaan tiloista pois kesän ajan toukokuusta 2009 alkaen. Suuri osa materiaalista on siirretty yhdistyksen tiloihin Helsingin Alppilaan, missä se on toiminut vuodesta 2007. Osa materiaalista on jouduttu romuttamamaan.\nMadonnan konsertin johdosta Helsingistä ajettiin yöllä 6.–7.8.2009 ylimääräiset pikajunavuorot Turkuun ja Tampereelle sekä Z-junavuoro Lahteen. Z-junan kalustona oli Sm1 6041 + Sm2 6081 + 6064 + Sm1 6021. P 529 Tampereelle ajettiin Sr1:llä ja kuudellatoista vaunulla, P 527:ssa Turkuun Sr1:n perässä oli 13 vaunua.\nPohjois-Suomen Rautatieharrastajien (PoRHa) lättähatuilla ajettiin kuluneena kesänä Toppilan Möljältä Muhokselle sunnuntaisin 19.7.–9.8.2009. Osa junista pysähtyi historiallisilla seisakkeiden paikoilla. Ensimmäinen lähtö Oulusta Muhokselle oli klo 10.10. Möljään palattuaan juna ajoi kaksi reissua Ouluun ja tämän jälkeen Muhokselle ja takaisin. Oulun piipahduksen jälkeen ajettiin vielä Muhokselle ja paluu Ouluun oli kello 19.50.\nValkeakosken UPM:n selluvaraston vaunujen vaihtoajat ovat olleet keväästä lähtien maanantaista sunnuntaihin klo 8, 12, 17 ja 21. Yövaihtoa klo 1 ei enää ole normaalisti tehty. Selluvaunut ovat olleet prosentuaalisesti entistä suurempia (Sim ja Hai), kun G-vaunut ovat lähes hävinneet massan tulon loputtua Kaskisista.\nTalvivaaran kaivos vihittiin käyttöön juhlallisesti 11.6.2009. Juhliin ajettiin tilausjuna kolmivaunuisella Dm12:lla. Juna kulki Talvivaarasta Kontiomäen kautta Vuokattiin. Säännöllisen tavaraliikenteen aloitus Talvivaaran radalla on kuitenkin siirtynyt lukuisia kertoja. Liikenne alkoi lopulta aamulla 16.9.2009, kun ensimmäinen Kokkolasta edellisenä iltana lähtenyt kalkkijuna saapui kaivokselle. Aluksi kaivokselle kulkee kolme junaparia viikossa, maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin. Junan purkuaikana veturi käy välillä tauolla Iisalmessa.\nHumppilassa julkistettiin 12.6.2009 lentokentän, rautatien ja maanteiden muodostaman logistiikkakokonaisuuden suunnitelma. Toiminnan ydin on valtatie 2:n ja Turku–Toijala-radan läheisyyteen suunniteltu mannertenvälisiin kuljetuksiin sopiva lentokenttä. Suunnitelmissa on kaavailtu myös Jokioisten Museorautatien jatkamista uuteen matkakeskukseen.\nParikkalan ratapihan pohjoispäässä sijainnut Härskiinniemen tasoristeys korvattiin 3.9.2009 rantabulevardilla ja kevyen liikenteen alikäytävällä. Poistettu tasoristeys ristesi sekä Karjalan radan että Savonlinnan suunnan radan ja oli riski-indeksillä mitattuna yksi rataverkon vaarallisimmista. Loppukesästä Parikkalan pohjoinen sisääntulotie kuutostieltä kirkonkylään ohjattiin pari kilometriä Savonlinnan suuntaan olevan Moskuunniemen ylikulkusillan kautta. Hankkeen kolmen ja puolen miljoonan euron kustannukset jaettiin tasan Parikkalan kunnan, Tiehallinnon ja RHK:n kesken.\nParikkalan asemarakennuksessa avattiin 9.7.2009 kahvila-baari, joten odotustilat ovat jälleen auki yleisölle.\nPohjainpölkkyjä asennettiin toukokuussa 2009 koemielessä 90 kpl Myyrmäen aseman lähelle Vantaankosken radalle. Kauhavalle asennettiin puolestaan vaihde, jonka kaikkien vaihdepölkkyjen alla on elastiset pohjaimet. Betonipölkkyjen alla olevilla pohjaimilla vähennetään raidesepeliin kohdistuvaa jauhavaa kuormitusta ja siten lisätään raiteen ja vaihteiden pysyvyyttä paikallaan. Joissain tilanteissa pohjaimilla myös vähennetään junaliikenteestä johtuvaa runkomelua, mistä syystä niitä käytettäneen mm. Kehäradalla.\nMaalämmitystä kokeillaan tulevana talvikautena seitsemässä vaihteessa Ilmalan varikon ratapihalla. Pilotilla selvitetään vaihdelämmityksen energiakustannusten merkittävää vähentämistä samalla lumensulatusta nykyisestä entisestään parantamalla.\nLahti–Luumäki-välillä uusien ja uusittavien raiteenvaihtopaikkojen suunnitellut käyttöönottoajat tänä vuonna ovat: Villähde 5.–12.9., Uusikylä 12.–19.9., Niinimäki 19.–26.9., Saunamäki 26.9.–3.10., Kattilaharju 10.–17.10., Kaipiainen 17.–24.10., Kaitjärvi 23.–31.10. ja Taavetti 31.10.–7.11. Liikennepaikkojen varsinaiset ratapihat ja ohitusraiteet otetaan käyttöön ensi vuonna. Kaavailtuja uusia henkilöliikenteen matkustajalaitureita Uuteenkylään ja Taavettiin ei toteuteta ainakaan tässä vaiheessa. Henkilöliikenteen väliasemina säilyvät Nastola, Kausala ja Koria. Suurisuon oikaisu otetaan käyttöön elokuun alussa 2010. Nopeusnostokoeajot Lahti–Vainikkala-reitillä ajetaan alkusyksyllä 2010. Nopeuden nousu on Lahti–Kouvola–Luumäki-välillä 140→200 km/t ja Luumäki–Vainikkala-välillä 120→140 km/t. Nopeudet noussevat joulukuussa 2010. Kausalan aseman alikulkutyömaalla syntyi sortumavaara 24.7.2009, ja liikenne ohjattiin dieselvedolla sivuraiteen kautta.\nPaimion ratasillan täyskorjaus on ollut vuoden 2009 näyttävimpiä radan peruskorjaushankkeita. Työt aloitettiin toukokuussa ja keskittyivät Karjaa–Turku-välin liikennekatkoviikolle 29/2009. Ensimmäisenä uusittiin kokonaan sillan päiden maatuet. Tämän jälkeen osa sillan teräsrakenteista vaihdettiin. Puiset vanhat pelkat korvattiin teräksisellä pitkittäisrakenteella. Teräskannattimien ja kiskojen aluslevyjen väliin asennettiin ääntä ja tärinää vaimentavat joustomassat. Aikaisemmin joustomassaa on käytetty Vanajaveden sillalla Hämeenlinnassa.\nTiukanjoen ratasilta entisellä ja puretulla Kristiinankaupunkiin johtaneella radalla on saanut keväällä 2009 uuden ilmeen. Paikallinen kyläyhdistys on tehnyt sillan pelkkojen päälle kävelytieyhteyden. Vesakot sillan ympäristöstä on raivattu.\nToijalan satamarata piteni keväällä 2009, kun Lontilanjoen sillalta eteenpäin liikenteeltä pitkään suljettuna ollut rata kunnostettiin Välimäki Oy:n teräskuljetustarpeisiin. Radan päässä käyttöön otettiin Akaan kaupungille kuuluva yksityisraidevaihde (V 100). Toijalan ratapihalta alkavan radan pituus on nykyään noin 1,2 km. Akaan kaupunki maksoi yksityisraideosuuden ja RHK oman osuutensa kunnostuksen.\nLahti–Loviisa-radalla on tehty menneenä kesänä runsaasti ratapölkkyjen vaihtoa, ensin kesäkuussa ja jälleen elokuussa. Lapinjärvellä muutoin säännöllinen puutavaran lastaus on ollut keskeytettynä elokuun töiden ajan.\nPorin radalla oli 6.5.2009 hankala sähköratavika. Ajojohto vaurioitui Porista aamulla varhain tulleen H 460:n kulkiessa Nokian asemalla ja Nokia–Kalkku-välillä. Matkustajajunat kääntyivät Siurossa ja Siuro–Tampere-väli liikennöitiin busseilla. Osa junista korvattiin linja-autoilla Poriin saakka. H 460 haettiin linjalta pois dieselveturilla, mutta viallinen virroitin rikkoi puolestaan ratajohtoa Lielahti–Tampere-välillä kaksoisraiteen pohjoisella raiteella, mikä puolestaan myöhästytti Parkanon radan junia. Sähkörata saatiin korjattua Nokia–Kalkku-välillä klo 14.20 ja Lielahti–Tampere-välillä kolme tuntia myöhemmin.\nRautatieläisten liiton ja Rautatievirkamiesliiton lakkotoimintapäivä pysäytti junaliikenteen vuorokaudeksi 15.6.2009 klo 3.00 alkaen. Yöpikajunat ajettiin 15.6. aamulla kuitenkin Helsinkiin ja Rovaniemelle. Helsingissä niitä ei kuitenkaan siirretty Ilmalaan, vaan ne jäivät Helsingin asemalle aamuyöhön 16.6. saakka.\nToijalassa suistui 16.6.2009 klo 21 Turku–Tampere-tavarajunasta T 3513 kymmenen vaunua kiskoilta. Junan 16 ensimmäistä vaunua pysyivät kiskoilla ja samoin junan loppupään vaunut. Onnettomuus syntyi, kun junan 18. vaunu ohjautui pohjoispään ns. turvavaihteessa nro 004 turvaraiteelle. Loppuosa junasta seurasi perässä, jolloin 19. vaunusta alkaen tavaravaunuja kasaantui röykkiöksi turvaraiteen alkuun. Junan 17. ja 18. vaunu kaatuivat pehmeästi kauemmaksi kevyen liikenteen sillan kupeeseen. Vaunujen lisäksi kaksi betonipölkkyistä vaihdetta ja tärkeä turvalaitekaappi romuttuivat. Sähkörata vaurioitui. Ensimmäinen dieselavusteinen juna saatiin läpi 7-raidetta varhain 17.6. aamulla. Toijalassa ei päästy junilla laituriraiteille, joten matkustajajunat eivät siellä pysähtyneet. Hämeenlinna–Toijala–Tampere, ja Turku–Toijala–Tampere-reiteille asetettiin linja-autot. Helsinki–Hämeenlinna-välillä ajettiin sähkömoottorijunilla tunneittain pendelijunia, jotka syöttivät linja-autoihin. Tärkeimmät tavarajunat ajettiin läpi Toijalan kautta. Ensimmäinen matkustajajuna Toijala–Turku radalla oli 17.6. P 933, mutta sekään ei voinut pysähtyä Toijalassa. Ensimmäinen sähköjuna pääsi Toijalan läpi 18.6. klo 13. Tällöin Toijalassa oli kolme läpiajettavaa raidetta, mutta turvalaitteet toimivat vain raiteella 4. Normaali liikenne saatettiin pääradalla aloittaa 19.6. klo 20.00 eli kolmisen vuorokautta onnettomuuden jälkeen. Kuitenkaan vielä tällöinkään Turun junat eivät voineet pysähtyä Toijalassa, vaan Humppila–Toijala–Tampere-reitillä oli edelleen bussikuljetuksia. Raiteet 4–8 saatiin asetinlaitteen ohjaukseen 21.6.2009 illalla; laituriraiteita oli edelleen vain yksi. Juhannuksen paluuliikenteessä 21.6. illalla Kylmäkoskelle Toijala–Urjala-välille tuli epäonneksi sähköratavaurio. Humppila–Toijala-väli ajettiin jälleen busseilla. Ja seuraavana päivänä 22.6. välille tuli jälleen turvalaitevika ja bussitus jatkui jälleen, nyt jo melkein viikon kestettyään. Turun junat alkoivat pysähtyä jälleen Toijalassa 28.6.2009 alkaen, jolloin laituriraide 3 oli saatu käyttöön. Onnettomuuden simulointiajot ajettiin Toijalassa 29.6.2009. Raiteet 1 ja 2 saatiin käyttöön siten, että 3.7.2009 aamusta voitiin Toijalassa liikennöidä jälleen täysin normaalisti. Vaurioituneet vaunut jäljellä olevine kuormineen nostettiin Onnettomuustutkintakeskuksen selvityksiä varten radan sivuun betoniratapölkkyjen varastoalueelle. Rotat ja sadat naakat innostuivat kalajauhosta ja viljasta, mikä puolestaan johti ympäristövalituksiin. Vaunuromut siivottiin lopullisesti pois viikon 30/2009 alussa. OTK jatkaa edelleen onnettomuuden syyn tutkintaa.\nJoutsenossa 19.8.2009 iltapäivällä sattunut vaihtotyövaurio hankaloitti melkoisesti tavaraliikennettä. Henkilöliikenne saatiin kulkemaan nopeasti dieselvedolla ja muutaman tunnin kuluessa sähköisestikin, mutta tavararatapihan sähköistyksen korjaus vei 24.8. asti. Tehtaan raiteelle saatiin ajoyhteys 20.8. iltapäivällä.\nHangon radan Dm12-junat korvattiin Hangon Regatan aiheuttaman matkustajatulvan takia perjantaina 3.7.2009 puolestapäivästä alkaen lauantai-iltaan 4.7. Dv12-veturilla ja sinisillä vaunuilla (EFiti, Ein, Eipt). Moottorivaunut seisoivat ko. aikana Hangossa.\nKerava–Porvoo-museojunaliikenne on toiminut muuttuneella reitillä huomattavan hyvin. Kulunvalvontalaitepakon takia lättähatut eivät enää lähde Helsingistä, mutta toisaalta höyryjunien kulkua lisättiin joinakin viikonloppuina Hinthaarasta Keravalle asti. Junat ovat kulkeneet Keravalta yhtä täysinä kuin ennenkin. Varsinkin höyryjunissa on ollut ahdasta, ehkäpä jopa liiaksikin. Kaikki halukkaat eivät ole mahtuneet aina mukaan juniin, vaikka seisomapaikatkin ovat olleet käytössä. Kuluneena kesänä liikennettä ei uskallettu vielä laajentaa koko kesäkauden ajaksi lähinnä mahdollisen höyryveturinkuljettajapulan takia. Valitettavasti taantuman takia tilausliikenne on vähentynyt oleellisesti. Tähän vaikuttaa myös Rautatieviraston kielto liikennöidä Helsingistä. Syksyllä 2009 Ollin ja Porvoon välillä vaihdetaan rataan koneellisesti kolmisentuhatta ratapölkkyä. Lisäksi parin seuraavan vuoden aikana pyritään runsaaseen ratapölkkyjen vaihtoon, jolloin radan kunto voidaan taata jälleen useaksi vuodeksi eteenpäin.\nToijalan Veturimuseon ja Suomen Rautatiemuseon yhteistyösopimuksen ensimmäinen konkreettinen askel oli rautatiemuseon toteuttaman kesänäyttelyn ”Veturiradiosta kännykkään” avaaminen Akaassa 7.6.2009. Jatkossa rautatiemuseo osallistuu Veturimuseon pysyvän näyttelyn uudistamiseen.\nHaapamäen Museoveturiyhdistyksen kevätretki suuntautui Dr13 2343:n vetämänä Poriin 24.5.2009. RVI ei sallinut ajoa Tahkoluotoon saakka, joten junalla käytiin vain kyseisen radan kääntösillalla saakka, jossa järjestettiin kuvausajo sillan yli. Matkustajat päällä ei myöskään sallittu ajoa Tampereen ja Lielahden välillä, joten kyseiselle osuudelle oli järjestettävä korvaava linja-autokuljetus, joka hoidettiin Länsilinjat Oy:n kautta.\nStadin Ratikat -yhtiön omistama helsinkiläinen avoperävaunu 233 aloitti museoliikenteen 1.8.2009. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Suomessa harjoitetaan säännöllistä museoraitiovaunuliikennettä. Hietalahden Laivatelakan vuonna 1919 rakentama vaunu on entisöity alkuperäiseen asuunsa Virossa. Museoliikennettä oli kesäkuukausien viikonloppuina Kauppatorilta lähtevällä rengaslinjalla. Moottorivaununa käytetään HKL:n ASEA-vaunua 157 vuodelta 1930. SR:n tarkoituksena on lähivuosina entisöidä vetovaunuksi avovaunun tyyliin sopivampi ”pikkuruotsalainen” eli ASEA-vaunu 50 vuodelta 1909. Edellisen kerran Helsingissä käytettiin avoperävaunuja olympiakesänä 1952.\nSavon radan museon 20-vuotisjuhlia vietettiin Pieksämäellä 8.8.2009. Juhlapuheen piti kenraaliluutnantti Hannu Herranen.\n15 Shmmns-tw, 1 Tamn-tw ja 37 Uan-t.\n21 BSo sarjaan Zans, 1 BXO sarjaan BO, 61 Shmmn sarjaan Sgmmns-w, 17 Soa sarjaan Zaens-w ja 22 Tabd sarjaan Tadds.\n1 Dr16 (2802), 2 EFit (23535 ja 23536), 2 Gblk, 238 Gbln, 32 Hkb, 1 Hkba, 1 Occ ja 1 Sri.\nViipuri–Pietari-radan korjaus on edennyt todella hyvin ja työt valmistuvat aikataulussa ensi vuoden kesällä. Vainikkala–Viipuri-välillä on käytetty kesällä 2009 varsin usein sähköveturin sijasta TEP70-dieselveturia.\nLokakuun rautateiden ”Sapsan”-suurnopeusjunat on tarkoitus asettaa kaupalliseen liikenteeseen Pietarin ja Moskovan välille 23.12.2009 alkaen. Tällöin ainokainen ER200-juna, joka tuli liikenteeseen 1984, poistuu tältä väliltä. ER200-juna täyskorjattiin viime keväänä ja se siirrettäneen jollekin muulle reitille. Sapsan-junat on kehitetty Saksan DB:n IC3-junista ja ne valmistetaankin Saksassa.\nEuroopan Unioni avustaa EVR:n (Eesti Raudtee) kolmea projektia 761,1 miljoonalla kruunulla. Koko paikallisliikennekalusto uusitaan siten, että dieselmoottorijunia hankitaan 10 (+ 10 junan optio) ja kolme–neljävaunuisia sähkömoottorijunia 18. Valtion hankintatoimikunta päätti kelpuuttaa Stadler Bussnang AG:n, Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles S.A:n ja Alstom Transport Germany GmbH:n tarjoukset, mutta hylkäsi Pojazdy Szynowe PESA Bydgoszcz SA Holdingun tarjouksen. Tarjousten käsittely päättyy tammikuussa 2010. Hankinnan käytännön toimista vastaa valtion 100 %:sti omistama Elektriraudtee AS. Uudet sähköjunat saadaan liikenteeseen 2012–13 ja dieseljunat 2013–14. Molemmat junatyypit tilataan matalalattiaisina, minkä vuoksi nykyiset sähköjunaliikenteen alueella ja välillä Aegviidu–Tartu olevat laiturit muutetaan eurooppalaiselle 55 cm standardikorkeudelle vuoden 2010 loppuun mennessä. Tämä tietää korkeiden laitureiden madaltamista ja matalien korottamista. Samalla seisakkeille rakennetaan uusia sadekatoksia. Muutostöiden toteuttajina ovat suomalainen Niska & Nyyssönen Oy ja virolainen KMG Inseneriehituse AS. Muutosvaiheen ajaksi sähköjunayksiköistä poistetaan nykyisen korkean laiturin mukainen astinlevy joka toisen oviaukon kohdalta, jolloin jo muutetulle matalalle laiturille päästään levyn alla olevia askelmia käyttäen. Junien infojärjestelmään syötetään tiedot kulloisenkin pysähdyspaikan vallitsevasta laituritilanteesta, jolloin matkustajat voivat ajoissa siirtyä oikealle ovelle.\nElektriraudteella on tällä hetkellä käytössä 12 ER2-sähköjunayksikköä eri muunnoksineen. Keulan erilaisia muotoja on peräti viisi erilaista. Seitsemän yksikköä on varustettu yksinajolaitteilla, joihin kuuluu mm. Venäjälläkin käytössä oleva kuljettajan elintoiminnoista kertova ranneke. Kokemukset ovat osoittaneet, että yksinajossa olevien junien ohjaamot mm. pysyvät aiempaa siistimpinä.\nEdelaraudteella on käytön tehostamisen jälkeen kierrossa yhdeksän dieselmoottorijunaa. Niistä viidessä on kaksi moottorivaunua ja neljässä moottorivaunu + ohjausvaunu, molemmat variaatiot välivaunuineen.\nElektriraudteen varikolla Pääskülassa on toteutettu saneeraus, minkä yhteydessä mm. aiemmasta junien käsipesusta siirryttiin koneelliseen harjapesuun. Myös päivittäishuolloille varatun hallin lattia pinnoitettiin uudelleen.\nTallainna–Tapa-välin rata parannetaan siten, että matkustajajunat voivat ajaa suurimmalla sallitulla nopeudella 120 km/t.\nRuotsi/Tukholman suuret kiskoliikenneinvestoinnit\nTukholman kehäraitiotien Tvärbanan rakennustyöt jatkuivat tänä kesänä. Raitiotietä jatketaan läntiseltä päätepysäkiltä Alvikista Sundbybergin kautta Solnaan. Uusi yhteys on tarkoitus avata liikenteelle 2013, ja sen kokonaispituus on 6,7 km. Reitille tulee kolme merkittävää siltaa sekä neljä tunnelia, joista huomattavin on 600 metrin pituinen Tranebergin tunneli Alvikin pohjoispuolella.\nPysäkkejä uudelle osuudelle tulee kahdeksan: Johannesfred (2 min Alvikista), Ulvsunda industriområde (5 min), Karlsbodavägen (6 min), Bällsta bro (8 min), Sundbybergs centrum (9 min; vaihtoyhteys pendeltågiin ja tunnelbanaan), Solna Business Park (12 min), Solna centrum (14 min; vaihtoyhteys tunnelbanaan) ja Solna station (17 min; vaihtoyhteys pendeltågiin). Ulvsundan kohdalta on suunniteltu rakennettavaksi myöhemmin toinen haara pohjoiseen, kohti Rissnen ja Kistan esikaupunkeja. Tvärbanaa on suunniteltu jatkettavaksi myös itäiseltä päätepysäkiltä Sickla uddesta Saltsjöbanan-esikaupunkiradalle, jonka kanssa se kulkisi yhdessä kohti keskustaa Slusseniin. Tämä hanke edellyttäisi kuitenkin koko Saltsjöbanan uudistamista, ja hanke on kalleutensa vuoksi jäissä.\nTukholman kantakaupungin alitse on alettu rakentaa paikallisjunarataa Citybanaa tammikuussa 2009. Kuuden kilometrin pituinen rata tulee kokonaisuudessaan tunneliin, ja sille tulee kaksi uutta asemaa: Stockholm City ja Odenplan. Molemmat asemat ovat vaihtoasemia mm. tunnelbanaan, ja ne korvaavat nykyisen päärautatieaseman ja Karlbergin aseman. Stockholm Cityn asema sijoitetaan päärautatieaseman ja T-centralenin väliin. Rata risteää tunnelbanan sinisen linjan T-centralenin aseman länsipäässä. Uusi rata yhtyy vanhaan päärataan eteläpäässä Stockholm Södran asemalla, pohjoispäässä Tomtebodassa. Södran asemalta Årstabergiin paikallisjunat tulevat kulkemaan kahta eteläistä raidetta, ja Årstabergin eteläpuolella ne siirtyvät uuden sillan ali kahdelle keskimmäiselle raiteelle. Uuden radan rakentaminen on näkynyt Tukholman liikenteessä tänä kesänä, kun tunnelbanan sininen linja on rakennustöiden vuoksi suljettu useaksi kuukaudeksi keskustan alueella osuudella Rådhuset–Kungsträdgården. Uusi ratayhteys kaksinkertaistaa Tukholman läpi kulkevan ratakapasiteetin, sillä kaupungin läpi kulkee edelleen vain kaksi raidetta, kuten jo vuonna 1871. Citybanan myötä nykyinen päärautatieasema vapautuu kokonaan kaukoliikenteen junien käyttöön paikallisjunien siirtyessä uudelle radalle. Rata on tarkoitus avata liikenteelle 2017.\nTukholmasta alkavalla kapearaiteisella Roslagsbananilla (raideleveys 891 mm) on tehty kesän 2009 aikana merkittäviä korjauksia. Liikenne oli katkaistu väleillä Stockholm Östra–Mörby ja Djursholms Ösby–Roslags Näsby kesäkuun puolestavälistä lokakuun alkuun. Stockholm Östran asemalla uusittiin merkittävästi raiteita ja vaihteita. Rata oli purettu väleillä Ålkistan–Universitetet (vanha seisake) sekä Altorp–(Roslags Näsby). Universitetet-seisakkeen sijainti siirtyi töiden jälkeen pohjoisemmaksi Universitetet-metroaseman yhteyteen. Lisäksi uusittiin Värtanin satamaradan ylittävä ratasilta lähellä Stockholm Östran asemaa.\nLiikennekatkon aikana oli runsaasti kalustoa motissa Stockholm Östran asemalla. Kalustoa varastoitiin lisäksi linjalla Mörbyn eteläpuolella. Kaikkien junien eteläisenä päätepisteenä toimi Mörbyn seisake, jolla oli siltatyömaan takia käytettävissä vain yksi laituriraide. Roslagsbanalle on ehdotettu kesäkuun lopussa julkaistun uutisen mukaan uutta 14 kilometrin pituista haaraa Molnbyn liikennepaikalta Arlandan lentokentälle. Toteutuessaan tämä miljardiluokan hanke mullistaisi radan liikennettä huomattavasti.\nSuomen VR:n tapaan myös Tanskan DSB on ottanut 2009 käyttöön nykyisen muodin mukaisesti uuden vihreän logon. Lisäksi slogan ”kom med” muistuttaa aika lailla VR:n ”yhteisellä matkalla” -slogania. Suomen tapaan uusi logo otettiin ensimmäisenä käyttöön painotuotteissa ja internetissä. Liikkuvasta kalustosta yksi IC3-moottorijuna on folioitu vihreäksi.\nVirkkalan–Ojamon rautatien entisen dieselveturi nro 4 (Jung 1955/ valm.nrolla 12022) on kunnostettu 2009 ajokuntoon Härtsfeldin museorautatiellä Saksassa. Voith-veturitehtaan asentajaoppilaat ovat kunnostaneet veturin sähkötekniikan. Veturiin on asennettu Härtsfeldin radalle sopivat kytkimet. Neliakselisen veturin akselijärjestys on B+B B´B´dh. Sen koeajot ajettiin 1954 samaisella Härtsfeldbahnilla, missä se nytkin on. Veturi myytiin Lohjalta 1972 Sveitsiin Luzern–Stans–Engelberg-rautatielle ja sieltä 2005 Saksaan Härtsfeldin radalle.\nGerolsteinista operoivan Vulkaneifelbahn-yhtiön (VEB) kiskobussi (798 711 + 998 863) joutui pahaan tasoristeysonnettomuuteen. Hohenfels-Essingenissä junan eteen ajoi vartioimattomassa tasoristeyksessä perävaunullinen maansiirtoauto. Törmäys suisti junan vetovaunun raiteilta ja edelleen alas kolme metriä korkealta ratapenkalta. Samalla veto- ja liitevaunujen puskimet menivät ristiin, jolloin myös liitevaunu suistui. Onnettomuudessa loukkaantui kaikkiaan 25 henkeä, joista osa vakavasti. VEB-yhtiö on liikennöinyt historiallisella kalustollaan vuodesta 2001 lähtien menestyksellisesti Gerolsteinin ja Kaiserseschin välisellä rataosalla.\nOsassa Berliinin S-Bahnin junayksiköitä ilmenneet akseli- ja pyöräviat pitävät kalustoa poissa liikenteestä ylimääräisten tarkastusten takia. DB:n mukaan tietyn mallisarjan junien pyörät ovat alimitoitettuja, minkä vuoksi ne joudutaan vaihtamaan normaalia aiemmin. Tätä jatketaan, kunnes junat valmistanut Bombardier on saanut uudet, vaatimukset täyttävät pyörät kehitetyiksi ja hyväksytyiksi. DB arvioi ongelman liittyvän suurlujuusterästen pintajännityshuippuihin ja materiaalin tavanomaisia teräksiä nopeampaan särönkasvuun. Viime vuonna Kölnissä tapahtuneen suistumisen jälkeen aloitettua ICE-junien akseleiden tarkastusta alkuperäistä kymmenen kertaa tiheämmin välein jatketaan edelleen.\nRautateiden investointien painopiste maailmanlaajuisesti on tällä hetkellä ylivoimaisesti Kiinassa. Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitea on asettanut rautatieteknologian kehittämisen mitä tärkeimmäksi tavoitteeksi. Ensimmäinen suurnopeusrata, Beijing–Tianjin, avattiin 1.8.2008. Vuonna 2012 Kiinassa pitäisi olla jo 13.000 km rataa, jolla sallitaan nopeus 250–350 km/h. Vuonna 2012 avataan mm. 1318 km pitkä Beijing–Shanghai-rata, jolla suurin nopeus on 350 km/h. Matka-aika kaupunkien välillä tulee olemaan pienimmillään vain neljä tuntia. Suunnitelmien mukaan vuoteen 2012 mennessä avataan 804 nopean liikenteen uutta rautatieasemaa. Suurnopeusratojen lisäksi Kiinassa rakennetaan lukuisia täysin uusia tavaraliikenteen ratoja sekä uusia metrojärjestelmiä.


Eronneet lapselliset - Page 3 - Yhden huoltajan perheet - Vauva.infon foorumi\nStarted by Tiitiäinen, July 13, 2011\nInterests:Perhe, kokkaus, leipominen.\nLittle Devil, tervetuloa joukkoon!\nHiljaista on juu, mutta kyllä täältä tarvittaessa juttuseuraa ja tukea saa.\nMekin pojan kanssa muutettiin just vahan aikaa sitten isompaan asuntoon, kolmioon. Pojan mummi kun tulee kylaan toiselta paikkakunnalta, niin sille on hyva olla taalla oma huone ettei olla toistemme tukassa kiinni ihan heti. Ja on ihanaa etta on tilaa!\nLöysin ketjun sattumalta. Katsotaan onko täällä vielä eloa.\nAvioero ei ollut yllätys, kummallekaan. Viime kesästä asti sitä työstettiin ja tehtiin työtä liiton eteen. Jossain vaiheessa kesää ja syksyä otteet irtosi, ei vaan mikään ollut ennallaan - tuskin palaisikaan. Nyt tilanne on se, että minä hain avioeron, oman asunnon. Pikkuhiljaa elämä osuu omiin kuoppiinsa ja täyttää ne, ei enää tarvitse kompastella. Kaksi lasta meillä on (eskarilainen ja hoitolainen), lapset asuu kahta kotia viikko-viikko-systeemillä. Ollaan koettu hyväksi, ei olla rajoitettu tapaamisia mikäli lapset on esim. nyt isällä. Välimatkaa on noin kilometrin verran, joten paljon ollaan kaiken aikaa miehen kanssa tekemisissä.\nVertaistukea. Mitä se on? Enemmänkin olisi voinut saada tukea kevään aikana. En kai osannut sitä pyytää tarpeeksi.\nNyt erosta on aikaa jo sen verran, että uskaltaa sanoa pysyneensä pystyssä, mutta mikään erohan ei ole koskaan riidaton. Ei ollut meidänkään vaikka nyt ollaan näin "hyvissä väleissä".\nPosted April 9, 2013 (edited) · Report post\nTäällä olisi puolestaan 2-vuotiaan tytön äiti, ja pojan laskettu aika on nyt 6.5. eli alle kuukauden päästä.\nMeillä on lasten isän kanssa avioero vireillä, hän kun päätti tuossa loppusyksystä ottaa hatkat ja muutti\nsitten asian ilmoitettuaan heti seuraavana päivänä pois.\nTässä nyt joitakin kuukausia asian kanssa rämmitty ja viimein elämä on alkanut voittaa, vaikka tosiaan\nmielentilat on vaihdelleet miten milloinkin (hormoneilla oma osansa vielä lisänä, kun raskaana olen)... Kovasti\nmietityttää mistä saisin lasten kanssa seuraa ja ohjelmaa tulevana kesänä, kun perhekerhotkaan ei ole auki\nkesäisin. Syksyllä se asia onneksi sentään korjaantuu. No, on noita sukulaisia varmasti monia, jotka innokkaana\nainakin tulevaa vauvaa tulevat silloin tällöin katsomaan...saadaan vaihtelua tähän arkeen sitä kautta.\nUutta suhdetta tässä ei paljon pysty edes harkitsemaan, ennen kuin vauva on kasvanut isommaksi, enkä esim.\nenää imetä häntä. Ex-mies on jo mennyt elämässä eteenpäin ja löytänyt jonkun naisen (ei tiedä oliko kuvioissa\njo ennen lähtöään). Jää nähtäväksi sekin paljonko isällä nyt sitten riittää aikaa ja kiinnostusta tulevaa vauvaa kohtaan\nkun on alkanut tuota naista heilastelemaan...\nEdited April 9, 2013 by Hailey\nTäällä on kahden pojan 4v ja 6v yh-äiti. Poikien isästä olen eronnut jo v.2011. Pojat tapaavat isäänsä 1-2viikonloppua kuukaudessa. Meillä arki on sujunut poikien kanssa hyvin. Exänkään kanssa ei ole suurempia ongelmia ollut.\nTällä hetkellä olen raskaana ja vauvan olisi määrä syntyä kesäkuussa. Vauva on saanut alkunsa lyhyestä suhteesta. Vauva ei todellakaan ollut suunnitelmissa. Ehkäisystä huolimatta kuitenkin tulin raskaaksi. Lapsen isä on tehnyt selväksi ettei halua olla missään tekemisissä lapsen kanssa. Minä kuitenkin olen päättänyt pitää lapsen. Hiukan tietysti pelottaa, miten pärjää kahden isomman ja vauvan kanssa. Uskon kuitenkin selviäväni. Meillä on hyvä tukiverkosto joka on varmasti valmis auttamaan lasten kanssa.\nsaara- , onnea raskaudesta! Onko paikkakunnallasi mitään yhden vanhemman perheiden vertaistukijuttuja? Neuvolastakin voi kysellä vaikka oletkin odottajana jo konkari. Nettisivusto perheaikaa.fi sisältää paljon keskusteluuotoista tukea myös jos sellaista kaipaat. Varmasti pärjäät kolmen kanssa kun isommat ovat jo tuossa iässä, ja uskon että he ovat varmasti innoissaan vauvasta. Tuonikäiset osaavat olla myös jo avuksi jossain määrin ja ainakin ovat omatoimisia, mikä on iso helpotus.\nMulla on reilun vuoden ikäinen lapsi jonka ainoa vanhempi olen, laita viestiä yvllä jos haluat jutella lisää.\nPosted May 10, 2014 (edited) · Report post\nMuoks. Vaikea ero meneillään.. Todella vaikea näköjään..\nEdited May 10, 2014 by RockaBella\nEiköhän tuossa tilanteessa perheen isä saa ottaa vakavan peiliin tuijottamishetken ja miettiä mitä on tehnyt, kun ajaa oman perheen tuollaiseen toimintaan. Kehtaakin.\nEttä ihan oikein on toimittu.\nAi miksei? Suomessa tietääkseni turvakoteihin hakeutuu monia keiden eksä on väkivaltainen fyysisesti tai henkisesti. Ihan ilman mitään kolmansia osapuolia.\nEdited May 10, 2014 by lavella\nYleensä sinne turvakotiin lähdetään sanaakaan sanomatta... siksi se on TURVAkoti.\nOn vissiin sirpalla itsellään asiat erinomaisesti kun voi toisia näin arvostella?\nMe ollaan lapsen kanssa asuttu vuosi kahelleen, erottiin kun lapsi täytti kaksi. Hyvissä väleissä ja helppoa on ollut kaikki, onneksi.. lapsi käy isällään 1-2 krt kuussa kun ei asu samalla paikkakunnalla. Nyt olen löytänyt ihanan uuden miehen jonka kanssa kanssa kävi toivottu vahinko.. tulin raskaaksi edelleen ristiriitaisin mielin edetään, ollaan ihan onnemme kukkuloilla mutta epäonnistunut liitto takaraivossa varjostaa tätä onnea..\nMiehen kanssa erottiin kun tyttö oli yli vuoden ikäinen. Kuvioihin tuli toinen nainen. Yllätys taas jälleen. Esikoisen isän kanssa myös erosimme aikoinaan, toisen naisen takia joka oli vielä raskaana esikoiseni isälle. Mutta näin vuosien jälkeen, en ole vihainen tai katkera. Esikoisen isän kanssa ollaan ystäviä, olen antanut heidän lapsensa tulla yökyläileen meille. Myös tytön isän kanssa olemme hyvissä väleissä. Näemme lähes päivittäin. En ole kaivannut vielä uutta miestä elämääni vaikka erosta tulee jo 4 vuotta tänä vuonna. Opiskelut ja perus arki täyttää tällä hetkellä elämäni kokonaan, etten tiedä mahtuisiko tähän vielä parisuhde. Ehkä myöhemmin.\nEdited January 31, 2015 by Musha85\nMe erottiin lasten isän kanssa keväällä 2016. Siitä saakka olen ollut lähivanhempi ja lähes yksinhuoltaja lapsilleni.


Metsäkoneenkuljettaja voi työskennellä metsäkonealan yrityksissä, huolto- ja korjaamoyrityksissä, koneiden valmistus- ja myyntiorganisaatioissa tai perustaa oman yrityksen. Suomalainen metsäkonekuljettaja on haluttu myös ulkomailla.\nHae nyt - Ylöjärvi, Metsätien toimipiste\nHae Ohjaus- ja hakupäivissä Täytä linkistä löytyvä esitietolomake, niin opinto-ohjaaja soittaa sinulle ja tekee hakemuksen kanssasi.\nOhjaus- ja hakupäivät Sammonkadulla on toistaiseksi peruttu Pirkanmaan alueen koronatilanteesta johtuen.\nKoulutukseen voit myös tutustua paikan päällä Kurussa. Ole yhteydessä Metsätien opinto-ohjaaja Mervi Putkoseen p. 050 359 2632.\nMetsäalan opiskelijoiksi hakeutuville pidetään soveltuvuuskokeet 28.5 tai 31.5.2021.\nSoveltuvuuskokeeseen kutsutaan puhelimitse.


Tutkimuksen perusteella erityisesti kuntien ja seutukuntien verkkopalveluissa on kehitettävää. Yleisesti asiointia verkossa voitaisiin tukea ja opastaa nykyistä paremmin.\nElo-syyskuun tutkimuksessa arvioitiin 112 verkkopalvelun asiointimahdollisuuksien ja sisältöjen laatua valtiovarainministeriön Laatua verkkoon -kriteeristön 120 kriteerin perusteella. Läpikäydyt verkkopalvelut edustivat 13 eri toimialaa.\nKuntasivut koostuvat useista kokonaisuuksista\nTutkimuksen perusteella kehitettävää on erityisesti kuntien ja seutukuntien verkkopalveluissa, joissa ongelmia on lähinnä palveluiden rakenteen ja tekstien käyttäjälähtöisyydessä. Kuntien palvelut saivat tutkimuksessa matalat arvosanat myös visuaalisen ilmeen tunnistettavuudesta ja graafisten keinojen hyödyntämisestä palveluissa.\nTulos selittyy osin sillä, että kuntien ja seutukuntien verkkopalvelut ovat monesti rakentuneet vuosien mittaan irrallisista sivustokokonaisuuksista, jolloin käyttöliittymästä ja rakenteesta tulee vaikeammin hallittava, Steerco tarkentaa.\nMobiililaitteita ei paljoa tueta\nYleisesti suomalaisissa verkkopalveluissa on tutkimuksen perusteella ongelmia verkkoasioinnin tukemisessa. Käyttäjän virheitä asiointilomakkeiden täyttämisessä ehkäistään harvoin esimerkiksi asettelun tai vaihtoehtojen rajaamisen avulla, eikä lomakkeita useinkaan tarkasteta ennen lähettämistä esimerkiksi puutteiden varalta.\nKäyttäjälle ei aina tarjota palveluissa selkeitä yhteystietoja tahoon, johon olla yhteydessä virheen sattuessa.\nTekstiversioita tai muita pieniruutuisiin päätelaitteisiin sopivia versioita palveluista oli tutkimuksen palveluista harvoin tarjolla. Palveluiden käyttäminen mobiililaitteilla oli usein vaivalloista tai mahdotonta.\nParhaiten tutkimuksessa suoriutuivat valtionhallinnon verkkopalvelut.


Kynä ja sakset: Kuvainspiroituminen\nP*askarteluhaasteessa oli kuvahaaste. Valokuva oli huvipuistosta ja muistin siitä tämän valokuvan, joka odotti skräpättävien kuvien pinossa... ja sitä kautta syntyi tämä sivu. Helposti ja inspiroituneena. Kuviopapereita ja nauhoja leikellen, vähän maalilla ja gessolla leikkien.\nP*askarteluhaaste taitaa olla enimmäkseen korttiaskartelijoille, mutta tarkistin säännöistä, että myös skäppääjät saavat osallistua. :) Ja tärkeintä taitaa joka tapauksessa olla inspiroituminen, vai mitä? Osallistun siis tällä, kovin kukkaisella, sivulla tämän viikon p*askarteluhaasteeseen.\nLähettänyt xing klo 15.29\nMerja 12. toukokuuta 2013 klo 18.07\nKaunis leiska! Loistavasti olet yhdistellyt nauhaa ja timantteja yms! Ja kyllä skräppäyksellä voi myös osallistua!\nkiala 13. toukokuuta 2013 klo 13.42\nKaunis sivu :)\nSannaS 16. toukokuuta 2013 klo 13.26\nUPEA sivu!! mahtavasti inspiroiduttu kuvasta!! =)\nlehtipollo 20. toukokuuta 2013 klo 23.54\nIhanan runsas ja värikäs sivu!\nKootut teokset 11. kesäkuuta 2013 klo 7.56\nOnpas ollut kiva taas päästä kurkkimaan sun skräppäyksiä! :) Tää on näistä uusista leiskoista se mun suosikki. Niin paljon väriä ja katseltavaa. Ja silti kaikki sulautuu hienosti yhteen.


Kevään odotus käy työstä - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nKevään odotus käy työstä\nELOKUVA. Kevään odotus käy työstä, kun sitkas talvi ei suostu millään taittumaan. Kylmää on hyvä paeta vaikka elokuvateatterin lämpimään saliin. Saa nähdä, miten kehuttu romanialainen elokuva Yli vuorten lunastaa ennakko-odotukset. Luvassa on vahvojen naisnäyttelijöiden juhlaa.\nJukka Petäjä HS, Kulttuuritoimittaja suosittelee viikolle tekemistä


1 1(5) Lausuntopyyntökysely Ohjeet: Sähköisessä kyselylomakkeessa voi liikkua edestakaisin painamalla Edellinen- tai Seuraava -painikkeita. Kysely on mahdollista lähettää vastaamatta kaikkiin kysymyksiin, mutta osa kysymyksistä on merkitty pakollisiksi (*). Mahdolliset kysymyksiin annetut perustelut huomioidaan vastauksia analysoitaessa. Kyselyn lopussa on runsaasti vastaustilaa lausujien vapaamuotoisille kommenteille. Vastauksia on mahdollista muokata ennen kyselylomakkeen lähettämistä. Kyselyn voi tarvittaessa keskeyttää painamalla Keskeytäpainiketta ja jatkaa vastaamista myöhemmin. Keskeytä-painikkeesta kysely vie automaattisesti sivulle, jossa on linkki jatkettavaan kyselyyn. Sivulla voi myös lähettää linkin sähköpostiisi. Viimeisen kysymyksen lopussa on Yhteenveto-painike, josta pääset tarkastelemaan laatimiasi vastauksia. Yhteenvetosivulta pääset muokkaamaan (Muokkaa vastauksia -painike) ja tulostamaan (Tulosta-painike) kyselyn. Vastauksien lähetys: Kun kyselyyn vastaaminen on valmis, paina kyselylomakkeen yhteenvetosivun lopussa olevaa Valmis-painiketta. Lähettämisen jälkeen kyselyvastausta ei ole enää mahdollista täydentää tai muokata. Tämä on kyselyn tekstitiedostoversio, jota voi käyttää lausuntopyynnön käsittelyn helpottamiseksi. Käsittelyssä voidaan esimerkiksi työstää lausuntoa tekstitiedostomuotoisena ja käsittelyn lopuksi tekstitiedostoon laaditut vastaukset syötetään sähköiseen kyselyyn. Sähköisen kyselyn Internet-osoite: Lisätietoja lausuntopyynnöstä antavat: Johtaja Liisa-Maria Voipio-Pulkki, puh , (rakenteiden uudistus) Hallitusneuvos Anne Koskela, puh , (terveydenhuolto, päivystysasetus) Hallitusneuvos Lotta Hämeen-Anttila, puh , (sosiaalihuolto) Lääkintöneuvos Timo Keistinen, puh , (terveydenhuolto, päivystysasetus, keskittäminen) Erityisasiantuntija Lasse Ilkka, puh , (ensihoito) Kyselyn tekniseen toteutukseen liittyvät kysymykset: Osastosihteeri Hang Pham, puh ,\n2 2(5) TAUSTATIEDOT 1. Vastaajatahon virallinen nimi Lappeenrannan kaupunki 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Sanna Natunen 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot o Etunimi Sanna o Sukunimi Natunen o Sähköposti 4. Onko vastaaja* o Kunta o Sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä tai yhteistoiminta-alue o Muu kuntayhtymä tai kuntien yhteistoimintaelin o Valtion viranomainen o Järjestö o Joku muu KYSYMYKSET 5. Esityksen tavoitteena on varmistaa palvelujen yhdenvertainen saatavuus, riittävä osaaminen palveluja tarjoavassa ja hoitavassa yksikössä ja asiakas- ja potilasturvallisuus. Lisäksi uudistuksen tavoitteena on hillitä kustannusten kasvua. Esityksen mukaan sairaala- ja päivystysverkkoa tiivistettäisi vastaamaan väestön tarpeeseen valtakunnallisesti koordinoidusti ja yhtenäisin perustein. Onko uudistus tarpeellinen? 6. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Uudistus on tarpeellinen. Laajan ympärivuorokautisen päivystyksen sairaalojen määrittelyssä käytetyt kriteerit, optimaalinen potilasturvallisuus, vaikuttavuus, taloudellisuus ja palvelujen saatavuus, ovat perusteltuja. Palvelujen saatavuutta on arvioitu asiakas- ja potilasturvallisuuden kannalta perustellusti huomioiden matka-ajat palveluihin. 7. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi terveydenhuoltolaissa ensihoitopalvelun järjestämisestä (39 ), ensihoitopalvelun sisällöstä (40 ) ja ensihoitokeskuksesta (46 ). Ovatko ehdotetut säännökset tarkoituksenmukaisia?\n3 3(5) 8. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Ensihoitopalvelujen järjestämistä koskeva säännös (39 ) on perusteltu. Etelä-Karjalan kunnat ovat antaneet sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisvastuun Eksotelle. Eksote on ennakkoluulottomasti integroinut sosiaali- ja terveyspalvelujen perus- ja erityistasonpalveluja. Eksoten kokemuksen mukaan ensihoidon kehittäminen on kustannustehokkainta ja vaikuttavinta osana päivystystä ja kotihoitoa. Kustannussäästöt syntyvät ensihoidon laajaalaisen osaamisen tehokkaasta hyödyntämisestä sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmässä. Ensihoitopalvelun sisältö (40 ) on määritelty tarkoituksenmukaisesti. Ensihoitokeskusta koskevan säännöksen (46 ) tarpeellisuus on sen sijaan kyseenalainen. Luonnoksessa esitetään erityisvastuualueelle perustettavaksi ensihoitokeskus. Tämä eriyttäisi ensihoitoa päivystyksestä ja kotiin annettavista palveluista. Erillinen, ensihoidon näkökulmasta tehty palvelutasopäätös ja omat tietojärjestelmät vaikeuttavat ensihoidon integrointia päivystystoimintaan ja kotiin annettavin palveluihin. Nykyistä erityisvastuualueella olevaa koordinaatiovastuuta ensihoitopalvelujen toteuttamisesta ei ole perusteltua lisätä. Jos 40 :n mukaisesta koordinointivastuusta on välttämätöntä säätää, niin vastuu tulisi antaa laajan päivystyksen sairaaloille. Tällä järjestelyllä ensihoidon, päivystyksen ja kotiin annettavien palvelujen kokonaisuus ja alueelliset tarpeet tulisi paremmin huomioiduksi. 9. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi terveydenhuoltolaissa erikoissairaanhoidon työnjaosta ja eräiden tehtävien keskittämisestä (45 ) 10. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Työnjako on kuvattu esityksessä tarkoituksenmukaisesti. Esimerkiksi leikkaussaliolosuhteita ja anestesiaa edellyttävän leikkaustoiminnan keskittäminen sairaaloihin, joissa on ympärivuorokautinen perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteispäivystys, on perusteltua. 11. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi terveydenhuoltolaissa kiireellisestä hoidosta (50 ) 12. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Päivystysjärjestelmän rakenne päivystysyksiköihin ja laajan ympärivuorokautisen päivystyksen yksiköihin on perusteltu. Esityksen perusteluissa on kiinnitetty huomiota siihen, että osa laajan päivystyksen sairaaloista tulee tarvitsemaan tukea yliopistosairaalasta. Tarvittava tuki tulee ja on perusteltua määritellä terveydenhuollon järjestämissuunnitelmassa ja erikoissairaanhoidon järjestämissopimuksessa. 50 :n 3 momentissa on todettu, että laajan ympärivuorokautisen\n4 4(5) päivystysyksikön tulee tukea muita päivystysyksiköitä. Tästä tuesta on perusteltua sopia edellä mainituissa suunnitelmassa ja sopimuksessa. 13. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi terveydenhuoltolaissa sosiaalihuollon tarpeen arvioinnista (53 a ) 14. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Sosiaalihuollon tarpeen arviointi terveydenhuollossa myös kiireettömän hoidon yhteydessä on perusteltua. Esimerkiksi Eksotessa palvelurakennetta on jo muutettu siten, että sosiaali- ja terveyspalvelut sijoittuvat saman katon alle mm. hyvinvointiasemilla ja palvelukeskittymissä kuten lasten ja nuorten talossa, aikuisten keskuksessa ja IsoApu palvelukeskuksessa (vanhus- ja vammaispalvelukeskus). Uusien toimintamallien käyttöönoton yhteydessä on tarkasteltu mm. asiakkaiden ja potilaiden palvelutarpeen arvioinnin yhteensovittamista sekä palveluneuvonnan ja ohjauksen roolia monialaisessa yhteistyössä. 15. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi sosiaalihuoltolaissa sosiaalipäivystyksestä (29 ) 16. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Etelä-Karjalassa Eksote on jo järjestänyt sosiaalipäivystyksen, joka toimii koko Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin alueella. Ratkaisu on osoittautunut toimivaksi. Eksoten nykyinen järjestely ei täysin vastaa luonteeltaan ja laajuudeltaan esityksen 29 :ssä tarkoitettua sosiaalipäivystystä, mutta on palvelurakenteita muuttamalla laajennettavissa esityksen mukaiseksi. Sosiaalipäivystyksen uudistaminen edellytä sosiaalityön uudelleen tarkastelua. Jatkossa terveydenhuollon ja sosiaalihuollon sosiaalityö ja -ohjaus on tarkoituksenmukaista sovittaa yhteen nykyistä tiiviimmäksi kokonaisuudeksi ja samalla tulee mahdollistaa laajat päätöksenteko-oikeudet sosiaalipäivystyksessä työskenteleville työntekijöille. Laaja-alaisen psykososiaalisen tuen antaminen äkillisissä kriisitilanteissa edellyttää sosiaalipäivystyksen ja mielenterveys- ja päihdepäivystyksen voimavarojen yhdistämistä. Riittävä lastensuojelun osaaminen on turvattava kaikissa tilanteissa. 17. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi sosiaalihuoltolaissa sosiaalipalvelujen järjestämisestä muiden palvelujen yhteydessä (33 a ) 18. Voitte perustella edellistä vastaustanne. Vaativien ja poikkeuksellisten sosiaalihuollon palvelujen keskittäminen on perusteltua. Vaativissa erityistilanteissa on tarvetta erityisesti konsultaatio- ja koulutuspalveluille.\n5 5(5) Esimerkkinä maahanmuuttopalvelujen alue, missä tarvitaan monialaista ja erityisesti monikulttuurista osaamista. 19. Vapaamuotoisia huomioita esityksestä. 20. Vapaamuotoiset huomionne liitteenä olevasta luonnoksesta valtioneuvoston asetukseksi kiireellisen hoidon perusteista ja päivystyksen erikoisalakohtaisista edellytyksistä.


Roberto Luongo pelaa WSOP:n pääturnauksessa\nViime vuonna Vancouver Canucksin maalivahti Roberto Luongo pääsi palkintorahoille WSOP:n pääturnauksessa ja hän kertoi äskettäisessä haastattelussaan PokerListings.comille ettei oikein malttaisi odottaa heinäkuisen tapahtuman aloittamista.\nLuongo sijoittui viime vuonna 6598:n pelaajan joukossa sijalle 634. ja ansaitsi tuolla sijalla ensimmäiset viralliset liverahastukset, kokonaista 19 227 USA:n dollaria.\nLuongon veli Fabio pisti kuitenkin hieman paremmaksi ja päätyi sijalle 418. Sija toi palkkiorahoina hieman vajaat 30 000 dollaria, tarkalleen ottaen 28 530 dollaria.\nPokerListings.com on saanut tietoonsa että Roberto suunnittelee palaavansa nyt Las Vegasiin ja vuoden 2013 WSOP:n pääturnaukseen, joka alkaa heinäkuun 6. päivä.\n”Olen erittäin innoissani osallistuessani taas World Series of Poker –turnaukseen Las Vegasissa PlayNow.comin väreissä.” Luongo kertoi PokerListings.comille.\n”Olen erittäin kilpailuhenkinen ihminen, joten toivon tietenkin parantavani viime vuoden esitystäni ja voittaa.”\n50 karsijaa PlayNow:lta pääsee seuraamaan Luongon otteita\nLuongo aloitti British Columbia Lottery Corporationin hallinnoiman nettipokerihuone PlayNow.comin kanssa yhteistyön syyskuussa 2011 ja on sen jälkeen toiminut tämän hallituksen alaisen nettikorttihuoneen kasvoina.\nPlayNow.com, yhteistyössä kumppaneidensa kanssa Manitobasta ja Quebecista, aikovat lähettää jopa 50 nettikarsijaa WSOP:n pääturnaukseen, ja heillä kaikilla tulee olemaan mahdollisuus tavata ja seurata Luongon edesottamuksia turnauksessa.\nPlayNow.com on Kanadan ainoa nettisivusto, jonka kautta sallitaan pelaajien karsiminen World Series of Poker tapahtumiin ja World Series of Poker Circuitiin.\nTsekkaa alapuolelta video jonka kuvasimme Roberto ja Fabio Luongosta viime vuoden WSOP:n pääturnauksessa ja katsasta myös videon alapuolelta löytyvä kuvakollaasi.\nKuvagalleria: Roberto Luongo WSOP:ssa


Pääkaupunkiseudulle uusi asuntovälittäjä - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nPääkaupunkiseudulle uusi asuntovälittäjä\nJulkaistu: 13.1.2006 9:15 , Päivitetty: 16.8.2006 15:38\nPääkaupunkiseudun kiihkeä kiinteistönvälitysbisnes saa uuden pelaajan. Liike- ja tuotantotiloja välittävä Comreal aloittaa kahdella toimipisteellä, jotka avataan Helsingin kantakaupunkiin ja Vantaan Tikkurilaan. Toimistojen vetäjät on rekrytoitu Huoneistokeskukselta.\nAsunto.com-ketju aiotaan laajentaa valtakunnalliseksi ja se keskittää markkinointiaan voimakkaasti verkkoon. Tosin tällä hetkellä yhtiöllä oli verkkopalvelussaan tarjolla vain seitsemän kohdetta. Uusi toimija ei ole lähdössä hintakilpailuun vaan aikoo panostaa yksilölliseen palveluun. Comrealin toimitusjohtaja Arto Autio uskookin kiinteistökaupan vilkastuvan edelleen.\nComrealilla on noin 10 prosentin osuus liiketeollisesta kiinteistövälityksestä Suomessa. Sen liikevaihto on reilut 2 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa on 16 henkilöä.


Teillä ja turuilla: syyskuuta 2018\nSeinäjoen keskustan länsipuolella on lähinnä maatalouskäytössä ollut alue, johon on pitkään yritetty saada kaupallista toimintaa. Lähettyvillä Citymarketin omistava Kesko on kyennyt laittamaan kapuloita YIT:n Lakeuden Ankkuri -hankkeeseen sen verran tehokkaasti, että YIT vetäytyi siitä. Sen sijaan Sukari Konserni laittaa pellolle maan kolmannen Ideaparkin, hieman Lempäälän kompleksia pienemmän.\nSeinäjoen kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen perusteella kaupunki rakentaa kustannuksellaan eritasoliittymän alueen viertä kulkevalle Seinäjoen ja Kaskisten väliselle kantatie 67:lle.\nTähän se tulee\nLähettyvillä hiljaa virtaa Seinäjoki. Maaperä on maanrakennushommiin vaikeaa ja liittymän pohjatyöt tulevat olemaan vaativat. Löllösavea on syvimmillään 18 metriä, eikä senkään alla maaperä kovin tukeva ole. Kantatie rakennetaan liittymän kohdalla kolme metriä nykytason alapuolelle, siis kuoppaan, ja pohjaveden pinnan alapuolelle. Vaikeustasoa ei vähennä se, että aivan kantatien vieressä kulkee Seinäjoen ja Kaskisten välinen rautatie, jonka ei toivota putoavan maantienliittymän työmaakuoppaan.\nSamasta radan läheisyydestä johtuu liittymän hieman futuristinen design, koska kantatien pohjoispuolella tilaa on vähän. Rombinen kai tuo perusmuoto on, mutta liikenteen välitys liittymän toisella olevan liikenneympyrän kautta tekee liittymästä erikoisen.\nLähettänyt Matti Grönroos klo 30.9.18 1 kommentti:\nTeillä ja turuilla on aika ajoin esitellyt monimutkaisia liittymäratkaisuita maailmalta. Varsin luonnollisista syistä suuri osa niistä sijaitsee Yhdysvalloissa.\nNiin tämänkertainenkin. Tarkastelemme liittymäkompleksia, joka sijaitsee Newarkin lentokentän pohjoispuolella. Newarkin kenttä on yksi kolmesta suuresta New Yorkin seudun lentokentästä; toiset ovat John F Kennedy ja LaGuardia. Newarkin kautta kulki vuonna 2017 runsaat 43 miljoonaa matkustajaa, mikä on karkeasti noin kymmenen kertaa niin paljon kuin Helsinki-Vantaalla.\nKun itärannikon suurten kaupunkien alueella ollaan, tieverkko on järeä. Liittymässämme, joka on oikeastaan ainakin kolme liittymää, kohtaavat interstate-tiet 78 ja 95, U.S. Routet 1-9 ja 22 sekä New Jerseyn tie 21.\nLiittymän ensimmäinen versio on vuodelta 1952 ja sitä on erinäisiä kertoja paranneltu.\nKarttapiirroksessa ratkaisu on jopa ehkä monimutkaisemman näköinen kuin todellisuudessa onkaan. Huiman kaistanvaihtorumban välttämiseksi I-78 on jaettu korokkeilla neljään ajorataan, joista kukin näkyy kartalla erillisenä. Tällä tavoin rauhoitetaan liikennettä erottamalla erkaneva ja liittyvä liikenne läpikulkevasta.\nTällaiset liittymäkompleksit saattavat kauhistuttaa muualta tulijaa, mutta periaatteessa ajaminen on helppoa: Otetaan etukäteen selvää, mihin pitää mennä ja missä liittymässä poistua, ja sen jälkeen seurata viitoitusta. Amerikkalainen moottoritieviitoitus on varsin selkeää ja loogista ja myös yhtenäistä eri osissa maata.\nLisää vaikeusastetta tuottaa se, että amerikkalaiseen tapaan liittymäkompleksi ei ole pelkästään moottoritieltä toiselle siirtymistä varten, vaan siinä on hieman yllättäviäkin yhteyksiä paikalliseen katuverkkoon. Liittymäalueen keskellä I-78:n ja US 1-9:n välissä on hotellialue ja hotelleille on kulku suoraan moottoriteille.\nLähettänyt Matti Grönroos klo 26.9.18 1 kommentti:\nKainuussa, Sotkamon ja Kajaanin lähimaastossa sijaitsee Talvivaaran kaivos, jonka historiasta ei juonenkäänteitä puutu. Kaivosfirmankin nimi ja konsernirakenne ovat muuttuneet jos ei nyt aivan kuunkierron tahtiin, mutta kuitenkin.\nHieman mutkia suoristaen homman idea on varsin yksinkertainen: Läheltä maan pintaa avolouhoksesta kaivetaan laihaa malmia, joka murskataan ja viedään kentälle valtaviksi kasoiksi rikastettavaksi. Kasoihin syötetään bakteeriliuosta, jonka sisältämät bakteerit rouskuttavat malmista esiin kaupallisesti kiehtovat ainesosat.\nKaivostoiminta on laajenemassa ja pulmaksi on käynyt yleisessä käytössä oleva maantie 8714, joka kulkee kaivosalueen reunalla liotuskasoja kierrellen. Kaivosyhtiö on esittänyt tien lakkauttamista ja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskushan rupesi tekemään työtä käskettyä.\nAsian piti olla läpihuutojuttu. Tien kuormitus on pieni ja eihän sen varrella ole kuin muutama hassu kylä.\nKajaanin kaupunki lausunnossaan totesi, että sen kun lakkautatte. Jopa ultimaatumi korvaavan reitin rakentamisesta pyyhittiin lausunnosta pois. Sotkamon kunta suhtautui hankkeeseen viileämmin: tunnusti tarpeet, mutta vaati korvaavaa yhteyttä.\nMuut lausunnonantajat olivat tiukkoina. ELY-keskusta muistutettiin siitä, että Lahnasjärven kylän työmatkaliikenne suuntautuu pääosin Sotkamon suuntaan ja että nykyiset tiet ovat sekä surkeita, että tarkoittavat kymmenien kilometrien lisämatkaa. Lisäksi todettiin, että tie on tärkeä puunkuljetusten kannalta, ja vihjaistiinpa sitäkin, että metsästysturismi kärsii.\nTietä "siellä jossain"\nKierrellään kaivoksen vesialtaita\nNiin sitten kävi, että ELY-keskus totesi lausuntoja luettuaan, että tietä ei lakkauteta ja lakkauttamiseen tähtäävän tiesuunnitelman laatiminen lopetetaan. Sen sijaan ELY-keskus ja kaivosyhtiö astuvat neuvottelupöytään miettimään, kuinka tie vedetään kaivosalueen halki turvallisesti.\nLähettänyt Matti Grönroos klo 22.9.18 Ei kommentteja:\nUsein tilastoidaan pitkiä teitä, mutta mitäpä jos katseltaisiin lyhyitä. Keskitytään valtion teihin, eli sellaisiin, joilla on numero.\nEhdottomasti lyhyin valtatie on Keminmaan ja Tornion välinen 29. Sillä on pituutta vajaat 17 kilometriä. Toiseksi lyhyin on tälläkin foorumilla aika ajoin pilkattu 26 Hamina-Taavetti, 46 km. Pronssille pätkäkilpailussa pääsee Tampereen ja Porin välinen tie 11, jolle kertyy pituutta 94 kilometriä. Tampereen ja Porin välinen matka on hieman pitempi: Valtatie 11 alkaa Tampereen kehätiestä ja päättyy kakkostiehen hieman Porin itäpuolella.\nValtatie 21 Keminmaa, maailman pohjoisimmaksi mainittu moottoritie\nKantatiet ovat toista maata. Lyhyin on numeroltaan 98, puolen kilometrin tumppi Aavasaksan ja Tornionjoessa kulkevan Suomen ja Ruotsin välisen rajan välillä. Kakkossija saa ensimmäisen kolmostien reittiä seuraava Hämeenlinnan ja Pälkäneen Laitikkalan välinen 57, jolla on pituutta 31 km. Kolmossijan nappaa Turun kehätie 40, jota Piikkiön itäpuolelta Naantaliin on 33 km.\nKantatie 57 Hattulan vanhan kirkon vaiheilla\nKantateiden lyhyystilastossa on pistesijoille tungosta: Seuraavat 10 tietä ovat pituudeltaan 35-63 km.\nLyhyin seututie 954, noin 200 metriä, yhdistää valtatien 21 ja Muonion raja-aseman. Tilaston kakkonen 937 on sekin rajateitä, Pellossa. Pellon rajatien pituus on 280 metriä. Kolmonen on vajaan 400 metrin mittainen 411, joka Heinolassa yhdistää nelostien ja vanhan nelostien.\nSeututie 954 kokonaisuudessaan\nLyhyin nelinumeroinen yhdystie johtaa nelostien ja valtatien 13 liittymän yhteydessä olevalle pysäköintipaikalle. Tämä yhdystie 6426 on 23 metriä pitkä. Hopeasijalle sijoittuva tie 6405 on sentään oikea tie: Johtaa Lievestuoreen rautatieasemalle ja on 78 metrin mittainen. Pronssitielle 9301 on kertynyt pituutta viisi metriä enemmän, 83 metriä. Tie johtaa Rovaniemellä Muurolan asemalle.\nYhdystie 6405 Lievestuore\nViisinumeroisten yhdysteiden tumppi on Keski-Pohjanmaan reunoilla Toholammilla sijaitseva tie 18170, pituus 50 metriä. Kakkonen on 56 metrin mittainen tie 11932 Lapinjärven Pekinkylässä teiden 11915 ja 11931 välissä. Nimi on leikkisästi suomennettu nimestä Bäckby. Naapurikylällä kuuleman mukaan puhutaan Itä-Uudenmaan hirveintä ruotsia, hindersbyskaa. Asiantuntijat kommentoikoot. Kolmonen häviää vain hieman: 59 metrin mittainen tie 13670 vie Iittalan asemalle entisessä Kalvolan kunnassa, nykyisessä Hämeenlinnan kaupungin Kalvolan kaupunginosassa. Tie muuten on nimeltään Asemakuja, ruotsiksi kaiketi Vapensmaker.\nYhdystie 18170 Toholampi\nLähettänyt Matti Grönroos klo 18.9.18 1 kommentti:\n(Epä)jatkuvuutta, osa n+1\nKeskeinen ero suomalaisessa ja saksalaisessa viitoituksessa on se, että Saksassa kaistakohtaisen viitoituksen epäjatkuvuus on harvinaista. Epäjatkuvuudella tarkoitetaan tässä sitä, että kaista yhtäkkiä ei jatkukaan sinne, minne sen on aikaisemmin ilmoitettu jatkuvan.\nSuomessa puolestaan viitoituksen epäjatkuvuus on turhankin yleistä, melkeinpä maan tapa.\nKatsotaanpa Espoossa paikkaa, jossa viitoitus on varsin uusi, eli nyt kaivella vanhoja.\nNätisti kolme kaistaa rinnatusten. Seurataan viitoitusta paikkaan Olari. Sinne pääsee tämän viitan mukaan valitsemalla oikean kaistan\nSeuraava viittaportaali on 300 metrin päässä. Tilanne muuttumaton, Olariin kuljetaan oikeanpuoleisinta kaistaa. Portaali hieman epäilyttää paikkoja tuntevaa: Hankoon ajettaessa käännytään kohta vasemmalle yksikaistaiselle moottoritierampille.\nAjetaan 200 metriä. Edessä on portaali, joka kertoo, että oikeata kaistaa pääsee vain kääntymään oikealle, ellei satu kuskaamaan bussia tai taksia. Toisin kuin kahdesta aikaisemmasta viitasta on käynyt ilmi, Olariin pääseekin keskimmäistä kaistaa Niinpä sitten on äkillinen kaistanvaihtotarve vasemmalle, muutama sata metriä sen jälkeen, kun viitoitus on ohjannut oikealle.\nJa koska kiusa se on pienikin kiusa, ensimmäisessä kuvassa ohjataan suoraan menevä liikenne tarpeettomasti kaistalle, josta voisi kääntyä nuolivihreän palaessa oikealle silloin, kun suoraan ajaville on punainen. No, eipä käännytäkään, jos kaistalla on etumaisena yksikin suoraan ajava.\nEspoon kaupunki: Miksi, oi miksi?\nLähettänyt Matti Grönroos klo 14.9.18 2 kommenttia:\nAutoistuminen oli kiihkeää 1960- ja 1970-luvun Suomessa. Vielä 1950-luvulla merkittävä osa uudestakin valtatieverkosta rakennettiin sorapintaiseksi ja päällystettiin myöhemmin, kun jostain saatiin raavituksi rahaa. Erityisesti 1960-luvun suosikkipäällyste oli öljysora.\nÖljysora on bitumitervan, sepelin ja hiekan seos. Sitä ei lämmitetä levittäessä, kuten asfalttia, vaan se levitetään tielle tasaisena kerroksena kylmänä ja jyrätään tiiviiksi. Öljysora on vanha päällyste, joka on kehitetty 1900-luvun alussa.\nAina sitä ei edes kunnolla jyrätty, vaan luotettiin siihen, että kyllä se autojen alla jyräytyy.\nÖljysoran levitystä kuutostiellä vuonna 1965\nÖljysoralla oli yksi hyvä puoli asfalttikestopäällysteisiin verrattuna: hinta. Toisessa vaakakupissa on huono, vai pitäisikö sanoa surkea kulutuskestävyys. Öljysorattuja pääteitä jouduttiin uudelleenpäällystämään parin vuoden välein. Lisäksi pintaus ei ole kovinkaan elastista ja siksi sen routakestävyyttä ei kannata takki auki lähteä mainostamaan. Asfaltti elastisempana materiaalina kestää taivuttelua oleellisesti paremmin.\nVuoden 1963 Autoilijan tiekartta kertoo omaa kieltään silloisesta päällystetilanteesta. Otos Tampereen suunnasta kertoo, että asfalttikestopäällystettäkin (punainen) on levitetty, mutta pääosa pääteistä on öljysoralla (harmaa). Varsin monta kilometriä jopa valtateitä on peräti sorateinä (ruskea).\nTampereen seutua vuonna 1963\nVarsin nopeasti päätiet siirtyivät pois öljysorakannasta. Vuoden 1990 tietilasto kertoo, että valta- ja kantateillä enää noin 20 % tiepituudesta oli öljysorapintaista. Alemmalla tieverkolla se sen sijaan oli edelleen suosikkipäällyste.\nKeskiarvo ei kuitenkaan kerro kaikkea. Eteläisissä tiepiireissä, joissa liikenteen määrä on suurin, vuonna 1990 öljysoraa ei ollut valta- ja kantateillä montakaan kilometriä ja suurin osa öljysorateistä sijaitsi Oulun, Kainuun ja Lapin lääneissä.\nLähettänyt Matti Grönroos klo 10.9.18 3 kommenttia:\nKustannusjakoa ja iltalypsyä\nValtiolla on pitkät perinteet käydä tiehankkeissa kuntien kukkarolla, jos on pienikin aavistus siitä, että kunta voisi hyötyä hankkeesta.\nHelsingissä rakennettiin 1930-luvun alkupuolella uutta maantietä, josta tuli osa tulevia valtateitä 6 ja 7 Porvooseen ja edelleen Sortavalaan ja Viipuriin. Tieosuus ei ole kovin pitkä, noin 3,5 kilometriä, mutta siitäkin on käyty sekä kustannusjakoa että iltalypsyä.\nTämä Viikin-Herttoniemen maantie lähti Viikin latokartanon kohdalta ja ulottui Herttoniemeen nykyisen Siilitien metroaseman koillispuolelle. Tie on edelleenkin pääosin alkuperäisellä paikallaan ja nimeltään Viikintie. Länsiosastaan seurasi samoin 1930-luvulla rakennettua Herttoniemen satamarataa, joka on jo purettu.\nViikin-Herttoniemen seutua 1910-luvulla\nHelsingin Sanomat raportoi 19.2.1939 maatalousministeriön ryhtyneen iltalypsylle: Vaatimaan rahaa tienlinjan alle jääneistä maista vastoin aiempia sopimuksia. Helsinki on vastannut kylmäkiskoisesti.\nValtioneuvosto jättäessään 1932 eduskunnalle esityksen Helsingin-Porvoon maantien rakennuttamisesta mainittiin esityksen perusteluissa, että Helsingin kaupunki oli suostunut puolestaan omalla kustannuksellaan rakentamaan Viikin-Herttoniemen maantieosan myös siitä osalta, joka ei kulje kaupungin omistamalla alueella, kuitenkin edellytyksellä, että valtio puolestaan luovuttaa tietä varten tarpeellisen maa-alan omistamastaan Viikin latokartanosta. Vastauksessaan eduskunta yhtyy esityksen perusteluissa oleviin ehdotuksiin.\nSittemmin vireillepannun maanmittaustoimituksen päätyttyä on maatalousministeriö ilmoittanut valtion vaativan korvausta m.m. Viikin tilalta maantieksi erotetusta alueesta 810 .000 mk, sekä erään maakaistaleen arvon alennuksesta 250 000 mk, Kun kuitenkin on käynyt selville, ettei kaupunki ole suostunut lunastamaan Viikin latokartanon maata Viikin-Herttoniemen maantietä varten, vaan että kaupunki on sitoutuessaan omalta kustannuksellaan rakentamaan tämän tien, asettanut ehdoksi, että valtio luovuttaa korvauksetta tiemaan, minkä ehdon valtioneuvosto ja eduskunta ovat hyväksyneet, kaupunginhallitus päätti kokouksessaan esittää valtuustolle, että se pyydettynä lausuntonaan ettei kaupunki katso olevansa velvollinen minkään korvauksen suorittamiseen.\nViikin latokartano on aikoinaan ollut suurtila: alun perin kuninkaankartano, jolla on ikää saman verran kuin Helsingin kaupungilla. Vuodesta 1931 alkaen se on ollut yliopistotasoisen maatalousopetuksen tyyssija.\nNykyisin latokartano on liikenneväylien ja yliopistocampuksen puristuksessa.\nKuutos- ja seiskatienä Viikintie ei kauan ollut. 1950-luvulla Itäisen Moottoritien, nykyisen Itäväylän, valmistumisen jälkeen valtatien reitti siirtyi tälle uudelle väylälle. Suunnitelmat olivat mahtavat ja Viikintien itäpään risteyksestä rakennettiin jykevä kolmihaaraliittymä.\nViikintien itäpää vuonna 2018\nLoppujen lopuksi jo 1970-luvulla Porvoon suunnan moottoritie kuitenkin linjattiin pohjoisempaa ja Itäväylä on nykyisin pääosin Helsingin sisäistä liikennettä välittävä tie. Yksi syy pohjoiseen linjaukseen oli aikojen muuttuminen: urbaanin sykkeen syntymisen edellytys ei enää ollut taajama-asutusta halkova moottoritie. Niin, ja siinä Viikintien itäpään liittymässä on ajoradan vasempaan reunaan liittyviä ramppeja, jotka ovat myöhempien moottoritienormien ehdottomalla kieltolistalla.\nLähettänyt Matti Grönroos klo 6.9.18 7 kommenttia:\n1960-luku oli valtavan kasvuoptimismin aikaa. Se näkyi monin tavoin, joista yksi mielenkiintoinen osa-alue on isojen kaupunkien teettämät liikennetutkimukset ja -suunnitelmat, jotka kääntyivät kauhuskenaarioiksi.\nEräänlainen kaikkien kauhuskenaarioiden äiti on Smith-Polvisen Helsingin kaupunkiseudun liikennetutkimus vuodelta 1968. Yli 400-sivuisesta materiaalista tunnutaan tunnettavan vain yksi aukeama: se, jossa esitetään ehdotus Helsingin keskustaa kiertävästä moottoritieverkostosta.\nVaihtoehdon C mukainen Helsingin keskustan katu- ja tieverkko\nWilbur Smith ja Pentti Polvinen eivät tulleet Helsinkiin itsekseen esittämään teesejään, vaan eritoten Helsingin kaupungin tilauksesta. Muitakin osapuolia oli, muun muassa Espoon kauppala, Vantaana myöhemmin tunnettu Helsingin maalaiskunta ja TVH. Taustalla oli se arvio, että yksityisautoilu kasvaa tulevina vuosikymmeninä 4,3-kertaiseksi ja joukkoliikenteen kysyntä 1,8-kertaiseksi.\nTutkimus oli todellisuudessa varsin laaja eri vaihtoehtoja esiin tuonut analyysi, joka ei rajoittunut vain Helsingin ydinkeskustaan.\nVaihtoehdon C mukainen seudullinen tieverkko\nHelsingin perässä seurasivat Tampere, Turku ja Oulu.\nTampereella oli jo 1960-luvun alkupuolella esitetty erilaisia linjausvaihtoja Pyhäjärven ja Näsijärven välistä kapeaa kannasta kulkevasta moottoriväylästä. Päävaihtoehtoina olivat "eteläinen" ja "pohjoinen". Yhteistä niille oli, että Pyynikin alue olisi kärsinyt enemmän tai vähemmän täydellisen tuhon.\nHelsingin Sanomat 17.12.1964\nTampere ja TVH laativat 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa kotimaisin voimin samankaltaisen mutta suppeamman selvityksen kuin Smith ja Polvinen olivat Helsingissä tehneet. Se oli maltillisempi: Pyynikin moottoritie oli sentään viety tunneliin.\nVaihtoehto, jossa moottoriväylä vedettäisiin Pyhäjärven ylitse Hatanpäähän\nTurun seudulla laadittiin tieverkon kehittämissuunnitelma, jonka ydin oli Naantalin-Turun-Piikkiön itä-länsi-suuntainen moottoritie, joka sai kansan suussa hyvin nopeasti nimen Turpiinatie. Suunnitelman kuohuttavin kohta oli Turun ydinkeskustan ympärille piirretty moottorikatujen kehä. Myös keskustan reunamille piirrettyjen liittymien suunnitelmat nostattivat keskustelun laineita.\nSuunnitelman mukainen tie- ja katuverkko; moottoriväylät merkitty leveämmällä viivalla\nYksi vaihtoehto keskustan liittymiksi\nOulu tilasi Smith-Polviselta liikennetutkimuksen Helsingin jälkeen. Siinä suunnitelmassa oltiin samankaltaisilla jäljillä kuin Helsingissä: Oulun keskusta-alueelle vedettiin leveät moottoriväylät ja eritasoliittymiä tarkoittavia karttamerkintöjä oli runsaasti.\nEhdotus Oulun ydinalueen tie- ja katuverkoksi. Nelostien (punainen) länsipuolella 11 eritasoliittymää.\nHelsingissä jäykistyttiin suolapatsaaksi silkasta kauhusta ja tutkimusta ei koskaan käsitelty kaupunginhallituksessa eikä -valtuustossa. Sen sijaan metron rakentamispäätös nuijittiin nopeasti pöytään. Onkin esitetty arvioita, että Smith-Polvisen työ olisi ollut tilaustyö juuri metropäätöksen nopeuttamiseksi, mutta todisteita tälle on näkynyt vähänlaisesti. Muuten Helsingissä on lähinnä pantu päätä pensaaseen ja odotettu, että Suuri Kurpitsa tulee ja ratkaisee seudun liikennekysymykset.\nTampereella ei rakennettu Pyynikin moottoritietä, vaan kannaksen pohjoisosaa ja koillisia kaupunginosia halkonut Paasikiventie-Kekkosentie. Ohikulku on ratkaisu kaupunkia etelän puolelta kiertävällä kehätiellä. Paasikiventie-Kekkosentie on tunneloitu ydinkeskustan kohdalla ja kaupunkiin rakennetaan paraikaa ratikkaverkostoa.\nTurussa Turpiinatie johti 30-vuotiseen sotaan lähinnä itäsuunnan linjasta, mutta nykyisin Turpiinatie on lähes rakennettu. Länsipuolella kaupunkia se on moottoritietä kevytrakenteisempi. Luoteisväylä eli ykkös- ja kasitiet yhdistävä osuus radan luoteispuolella on rakentamatta. Keskustan kehätiestä kukaan ei enää puhu. Sataman liikenne on hoidettu muun muassa rakentamalla tieyhteys ysitieltä Suikkilan kautta satamaan ja viitoittamalla E18 tälle reitille kehätien kautta.\nOulun keskustaan ei ole rakennettu eritasoliittymiä. Keskustan ohi kuljetaan moottoritieksi rakennettua nelostietä, jota paraikaa parannetaan.\nSmith-Polvisen suunnitelma oli niin lamaannuttava, että siitä ei edes 50 vuotta myöhemmin tunnuta kyettävän keskustelemaan analyyttisesti tai neutraalisti. Kuitenkin liikennetutkimus tuotti ennen kaikkea sitä, mitä sen oli tarkoituskin tuottaa: analyysin siitä, mitkä ovat seuraukset siitä, että kasvu jatkuu ennakoidusti.\nSiitä ei juuri puhuta, että tutkimus toi Suomeen koko joukon menetelmiä liikenteen ominaisuuksien analysointiin ja liikennevirtojen ennustamiseen. Niitä oppeja annettu niin nuoremmille tieteenharjoittajille ja niitä on käyttänyt säännöllisesti myös Helsingin kaupunki.\nOn hyvä muistaa myös, mikä oli tuolloinen ajankuva: kiihkeä kasvun haku ja epäkunnioitus kaikkea vanhaa kohtaan. Aikansa arkkitehdit eivät antaneet mitään arvoa edellisten sukupolvien työlle. Turku ja Helsinki ehtivätkin tuhota keskustaansa rankalla kädellä ennen kuin rakennusten suojelu tuli muotiin. Siksi muutaman lisäkorttelin jääminen moottoriväylän alle olisi ollut aika pikku juttu ja se tutkimuksessa sivuutettiin pintapuolisesti.\nEivätkä Smith ja Polvinen olleet täällä yksin. Vain muutama vuosi aikaisemmin oli Alvar Aalto esittänyt keskustasuunnitelmansa, johon kuuluivat muun muassa kaupunkia halkonut kymmenkaistainen Vapaudenkatu, joka päättyi liittymäspagettiin, joka ohjasi liikenteen Kaisaniemen puistoon ja satamaradan kuiluun rakennettuihin leveisiin väyliin. Aaltoa sittemmin täydensi nuorten (vihaisten?) arkkitehtien ryhmä, joka piirsi komeat liittymät Pitkänsillan kupeeseen ja Kruununhaan rantaan. Smith-Polvinen piirsi omat spagettinsa osapuilleen näihin kohtiin.\nParissa merkittävässä asiassa Smith ja Polvinen erehtyivät: Suunnitelman mukaan jatkossakin lähes kaikki liikennevirrat suuntautuivat Helsingin kantakaupunkiin. Palveluiden ja työpaikkoja siirtymistä esikaupunkeihin ja kehäteiden varsiin ei osattu ennakoida.\nToinen erehdys oli järjestelmän optimointi pelkästään liikenteen tehokkuuden ja kustannusten dimensioissa. Preerialle rakennettujen rakennusmassojen alla ei ole historiaa, mutta Eurooppa on toista maata. Siksi Yhdysvalloista tuotetut suunnittelumallit eivät sellaisenaan toimi, jos ne eivät ota huomioon jo rakennetun ympäristön arvoa.\nLähettänyt Matti Grönroos klo 2.9.18 4 kommenttia:


13/16 HC - Lei Shi\nYhtäkkiä se vaan kaatui, kun vähän kepillä tönittiin. Eikun Grand Empressille höyläämään. Kaatovideo tulossa pikapuolin. -Sanctuarine\n12/16 HC Protectors of the Endless\nMuutaman totisen pullin jälkeen alettiin Protectoreilla saamaan jo kohtalaisia tuloksia ja pienellä harjottelulla kaato meni todellakin kuten elokuvissa. Onnittelut kaikille osallistuneille. :-) -Kaatokuva lisätty\n11/16 HC - Amber-Shaper Un'sok\nMuutaman tunnin harjoittelun jälkeen sulavaksi bossiksi osoittautunut Amber-Shaperikin saatiin alas. Seuraavaksi edessä Terracen haasteet, kirjoittanee vielä että Vizier on kyllä hiton haastava ensimmäiseksi bossiksi HoFista. -Sanctuarine\n10/16 HC - Imperial Vizier Zor'lok\nHivenen keskittymistä vaativa Vizierikin kaadettu tältäerää. Kyllä tekemistä piisasi ja nyt on helpottunut olo, jonka myös kuuli TSästä kaadon jälkeen :). Mainittakoon tuosta myös että downasimme Will of the Emperor 25 HC:n ennen vizieriä, joka itsensä vaikeuden puolesta on kyllä aivan omaa luokkaansa verrattuna 10maniin. -Sanctuarine\n9/16 HC - Wind Lord Mel'Jarak\nNyt ovat "helpot" bossit niputettuja. Vuosi on lähtennyt sutjakasti käyntiin nyt uuden kokoonpanon myötä. Seuraavat kaadot jo parantavat huomattavasti server rankkia nykyisestä 12. -Sanctuarine\n8/16 HC - Garalon\nStrategisten muutosten hioutuessa päädyimme Ebrius-lastpull tapaan kaatamaan Garalon HC:n. Varmasti yksi "hiljaisimmista" kaadoista nyt viimeaikoina. Suunitelmissa ensimmäiset raidlockit MoP expansionin aikana, joskohan tuo progress vähän saisi vauhtia siitä. -Sanctuarine\n7/16 HC - Blade Lord Ta'yak\nJoululoman raidit alkaa olla pulkassa, ja tänään 30.12.2012 vielä nykäistiin uudenvuoden kunniaksi yksi vielä nurin :) Uusiavuosia raidaajille! -Sanctuarine\n6/6 MsV HC.\nWill of the emperor HC kaatui tänään noin parin tunnin hiomisen jälkeen. Sitä ennen kaatui myös Spirit Kings ilman suurempia ongelmia. 10m Progress jatkuu joulupyhistä huolimatta. palaamme 25m hetikun ihmiset pääsevät lomiltansa. Erityiskiitokset kaikille lomaraidaajille, ja kyllä mahtaa Amania vituttaa, kun meni mielummin nukkumaan :) -Sanctuarine\n4/6 MsV HC pikkujouluviikolla :)\nSunnuntaina 9.12.2012 kaatui lähes kertaheittona Feng ja Gara'jal :) Contentin clearaus hieman hidasti HC progressaamista, joten nyt taas alamme tavoitteiden salliessa pudottamaan HC pomoja. Olimme hieman laiskoja päivittämään etusivua, mutta eiköhän sekin nyt muutu.\nMogu'shan Vault 3/6HC


VM:n uutiskirjeestä vauhtia saavutettavuuteen\nKeitä saavutettavuusdirektiivin vaatimukset koskevat? Mikä on lain toimeenpanon aikataulu? Mistä saa lisätietoa? Vastauksia antaa valtiovarainministeriön uusi uutiskirje!\nÄänestä suosikkiasi Suunnannäyttäjät-kilpailussa!\nTrafi ottaa käyttöön Suomi.fi-viestien sähköisen postilaatikon kansalaisen ja viranomaisen väliseen viestintään\nSuomi.fi-valtuudet ja -tunnistus korvaavat vaiheittain Katso-palvelun vuoteen 2019 mennessä. Ensimmäisenä siirron Katsosta Suomi.fi-palveluiden käyttäjäksi teki Metsäkeskus metsään.fi-asiointipalvelussaan.\nKainuun Omasotessa voi nyt asioida sähköisesti toisen puolesta\nKainuun Omasote otti huhtikuussa käyttöön Suomi.fi-valtuudet\nVäestörekisterikeskus järjestää Suomi.fi-asiakasinfon 16.5. Helsingissä sekä Skypen välityksellä. Tilaisuus on suunnattu julkisen hallinnon organisaatioille.\nDigipalveluiden kehitys vaati ketterät työtavat. VRK uudistaa parhaillaan työnteon tapojaan kohti kokonaisvaltaista ketterää kehittämistä.\nToukokuun aikana Suomi.fi-verkkopalveluun tulee uusi ominaisuus, kun Verkkopalvelussa voi tarkastella omia tapahtumatietoja\nKoulutus: Suomi.fi-palvelutietovarannon (PTV) sisällöntuotannon ajankohtaiset asiat 16.5.2018 klo 9-10.30\nPalvelutietovarannon ajankohtaisista aiheista järjestetään koulutus 16.5.2018.\nSuomidigi palkitsee digipalveluiden kehittäjiä – ilmoita oma tiimisi Suunnannäyttäjät-kisaan\nSuunnannäyttäjät-kilpailussa palkitaan kehittäjätiimi, jonka aikaansaannos helpottaa kansalaisten arkea ja jota voidaan hyvillä mielin hyödyntää myös muissa organisaatioissa, jopa toisilla toimialoilla.\nDigitalisaation huipputapahtuma Keväthumaus kokosi Suomen digitalisaation suunnannäyttäjät Finlandia-talolle 11.4. Valtiovarainministeriön järjestämässä tapahtumassa oli koolla yli kahdeksansataa digitaalisesta murroksesta kiinnostunutta asiantuntijaa.\nVäestörekisterikeskus esittelee Suomi.fitä sekä varmenne- ja väestötietopalveluitaan kevään ja kesänä aikana lukuisissa tapahtumissa.\nSuomi.fi-palvelutietovarannon (PTV) klinikat ja koulutukset jatkuvat.\nSuomi.fi-verkkopalvelua kehitetään tukemaan sote- ja maakuntauudistuksia – prototyyppi tulossa käyttäjäyhteisöön\nSuomi.fi-verkkopalvelua kehitetään tukemaan hallituksen sote- ja maakuntauudistuksia. Ns. SuoJa-hankkeen aikana Suomi.fihin kehitetään alueellisia näkymiä palveluihin ja opastaviin sisältöihin, joiden avulla käyttäjät voivat tarkastella oman maakuntansa palveluita ja muita maakunnan sisältöjä.\nMiten kunta pääsee liikkeelle Suomi.fi-viestien käyttöönotossa? – Infotilaisuus 25.4.2018\nSuomi.fi-viestit mahdollistaa viranomaispostin lähettämisen kansalaisille sähköisesti. Miten kunnat voivat varmistaa, että Suomi.fi-viesteistä saadaan aidosti hyötyjä?\nTepsivät teot työelämään -tietopankki on nyt julkaistu Suomi.fissä. Tietopankkiin on koottu tepsiviä tekoja eli hyviä käytäntöjä ja kokemuksia työpaikoilta.\nYrittäjille suunnattu Oma Yritys-Suomi -palvelu uudistuu\nYrityssuomi.fi-verkkopalvelu siirtyi osaksi Suomi.fi-verkkopalvelua vuoden alussa. Nyt myös Oma Yritys-Suomi -palveluun on tullut muutoksia, kun verkkotyötila uudistui 27.3.2018.\nSuomi.fi-palvelutietovaranto: Sisällöntuotantoa varten uusia ohjeita\nPalvelutietovarannon sisällöntuotantoa varten on ilmestynyt uusi ohje monituottajatilanteiden varalta\nVäestörekisterikeskus jatkaa Suomi.fi-podcastien sarjaa. Kevään aikana julkaistaan kuusi uutta jaksoa, joista ensimmäinen julkaistiin maanantaina 26.3.2018.\nValtiohallinnon, erityisryhmien ja ikäihmisten edustajat ideoivat uusia, saavutettavia digitaalisia palveluita 20.-21.3. järjestetyissä Saavutettavuusjameissa. Jamien tavoitteena oli kokeilla ratkaista saavutettavuuteen liittyviä haasteita yhdessä tehden, asiakaslähtöisesti.\nMinkälaista tukea kaipaat julkisten digipalvelujen kehittämiseen?\nKunta- tai valtiosektorin digitalisaation tekijä, ilmoittaudu Suomidigi-työpajaan! Tule kertomaan ja ideoimaan, minkälainen tuki olisi hyödyllistä digitaalisten palvelujen kehittämisessä.\nValtiovarainministeriö järjestää 5.4. klo 12–13 online-infotilaisuuden siitä miten esimerkiksi maakunta tai maakuntien liitto voi ilmoittautua digitukipilotiksi.\nSuomi.fi-valtuuksista infotilaisuuksia asiakasorganisaatioille\nSuomi.fi-valtuuksien käyttöönottaneiden organisaatioiden asiakaspalveluille järjestetään koulutus- ja keskustelutilaisuuksia huhti- ja toukokuussa\nSuomi.fi-palvelutietovarannon klinikat ja koulutukset jatkuvat kevään aikana


Category Archives: Baletti\nPojat lähtee reissuun\nPosted on 06/03/2014 by elinbjorndahl\nHuomenna menemme Vaasaan mamman kanssa valmentautumaan, otamme Romeon ja Beben (Monican uuden hevosen) mukaan. Kiki Nyberg pitää valmennukset perjantai—lauantai Tommin tallilla.\nRatsastamme perjantaina klo 18.30 ja 19.15, sitten lauantaina klo 9.30 ja 10.15. Valmennuksia saa tulla katsomaan!\nTänään hiki valui balettitunnilla, tosi hyvä treenipäivä! Nyt on pitkä viikonloppu, ennen ensi viikon kansantaloustieteen tenttiä, joka on viimeinen tentti ennen lukukauden viimeistä jaksoa.\nKategoriat: Baletti, Valmennus\t| Leave a reply\nTakaisin balettiin kesätauolta\nPosted on 07/09/2012 by elinbjorndahl\nAloitin baletin taas eilen :)\nKategoriat: Baletti\t| Leave a reply\nNutturan tekoa talvellakin\nPosted on 31/01/2012 by elinbjorndahl\nEilen illalla pakkasen paukkuessa ulkosalla, oli aikuisballeriinat kerääntyneet taas peilisaliin tanssimaan. Raija Ilo piti tavalliseen tapaansa taas kerta kaikkiaan hyvän treenin! Oli niin kivaa, hikoilun ja energialatauksen jälkeen tulee hyvä mieli :) tänään ostoksille, kuntosalille, talliin 3 kertaa ja valmistelua huomiselle.\nPosted on 17/01/2012 by elinbjorndahl\nPitkästä aikaa pääsin Kokkolassa urheilutalon peilisaliin Baletin taian vietäväksi :) Taukoa on ollut useampi viikko mutta se on onneksi nyt ohi ja nilkkaa ojennetaan taas ;) huomenna pelaamaan golfia koulupäivän kesken!


KONMARI VAI SKUMPPAPULLO? - Are you feeling fashionable?\nNÄIN VALEHTELEN NETISSÄ -HAASTE →\nKONMARI VAI SKUMPPAPULLO?\nFriday 29. June 2018 / by nadjastrange\nVarmaan kaikilla on asioita joita ei vaan millään saa aikaiseksi. Itselläni on muutamia ikuisuusprojekteja, joiden aloittaminen tuntuu ihan tuskastuttavan vaikealta. Me keksittiin toissapäivänä parhaan ystäväni kanssa keino motivoida ja kannustaa toisiamme tällaisissa asioissa.\nKaikki lähti siitä, kun puhuttiin kirjojen ostamisesta. Me oltiin kumpikin ostettu kauan sitten jo kulttimaineeseen noussut KonMari, muttei luettu sitä – itse en päässyt edes takakantta pidemmälle. Mä löysin oman kirjani kirppikseltä 3€:lla ja ostin sen, koska olen näköjään hoarder ja mun on pakko saada kaikki jutut joita luulen edes etäisesti tarvitsevani. Ystäväni puolestaan osti kirjan kirjakaupasta ja hävitti sen asuntoonsa, löysi kirjan ja hävitti sen uudestaan :D Tämä kertoo niin paljon meistä hahah.\nPäädyttiin siihen, että meidän on pakko tehdä jotain tälle saamattomuudelle, koska molemmilla on liikaa turhaa roinaa. Osasta pitää ehdottomasti luopua ja loput tavarat järjestellä järkevästi. Mutta mikä olisi hyvä motivaattori? No skumppa tietysti!\nPäätettiin tsempata toisiamme sopimalla viikon-parin välein siivous-/järjestelytavoitteet. Se joka ei ole päässyt tavoitteeseen joutuu tarjoamaan toiselle skumpat. Ja skumppapullo ostetaan puokkiin, jos kumpikin onnistuu dedikseen mennessä. Me aloitetaan yhteisillä tavoitteilla, mutta jossain vaiheessa saatetaan sopia molemmille henkilökohtaisia tavoitteita. Koska pääasia tässä on se, että kumpikin saa kotinsa järjestykseen ja turhat roinat karsittua nurkista. Tämä skumppasiivous tulee kattamaan koko huushollin aina kylppärin peilikaapista keittiön kuivatavarakaappeihin.\nMe aloitetaan vaatekaappiemme bermudan kolmion, eli sukkahousulaatikon siivouksella! Ainakin oma laatikkoni on ihan järkyttävän täynnä rikkinäisiä sukkiksia ja aamulla aikaa kuluu siihen kun yrittää niiden joukosta etsiä ehjiä. Sitten ne rikkinäiset vaan heitetään takaisin sinne laatikkoon, ja sama rumba jatkuu seuraavana aamuna. Nyt tarkoituksena on heittää suosiolla kaikki rikkinäiset/käyttökelvottomat pois. Sama tehdään myös alusvaatteille ja sukille.\nTiedättekö mitä rikkinäisille sukkahousuille, sukille ja alusvaatteille kannattaa tehdä?\nYstäväni ehdotti, että viedään ne ketjuliikkeistä tuttuihin kierrätyslaatikoihin – “sieltä ne menevät eteenpäin kierrätettäviksi”. Halusin kuitenkin selvittää että mikä on oikeasti se paras tapa, ja otin yhteyttä kierrätyskuningatar Outi Pyyhyn. Hän huomautti, että näiden ketjuliikkeiden kautta “kierrätettäväksi” menevät rikkinäiset sukkahousut päätyisivät roskikseen, mutta vasta sen jälkeen kun ne olisi ensin raahattu toiseen maahan lajiteltaviksi. Aivan turhaa logistiikkaa siis. Eli jos sulta löytyy kotoa rikkinäisiä sukkahousuja joista haluat eroon, niin laita ne muiden roskien joukossa sekajätteeseen. Sieltä ne päätyvät jätteiden polttoon.\nMua kauhistuttaa kun kaikki puhuvat esimerkiksi KonMarittamisen yhteydessä pois heittämisestä. Ihan kaikkea ei kuitenkaan kannata oikeasti heittää sekajätteeseen, vaikka sukkahousujen kanssa näin voikin toimia. Vanhat (ehjät) vaatteet ja tavarat kannattaa myydä kirppiksellä tai viedä esimerkiksi Fidalle, Kierrätyskeskukseen tai Pelastusarmeijalle. Vanhoja pyyhkeitä ja lakanoita voi käyttää siivousrätteinä tai viedä löytöeläinkoteihin kisujen ja koirien pedeiksi ja lämmikkeeksi.\nJos kierrätysasiat kiinnostavat enemmänkin, niin kannattaa lukea Outin blogista mm. vaatteiden lahjoituksesta hyväntekeväisyyteen ja kaatopaikalle turhaan heitetyistä vaatteista. Myönnän ettei itselläni ole vielä tarpeeksi tietoa näistä asioista, vaikka kovasti yritänkin. Kuitenkin kaikki aloittaa jostain ja aina voi opetella uusia ympäristöystävällisempiä juttuja, vai mitä?\n15 Responses to “KONMARI VAI SKUMPPAPULLO?”\nOon H&M:llä töissä ja meidän kierrätyslaatikkoon tuodut vaatteet menee lähes 100% jatkokäyttöön, myös rikkinäiset sukkahousut! Huonokuntoisista vaatteista tehdään mm. täytettä autonpenkkeihin ja siivousrättejä jokaisesta tuodusta muovipussillisesta tekstiilejä saa 15% alekupongin ja kuponkeja saa maksimissaan kahdesta pussista per päivä, mutta toki niitä saa enemmänkin tuoda.\nNiin varmaan myymälätason työntekijöille on kerrottu. Pienellä googlettamisella kuitenkin jo saa tietää että H&M saa niin paljon tavaraa kierrätyslaatikoihin ettei voi hyödyntää kaikkea. Iso osa joko poltetaan tai menee kuitenkin kaatopaikalle (kun on kuskattu ensin sinne toiseen maahan)\nTää alekuponkien jakaminen on kyllä ihan käsittämättömän irvokasta toimintaa.\nOuti on itse asiassa kirjoittanut tästä aiheesta pitkän postauksen: http://outilespyy.com/hm-is-the-donald-trump-of-recycle-week/\nMun(kin) mielestä on kyllä aika ironista, että vanhat vaatteensa Hennesille tuova saa 15%:n alekupongin jolla voi ostaa lisää vaatetta joka on pian siellä kierrätyskasassa. Tässä voisi olla joku muu, vähempään kulutukseen kannustava ratkaisu :)\nHelsingissä ainakin Recci ottaa kaiken kangasjätteen vastaan, lajittelee myyntikelpoiset ja kierrättää loput. Tai näin ainakin heidän sivuillaan lukee, olen toistaiseksi luottanut siihen.\nPaitsi että tuon linkkaamasi sivun viimeinen lause kuuluu “*Emme ota vastaan likaisia ja rikkinäisiä vaatteita*”, eli rikkinäiset sukkahousut menee tuohon kategoriaan\nMä pyrin aika-ajoin siivoamaan mun vaatekaappia ja tällä hetkellä onkin jätesäkissä suurinosa mun vaatteista, sillä odottelen sen oikean vaatekaapin löytymistä :D mutta vien aina UFFin laatikkoon ihan kaiken. Rikkinäiset sukat menee roskiin ja sukkahousuja en (onneksi tällä hetkellä) käytä. Sillon kun käytin, heitin ne vihasena sekajätteeseen, koska ne oli mun päällä KERRAN kun meni rikki. Siis KERRAN!!! Vihaan sukkahousuja >:(((\nYmmärrän sun vihasi sukkahousuja kohtaan!! :D Itse oon huomannut, että pitää löytää ne itselleen sopivat ja ehjänä pysyvät yksilöt. Vaikka varmasti pääset paljon helpommalla kun et käytä sukkiksia ollenkaan!\nOn kyl hyvä idea minkä ootte kehittänyt!:D kyllä rupeaa motia löytymään! Mulla taas tollanen asioiden järjestely ja organisointi ja jossain määrin minimalistisuuskin on niin veressä että meinaa joskus konmarituskin lähteä käsistä ja oon heittämässä pois jotain tarpeellista:D mä vaan rakastan sitä että kaapeissa on myös tyhjiä hyllyjä ja varastot ei oo aivan täynnä yms!:)\nTervetuloa meille järjestelemään!! :D Tuntuu että roinaa ja vaatetta on ihan liikaa – tosin osaltaan siihen vaikuttaa se, että asutaan 50-luvulla rakennetussa kerrostalossa jossa ei ole kaappitilaa nimeksikään…\nMyös täältä löytyy tosi hyvä näkökulma kierrättämiseen ja myöskin “konmaritukseen” :) https://eivainsanoja.wordpress.com/2017/08/29/ala-hankkiudu-eroon-turhasta-tavarasta/\nTosi hyvä kirjoitus! Kiitos linkistä :)\nKaikissa kaupungeissa sekajätettä ei käsittääkseni polteta eli senkin voi tarkistaa ja ainakin oman taloyhtiön roskakatoksessa on erikseen polttojäte ja sekajäte niin vien kierrätyskelvottomat tekstiilit sinne polttojätteeseen :)\nMinä en paheksuisi tuota H&M 15% alelappusta, minkä sieltä saa. Come on, se on vain 15%! Jos joku sen alelappusen takia ostaa jotain, mitä ei oikeasti tarvitse, niin eiköhän se ostos olisi tapahtunut joka tapauksessa. Jos se ale olisi 50% niin sitten jo huolestuisin että joku kärrää liikkeeseen ehjiä vaatteita ihan vain ostaakseen uusia alella.\nMinä oon tykännyt tosi paljon Konmarista ja kiva nähdä että siitä vieläkin innostutaan! Kierrätys kannattaa aina ja hyvä että siitäkin ollaan kiinnostuneita mutta tavallaan harmittaa että “sheimataan” esimerkiksi sitä, että joku vie vaateliikkeeseen vaatteita. Kuka meistä kuitenkaan lopulta tietää mikä kierrätyskeinon on lopulta paras ja ylivoimaisin? Pääasia että eri kierrätystapoja kehitetään ja tuodaan esille ja hyödynnetään ja niistä ollaan kiinnostuneita.\nUskon että se “sheimaus” on enemmän H&M:lle kohdistettua – jos halutaan korostaa ekologisuutta ja kestävää kehitystä, niin se pitäisi hoitaa loppuun asti kunnolla.\nMutta kuluttajana on kyllä tärkeintä että vie vaatteet ja tavarat kierrätykseen, eikä mikään päädy kaatopaikalle turhaan :)


NCC peruskorjaa Espoon perhekeskukselle uudet tilat Espoon keskukseen - NCC\npe, maalis 12, 2021 07.00 CET Report this content\nNCC on sopinut yhteiskuntakiinteistöihin sijoittavan Hemsön kanssa Kiinteistö Oy Espoon Asemankulman korjaamisesta. Kiinteistön perusparannuksessa rakennetaan nykyaikaiset, turvalliset ja terveelliset tilat Espoon uuden perhekeskus Campuksen käyttöön. Sopimuksen arvo on noin 9 MEUR.\n1980-luvulla valmistuneeseen rakennukseen tehdään kattava perusparannus, jossa tilojen kaikki pintarakenteet ja talotekniikka uudistetaan. Työt käynnistyvät maaliskuussa ja valmistuvat kevääksi 2022.\n– Yhteistyön jatkuminen Hemsön kanssa tämän uuden projektin myötä on osoitus luottamuksesta ja toimivasta dialogista, joka NCC:n ja Hemsön välille on syntynyt. Yhteistoiminnalliset urakkamuodot sopivat erinomaisesti korjaus- ja konversiohankkeiden läpivientiin, joissa teknisten ratkaisujen monialainen tutkiminen on oleellista - pystymme aidosti yhdessä kehittämään ja löytämään teknisesti parhaat ja kustannustehokkaat ratkaisut hankkeeseen, sanoo NCC:n toimialajohtaja Jarkko Heinonen.\n– Hemsölle tärkeä asiakas, Espoon kaupunki, on asettanut perhekeskukselle korkeat tavoitteet. NCC:llä on kohteen vaativuuteen sopivaa korjausrakentamisen osaamista. Avoimuus ja ratkaisuhakuisuus ovat avaintekijöitä korjausrakennushankkeiden onnistuneessa läpiviennissä, kertoo Hemsön projektikehitysjohtaja Simo Karjalainen.\nPerusparannuksessa panostetaan erityisesti tilojen terveellisyyteen, toimivuuteen ja turvallisuuteen. Asiakkaiden ja työntekijöiden turvallisuutta parannetaan esimerkiksi niin, että toimistotilat ja asiakasvastaanottotilat eriytetään toisistaan. Tilasuunnittelua on tehty tiiviissä yhteistyössä käyttäjien kanssa. Suunnittelun lähtökohtana on ollut, että ammattilaiset voivat entistä helpommin tehdä monialaista yhteistyötä ja konsultoida toisiaan. Rakennukseen toteutetaan myös muunneltavia tiloja esimerkiksi ryhmätoiminnalle.\nUuteen perhekeskukseen siirtyvät Espoon keskuksen neuvolapalvelut, perheneuvola ja lasten kuntoutuspalvelut, perhesosiaalityö ja perheoikeudelliset palvelut sekä lastensuojelun sosiaalityön palvelut.\nJarkko Heinonen, toimialajohtaja, NCC, p. 040 660 4051, jarkko.heinonen@ncc.fi\nSimo Karjalainen, projektikehitysjohtaja, Hemsö, p. 0400 766 664, simo.karjalainen@hemso.se