40. VÄÄRIN TULKITUT AATTEET. Liberalismit ja kansalaisuuden uusi luonne\nAikamme on täynnä liberalismeja jopa niin hämmentävällä tavalla ettei niitä kukaan enää osaa erotella.\nLiberalismit on hyvä tuntea koska niillä perustellaan kun elämämme ja yhteiskuntamme rakenteita hallitaan.\nLiberalismien väliltä löytyy myös aikamme ratkaisevin vedenjakaja; ero kansalaisuuden sisältöön.\nEurooppalainen liberalismien kuvaus\nAmerikkalainen nelikenttä on konservatiivin tekemä\n- "authority" tarkoittaa tässä valtiota,\n”Liberalismi”-sana on levinnyt yht'äkkiä viitteeksi, jonka alle on tunkua sellaisissakin piireissä, joiden vapaamielisyys on vapaamatkustamista toisten selässä.\nSuomeen uusliberalismin ideat ovat saapuneet kansainvälisten järjestöjen kautta1980-luvulta lähtien, jolloin Ronald Reagan ja Margaret Thatcher aloittivat toteuttaa uusliberalismin oppia. Siitä pitäen sitä on noudatettu ja levitetty globaaleilla taloudelllisen yhteistyön foorumeilla kun vastavoimana ollut ”kommunistinen” neuvostojärjestelmä katosi. Uudistukset ovat saaneet auktoriteettia OECD:ltä, Kansainväliseltä Valuuttarahastolta, IMF:ltä, Maailmanpankilta ja Euroopan Unionilta ja Keskuspankilta - talouskeskustelusssa on voitu sanoa että ”muuallakin näytetään toimivan samoin.”\nUusliberaali koulukunta on kaapannut taloustieteen yliotteen ei tieteellisten ansioidensa, vaan järjestelmän hallintakyvyn perusteella.\nSosialismin kaatumisen jälkeen on syntynyt paradoksi, jossa talousjärjestelmien mittelyn voittanut kapiltalismi julistaa yhtä ainoaa -oikeaa - oppia kuin neuvostoajassa.\nSuomessa käänne tapahtui 1987, jolloin kokoomus palasi yleisten syiden korpivaellukseltaan hallitukseen ja sosialidemokraatit käänsivät kelkkansa.\nHarri Holkerin-Erkki Liikasen hallitus (1987–91) alkoi ensin liikelaitostaa - ja seuraavat hallituset yhtiöittää - valtionhallintoa. 1990-luvun alun laman jälkeen Suomessa on siirrytty markkinoiden toimintaa jäljittelevään julkishallintoon, valtion ja kuntien hallintoa on yksityistetty, ulkoistettu ja tehty mahdollisimman paljon markkinoiden kaltaiseksi.\nKokoomus on johtanut toimintaa, keskustan ja sosialidemokraattien taivuttua.\nLiberalismi ilmestyi eurooppalaiseen kielenkäyttöön 1810-luvulla. Se oli poliittinen ideologia, jonka keskeisenä pyrkimyksenä oli sääty-yhteiskunnan ja merkantilistisen talousjärjestelmän purkaminen.\nLiberalismin lipun alle on ollut tunkua siitä saakka kun marxismi kaatui ja oikeiston ei enää tarvinnut olla hakoniskainen pappi.\nAmerikoissa politiikkaa jaetaan rajusti liberaalien ja konservatiivien ollessa vastakkain puolueiden sisälläkin ei oikeiston ja vasemmiston välillä. Yhdysvaltain voimakkaan taloudellisen ja tieteellisen mahdin kasvun myötä amerikkalaistyyppinen liberalismi on todellisuudessa valloittanut jopa Euroopan.\nKari Saastamoisen mukaan liberalismi halutaan amerikoissa nähdä vain kahdella tavalla: joko taloudellisena liberalismina – ns. neoliberalismina – tai Yhdysvalloissa syntyneenä filosofisena liberalismina, jonka pääedustaja on kuuluisan oikeudenmukaisuusteorian laatija John Rawls.\nSaastamoinen päätyy kuitenkin toisenlaiseen toteamukseen. Liberalismin synnyttäjinä ovat olleet nimenomaan 1800-luvun Euroopan poliittiset ristiriidat, joita Yhdysvallat ei lainkaan kokenut. Amerikanismi on todellisuudessa liberalismin valistusutooppinen haara.\nEuroopalle tyypillisten käytännön poliittisten ongelmien sijasta amerikkalaisen liberalismin perusta on ihmisluonnossa ja universaaleissa ihmisoikeuksissa. Sen kannattajien mielestä tämä yhteinen perusta on sovellettavissa kaikkiin maailman maihin niiden historian ja kulttuurin erilaisuudesta huolimatta.\nMeidän uuden sukupolven poliittiset johtajamme ovat kasvaneet hyvinvointi-Suomessa. Puute ja kurjuus ovat heille vieraita asioita, koulutus, hyvä elintaso, tietotekniikka ja kansainvälisyys on kuulunut koko heidän aikuiseen elinikäänsä, osana sitä, ei enää aikuisopittuna taitona kuten suurille ikäluokille.\nTämä näkyy jo myös politiikassa, ei muutoksena, vaan samankaltaistumisena, jossa ideologinen imu keskustaan ja liberaalien arvojen alle on kasvanut. Siitä huolimatta, että nuorten johtajien omien joukkojen perusvire on paremminkin moraali- tai luokkakonservatiivinen.\nValtaan nousseen polven poliitikot, Jyrki Katainen, Jutta Urpilainen, Mari Kiviniemi & Juha Sipilä, Paavo Arhinmäki, Antti Rinne, Ville Niinistö, Touko Aalto, Alexander Stubb, Petteri Orpo, Carl Haglund, Anna-Maja Henriksson ja Li Andersson ovat, Timo Soinia, Sampo Terhoa ja Jussi Halla-ahoa lukuun ottamatta, arvopohjaltaan vapaamielisiä ja suvaitsevaisia.\nPoliittinen jakolinja vasemmistoon ja oikeistoon on katoamassa.\nMyös perinteinen jako liberaaleihin ja konservatiiveihin on vaikeampi määrittää Suomen politiikassa kuin ennen.\nYleisin nykyajan liberaalisuusmittari mediassa on ollut suhtautuminen seksuaalisiin vähemmistöihin - mikä on aika rajattu liberalismin mitta.\nLähes kaikissa suurissa puolueissa on vallalla perusliberaali ajattelu. Siltä se näyttää, mutta epäilyttää, jos vapaamielisen liberaalin leima ansaitaan vain seksuaalivähemmistöjen hyväksymisellä tai niihin kuulumisella.\nLiberaalit pitää jakaa kahteen pääleiriin, klassisiin; konservatiivisiin markkinaliberaaleihin - ja toisaalta vihertäviin sosiaaliliberaaleihin.\nEro tapahtui jo 1800-luvulla.\nMolemmat liberalismin suunnat kannattavat arvoliberalismia yksilön vapautta, mutta tulkitsevat vapaamielisyyttä aivan eri tavoin.\nLiberalismi on yksilön vapautta ja taloudellista vapautta. Sen eurooppalaiset aatteelliset juuret ovat englantilaisessa ja ranskalaisessa valistusfilosofiassa ja käytännön juuret Pohjois-Amerikan siirtokuntien Englannin vastaisessa vapaustaistelussa ja Ranskan suuressa vallankumouksessa, joiden teesien kirjoittajat ovat osin samat.\nVoidaksemme ymmärtää käynnissä olevia ”rakenteellisia uudistuksia” - meihin kohdistuvaa hallintaa, on hyvä tuntea niiden ideologiset lähtökohdat. Samalla voimme luoda näkökulman amerikkalaisen politiikan arvosisällön vaikutuksesta tänne.\nSosiaaliliberaalit suosivat hyvinvointivaltion mallia enemmän kuin markkinaoppia arvellen siten lisäävänsä yksilöiden todellista valinnanvapautta.\nSuomalaisen sosiaaliliberalismin arvoihin kuuluu radikaaleja arvoja suvaitsevaisuudesta, naisasiasta, uskonnon vapaudesta, abortin hyväksymisestä homojen oikeuksiin, sosiaalisesta vastuusta kaikkien ihmisten kesken aina ajatukseen ekologisesta periaatteesta taloudessa. eli ihmisen toimien ja luonnon kiertokulun häiriöttömästä suhteesta.\nToinen sosiaaliliberaalien ehdotus on ollut ajatus kansalaispalkasta ja kolmas kansalaisvapauksien ehdottomuudesta.\nVapauskäsite sisältää kuitenkin sosiaaliliberalismissa vastakkaisen katsannon libertaareihin ja näiden valtiovastaiseen, yksilön kaikkea vapautta taloudessa koskevaan puuttumattomuusoppiin.\nTyypillisesti sosiaaliliberaaleilla tarkoitetaan niitä, jotka kannattavat vapaata markkinataloutta ja yksilönvapautta, mutta jotka, markkinalibertaareista poiketen, vaativat verorahoitteista sosiaaliturvaa, sekä markkinain säätelyä; valvontaa ja markkinahäiriöiden korjausmekanismeja, esimerkiksi pankkivalvontaa, varainsiirron verotusta, kilpailulainsäädäntöä, kuluttajan suojelua ja työsuojelua laein.\nUseimmat nykyiset sosiaaliliberaalit näkevät, että veronmaksajien rahoilla järjestettäisiin sosiaaliturva, terveydenhuolto ja koulutus, mutta että näiden tuotantoa on perusteltua vaihtelevissa määrin myös ulkoistaa joko ensisijaisesti kolmannelle sektorille mutta myös yrityksille - lopputuloksen ratkaistessa.\nSosiaaliliberaaleja puolueita Suomessa ovat olleet Edistyspuolue itsenäisyyden alkupuoliskolla, Vapaamielisten liitto 1952-66 ja Liberaalinen kansanpuolue 1966-80. Nykyinen pieni liberaalipuolue ei ole sosiaaliliberaali vaan libertalistinen.\nSosiaaliliberalismin mukaan klassisen liberalismin vapauskäsite oli liian kapea, sillä ihmiset eivät arvosta vapautta sen itsensä takia, vaan keinona jonkun hyvän asian toteuttamiseen. Valtion oli säänneltävä taloutta selvästi enemmän kuin klassiset liberalistit esittivät, jotta liberalismin ihanteet voisivat toteutua myös tosiasiassa.\nLibertarianismi sen sijaan tähdentää, että kaikki julkisen vallan toiminta on puuttumista jonkin yksilön elämään ainoana tarkoituksena estää ihmisiä puuttumasta muiden ihmisten vapauden harjoittamiseen.\nSosiaaliliberaalien talouskäsitys korostui 1990-luvulla, käsitteessä sosiaalinen pääoma. Käsite kytkeytyy kiistaan valtiollisten ja erityisesti hyvinvointivaltiollisten järjestelyjen vaikutuksesta talouden kehitykseen.\nSosiaalinen pääoma yhdistää sosiaaliset rakenteet ja normit talouden tehokkuuteen. Kyse oli missä määrin hyvinvointivaltion ydin; koulutustason kohoaminen, lasten päivähoidon parantaminen, terveydenhuolto ja vastaavat tekijät edistävät kansakunnan henkisten voimavarojen käyttöönottoa ja ovat sille kilpailuvaltti.\nSosiaaliliberalistisen moraalin mukaan yhteiskunnalla ei ole oikeutta moralisoida , mutta yhteiskunnan tehtäviin kuuluu mahdollisuuksien tasa-arvon turvaaminen kaikille kansalaisilleen. Sosiaaliliberalismi kannattaa silti epäilevää suhtautumista valtioon asioiden ainoana hoitovälineenä.\nAsennetta voisi kutsua valtioepäilyksi. Henrik Ruso kuvaa tätä määritettä hyvin:\n”valtioepäily on ennen kaikkea yksilönvapauden kunnioittamista. Laki on yksilönvapauteen puuttumista (jonkin yhteisön osa päättää koko joukon puolesta) ja siten usein tarpeellisenakin aina periaatteessa epäilyttävää. Toiseksi valtioepäily on priorisointia.\nPäätöksentekoa ei kannata hukuttaa liioiteltuun tehtävätaakkaan, vaan keskittyä suomalaisen hyvinvointi-ideaalimme kannalta olennaiseen. Samalla valtioepäily on lain auktoriteetin kunnioitusta.\nLakien auktoriteetin inflaation välttämisen kannalta on järkevää säätää lakeja säästeliäästi. Mitä yksinkertaisemmat pelisäännöt meillä on, sitä helpompi niihin on sitoutua. Näin valtioepäily on myös oikeusturvaan vakavasti suhtautumista. Yksinkertaiset pelisäännöt ja niissä sovitut linjanvedot oikeuksista pystytään toteuttamaan järkähtämättä.”\nEsittämäni reregulaation idea perustuu siis juuri tähän valtioepäilyyn, mutta ei ole deregulaation lailla valtiovastaista.\nSuomalaisessa poliittisessa kentässä radikaalilla sosiaaliliberalismilla on ollut merkittävä osuus maan suunnan valinnoissa.\nTuki tulee perustehtävälle oikeudenmukaisuudelle ja solidaarisuudelle, mutta ei ole valtiouskovaisuutta kuten vasemmistolla eikä liioin privatisointilinjaista valtiokauhua kuten libertaristisella oikeistolla.\nLiberalismi asettaa siis ylimmäksi arvoksi yksilön ja hänen vapautensa itse määritellä omat elämänpäämääränsä ja -tarkoituksensa sekä toimia niiden mukaan.\nLiberalismiin kuuluu vapaamielisyys ja sallivuus.\nSallivuusperiaate tarkoittaa, että sallittakoon, kunnes kiellolle löytyy riittävät perusteet - hieman samaan tapaan kuin oikeuden edessä ollaan syyttömiä, kunnes toisin todetaan.\nSe on vastakohta ajatukselle; säädettäköön, että pelisäännöt ovat selvillä, joka vallitsee nykyisen säätämisdemokratian perustassa.\nLainkuuliaisuus on tärkeää, mutta sitä ei voi olla ellei lakia ole ymmärrettävä määrä, joka myös tunnetaan. Siksi reregulaation malli on byrokratiayhteiskunnassa ståhlbergilaisen liberaalin perinteen jatke.\nKommunitarismi on puolestaan sosiaaliliberalismin aatteellinen vastapooli. Se korostaa yhteiskunnan luonnetta kulttuurisena ja sosiaalisena arvoyhteisönä.\nKommunitaristit ovat yleensä arvokysymyksissä konservatiivisia. He puolustavat yhteiskunnan perinteisiä arvoja kuten perhettä, uskonnollisuutta, kansallishenkisyyttä. Kommunitaristinen arvomaailma tarjoaa individualistisen yhteiskunnan ongelmien ratkaisuksi yksilön oikeudet ja velvollisuudet tasapainottavaa, yhteisöllisiä arvoja korostavaa yhteiskuntaetiikkaa.\nSe sai merkittävän aseman sekä modernissa amerikkalaisessa poliittisessa filosofiassa että Yhdysvaltain päivänpolitiikassa 1900-luvun päättyessä, kristillisdemokraatit Euroopassa ammentavat kommunitarismista.\n”Kommunitarismi eli yhteisöllinen arvokäsitys tarkoittaa arvokäsitystä, jonka mukaan jokaisella yhteisöllä on oikeus elää omien sisäisten arvojensa mukaan ja pakottaa myös yhteisön jäsenet elämään niiden mukaan.”\nKommunitarismi asettuu vastakkain sosiaaliliberaalin arvokäsityksen kanssa, jonka mukaan yksilöllä on vapaus tehdä mitä tahansa, mikä ei loukkaa muiden oikeuksia. Kommunitaristien mielestä oikeudenmukaisuus ei ole sillä tavalla perustavaa laatua kuin John Rawls väittää.\nYhdysvalloissa kommunitarismin suuria hahmoja on ollut sosiologi Amitai Etzioni, politiikassa siihen tukeutui myös George W. Bush. Amitai Ezioni perusti 1990-luvulla kommunitaristisen liikkeen, joka vaikutti Yhdysvalloissa yhteisöllisistä arvoista ja kansalaisvastuun tärkeydestä.\nKommunitaristinen keskustelu on nykyään pitkälti hyökkäystä liberalismia kohtaan, jossa yhdistyy yksilöllisyyden ja autonomian korostus sekä kehitysoptimistinen ja hyvinvointivaltiollinen ajattelu.\nKommunitaristit puolestaan eroavat uusliberaaleista kun allekirjoittavat Alexis de Tocquevillen näkemyksen Amerikasta, jonka mukaan kapitalismi – kaiken hyvän ja siunauksellisen mukana – tuottaa vaarallista egoismia ja yhteisöllisen konservatiivisen moraalin rappiota.\nSamaa toistaa myös eurooppalainen äärioikeisto kuten toisaalla tässä kirjassa kerrotaan.\nKapitalismin itsekkyyskritiikki ulottuu siis arvoasenteisesti marxilaisuudesta konservatiivien teekutsuliikkeiden ytimeen. Max Weberin kalvinistisen etiikan perustahan oli Weberin havainnoissa syvän lännen kirkkovyöhykkeen työhyveen tarkastamassa kirkonjuuriyhteisöissä Yhdysvalloissa yli sata vuotta sitten. Johtopäätökset vain poikkeavat.\nKommunitaristien identiteetinmuodostuksessa paremmat yhteisöt luovat parempia yksilöitä, jotka puolestaan rakentavat yhä parempaa yhteisöllisyyttä.\nTeekutsuliikkeen piiriin siirtynyt kommunitarismi liittyy Yhdysvalloissa läheisesti republikaaniseen puolueeseen, jonka teekutsuliike haluaa konservatiivisen oikeiston kanssa valloittaa, Republikanismi korostaa liberaalin yksilövapauden sijaan kansakunnan poliittista vapautta. Se on niin ulkoista vapautta vieraista valloista kuin sisäistä vapautta valtion ”holhouksesta”.\nFredrich Hayek ja Milton Friedman\nUusliberaalit. Lisäarvon luominen on noussut uuden kapitalismin pääasiaksi ei vain sen vanha henki; uhrautuminen työntekoon ja pyrkiminen pääomien keräämiseen. Uusi hyve ja kapitalismin moraalinen vallankumous on libertaariopissa vakiinnuttaa yksilön moraalinen oikeus elää omasta puolestaan.\nUusliberaali Friedrich Hayek puhuu itseorganisoituvasta kapitalismista. Tässä voitontavoittelun motiivilla on keskeinen osa. Ostajien ja myyjien vuorovaikutuksesta syntyy hintajärjestelmä, ja hinnat viestivät ihmisten kiireisistä ja tyydyttämättömistä tarpeista.\nSuhde valtioon on jakanut käsityksiä kapitalismista. Libertaarikapitalistit haluavat vain minivaltion huolehtimaan järjestyksestä ja vähäisten sopimusperustain laatimisesta.\nNykyään valtiokoneistoa vastustavat kovan linjan ”liberaalit” ovat taas joko ”uusliberaaleja” (talouden korostus) tai ”libertaristeja” (yksilön oikeuksien korostus.).\nHeidän valtiokammonsa ja arvokonservatisminsa erottaa heidät perusteellisesti sosiaaliliberaaleista.\nHeikki Patomäki on määritelllyt näin: uusliberalismi on oppi, joka kehystää ja tulkitsee yhteiskunnalliset ongelmat markkina-ajattelun ja sen tehokkuus-, vapaus- ja oikeudenmukai- suusihanteiden kautta. Uusliberalisti uskoo näin tulkittujen ongelmien olevan ratkottavissa luomalla tilaa itseään sääteleville kilpailullisille markkinoille. Markkinat edellyttävät yksi- tyisomistusta ja hyödykkeistämistä. Asiat on saatava yksityisen omistamisen piiriin ja kauppatavaraksi.\nAmerikkalainen uusliberaaliliike on antanut talousopin uskonnollisen oikeiston ja teekutsuliikkeen pyrkimyksille valloittaa ei vaan republikaaninen puolue, vaan koko henkinen ote Yhdysvalloissa. Tämä taistelu halvaannuttaa koko maan.\nValtaan tuli liikkeen tuella kuitenkin. Donald Trump omanlaatuisensa konservatiivi populisti.\nNykyisen maailmanjärjestyksen oppi-isien, uusliberaalien, pyrkimys on new public management-opissa siirtää kansallisvaltiolle kuuluvaa päätöksentekoa ja toimintaa liiketoiminnan alueelle ja ylikansalliselle tasolle.\nSyy on selvä: tosiasiassa moderni kansallisvaltio on ollut luomus, jonka pieni- ja keskituloiset ihmiset saivat aikaan juuri omien etujensa puolustamiseksi.\nSe kävi kapitalistille kalliiksi kaikkine sosiaali- ja palkka - jopa naispalkkakuluineen.\nHyvinvointipyrkimys ja tasapuolisuustavoite on puolen vuosisadan ajan ollut kansallisvaltion keskeisin rooli, ei enää sotien käyminen. Se on toistaiseksi ollut ainoa tapa, jolla on turvattu korkeatasoiset terveydenhuolto-, koulutus- ja sosiaalipalvelut koko väestölle. Asia on sama sekä köyhissä että rikkaissa maissa.\nUusliberaalien hyökkäyksessä valtiota vastaan on kyse pyrkimyksestä muuttaa julkiset palvelut markkinoiksi.\nValtio ei enää ole väkivaltakoneisto sodan mitalla mitattuna, vaan vallan käyttö on paljon enemmän ihmismieleen vaikuttavampaa; kontrolloivampaa ja ankarampaa.\nKilpailu kansakuntien ja suuryritysten välillä on usein tuloksiltaan kuitenkin samaa kuin asein tapahtuva kilpailu eli sota.\nKlassisten uusliberaalien ajattelussa yhteiskunnalliset ongelmat ratkaistaan laajentamalla omistusoikeuksia ja tätä kautta yksityisiä markkinoita. Valtion ei tule sotkeutua yksityiseen toimintaan kuin tuottamalla ihmisten toiminnan kannalta neutraaleja lakeja, jolloin markkinoiden välittämät kansalaisten mieltymykset voivat ohjata yhteiskunnallista kehitystä.\nUusliberalismi on johtanut tulojen keskittymiseen.\nKymmenen prosenttia ihmistä omistaa 86 prosenttia maailman varallisuudesta mikä tarkoittaa, että 85 rikkaimman perheen omaisuus on yhtä suuri kuin köyhimmän 3,5 miljardin ihmisen omaisuus.\nRepublikanismi ymmärtää kommunitarismin tavoin yhteiskunnan arvo- ja identiteettiyhteisöksi. Tähän Timo Soini on viehättynyt ja solmii siksi suhteita Yhdysvalloissa juuri republikaaneihin.\nRepublikanismi-käsitteen (tasavaltalaisuus) juuret ovat antiikin Roomassa, jossa latinankielinen termi res publica merkitsi julkista asiaa, sen mukaan kaikkia kansalaisia koskevien asioiden päätöksistä täytyisi keskustella aluksi vapaasti yhteisessä julkisessa tilassa, ja myöhemmin päättää kaikkien kansalaisten kesken..\nAristotelesta voidaan pitää ensimmäisenä, joka tiivisti republikanismin sisältönä pidetyt periaatteet teorian muotoon korostaen, kuinka julkinen puhe ja osallistuminen ovat välttämätön osa onnellista elämää.\nRanskan vallankumouksessa se muotoutui ennen muuta aristokraattista monarkiaa ja aateliston etuoikeuksia vastustavaksi ideologiaksi.\nUusissa republikanismin määritelmissä käsitellään republikanismia usein myös tietynlaisena vapauskäsityksenä. Philip Pettitin. mukaan republikanismin ydin on vapauskäsitteessä, jossa vapaus määritellään ei-dominointina (non-domination).\nTällöin republikanistinen vapauskäsitys muodostaa vastaparin liberalistiselle vapauskäsitykselle, jossa vapaus mielletään sekaantumattomuutena (non-interference).\nPettitin mukaan juuri vapaus ei-dominointina muodostaa pohjimmaisen sisällön republikanismille, ja sen aiemmat sisällönmäärittelyt, kuten aktiivinen kansalaisuus ja julkinen päätöksenteko, olisivatkin ainoastaan tämän vapauskäsityksen ilmentymiä ja edellytyksiä.\nKansalaisuusnäkökulma erottaa liberalismin myös marxilaisuudesta. Niin republikanismissa, sosiaaliliberalismissa kuin kommunitarismissakin kansalaisuutta tarkastellaan demokratian näkökulmasta.\nSe tarkoittaa kansalaisuuden näkemistä asemana, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden vallankäyttöön ja suojaa heidän vapauksiaan.\nLiberalismin juuret ovat Ranskan vallankumouksen vapauden, veljeyden ja solidaarisuuden kunniakkaissa lähtökohdissa.\nMuu oppi on taloudesta johdettua kerettiläisyyttä, joka perustuu toiseen kansalaisuuskäsitteeseen, jossa kansalainen on vain hallittava objekti.\nMarcel Foucaultin mukaan liu´umme tähän suuntaan samalla kun valtion idea muuttuu, hallittavuuden kohde ei enää olekaan alue, vaan alamainen – väestö.\nVäestö nähdään tällaisessa vallan muodossa ”intervention alueena ja hallinnallisten tekniikoiden kohteena.”\nKatja Mäkisen tutkimuksen mukaan kansalaisuus ja kulttuuri näyttäytyvät EU:n ohjelma-asiakirjoissa keinoina säädellä kansalaisten suhteita yhteisöön ja toisiinsa, jolla pyritään hallinnoimaan Euroopan kokonaisuutta.\nHän viittaa Euroopan unionin kansalaisuuskäsitteeseen, jossa unionikansalainen on vain kohde, jonka kautta viranomaiset voivat kohdistaa valtaansa kansalaisiin: ”Tällaisena hallinnoinnin välineenä ymmärretty kansalaisuus näyttää muista organisaatioista lainatulta vallan teknologialta, jolla pyritään hallinnallistamaan kansalaisuutta, kulttuuria ja Eurooppaa.”\nEli palataan siihen mitä vastaan reformistit Lutherin johdolla nousivat; kansalaisista halutaan taas alamaisia tottelijoita ei enää aloite- ja vastuukykyisiä kansalaisia.\nKyseessä ei siis ole sattuma, vaan valittu linja.\nKun kansalaisuus tarkoittaa eurooppalaisen eliitin katsannossa vain hallittavien joukkoa, jolle annetaan osallistumisen huvia panem et circenses, leipää ja sirkushuvia-idealla, on kansalaisuuden liberaali demokratiakäsitys kansalaisesta osana vallankäyttöä, jonka tehtävä on suojata kansalaisen vapautta, radikaali vastakkainen linjaus.\nEU-uskovaisuus merkitsee siis tässä katsannossa kansalaisen jämähtämistä hallittavaksi kohteeksi, unioniepäily taas on priorisointia. Unioninkaan päätöksentekoa ei kannata hukuttaa liioiteltuun tehtävätaakkaan, vaan keskittyä eurooppalaisen hyvinvointi-ideaalin kannalta olennaiseen.\nHallittavan kohteen, kansalaisen tulee siis huomata ja tunnistaa asemansa EU-demokratiassa ja ahneen tuhon kapitalismin suuryhtiöglobalisaatiossa hallittavaksi miellettynä objektina. Demokratiassa tämä tarkoittaa paikkaa vallan ulkopuolella ja siis luonnollista asettumista oppositioon valtaan nähden koska valta ei ota kansalaista mukaan, vaan vain haluaa hallita ja manipuloida häntä.\nOppositiossa hallitsijat ”istuvat hallittavia vastapäätä”, mutta voiko kansalainen olla oppositiossa hallituksen hallinnan ulkopuolella?\nKUUNTELE MYÖS LUKUUN KUULUVA RADIO-OHJELMA\nVELI-ANTTI SAVOLAINEN ALUSTAA JA KESKUSTELEE TERHI NIEMINEN-MÄKYSEN KANSSA\nJAA JUTTU. TYÖKALUT ALLA


Ammattikalastusmessut 31.8-1.9.2012 - SAKL\nhuhti 27, 2012 Telegram\nValtakunnalliset ammattikalastusmessut pidettiin ensimmäisen kerran Uudessakaupungissa vuonna 2010. Messut saivat suuren suosion ja paikalla kävi arviolta 1000 kalastusalan ammattilaista eri puolilta Suomea.\nAmmattikalastusmessuilla esitellään kattavasti kalastuksen avuksi viime vuosina kehitettyjä pyydyksiä, kalustoa, työtapoja ja laitteita. Messut ja oheisseminaari levittävät kalastajien tietoisuuteen eripuolilla Suomea tehtyjen kehityshankkeiden tuloksia, uusia teknisiä innovaatioita sekä välittävät tietoa uusimmasta kalastus- ja venevälineistön kehityksestä. Kehitystyön tulokset ja laitteet ovat messuilla näytteillä ja lisäksi niiden kehittäjät ja käyttäjät mahdollisuuksien mukaan esittelevät niitä. Pääpaino on konkreettisessa kalastukselle todellista hyötyä tuottavien tuotteiden ja innovaatioiden esittelyssä.\nNäytteilleasettajilla on oiva tilaisuus tavoittaa kerralla suuri osa alan ammattikunnasta, sillä messujen ensisijainen kohderyhmä ovat Suomessa toimivat ammattikalastajat ja muut elinkeinon parissa toimivat. Kävijöiden houkuttelemiseksi järjestetään kalaan liittyviä rinnakkaistapahtumia. Messuja markkinoidaan laajasti alan lehdissä. Ensimmäisen messupäivän teemana on suoramyynti ja markkinointi, toisen päivän teema on kalastustekniikat ja välineet. Messujen ohessa järjestetään ammattikalastukseen liittyvä seminaaritilaisuus.\nJärjestäjänä on Vakka-Suomen kalastuspuisto.\nLähde: Vakka-Suomen kalastuspuisto


Tietoja salaperäisistä valoisista palloista haudojen päällä | | UFO-tietoportaali\nTietoja salaperäisistä valoisista palloista haudojen päällä\nSilminnäkijät, jotka havaitsivat hehkuvan hautausmailla palloja, paljon. Mikä se on, kukaan ei tiedä. Se ei näytä olevan aaveita – muodossa, johon olemme tottuneet, vain jonkinlainen pallo koulutus. Mutta miksi ihmiset tarkalleen ottaen haudojen yli huomaavat nämä pallot useammin?\nSalaperäiset pallot hautojen yläpuolella näkevät psyykkisen ja korjaavat kamera\nTuona lämpimänä toukokuun päivänä psyykkinen Vjačeslav P. sattui olemaan työmatka sankarikaupunkiin Volgogradiin. Mamaevin voittopäivänä monet ihmiset kokoontuivat kukkulaan.\n… surullinen musiikki soi maanpinnan yläpuolella, ihmiset asettivat seppeleitä Stalingradin taistelussa kaatuneiden sotilaiden joukkohautoja. yhtäkkiä Vjatseslav huomasi, että omituiset omituiset lentävät sellaisesta haudasta oranssit pallot. He nousivat ja ripustettiin väkijoukon päälle koristeltu seppele. Katsoessaan psyykkinen näki sen ohi muut haudat nousevat samanlaisia palloja. Ilmeisesti kukaan paitsi Vjatseslav, ei huomannut näitä esineitä, koska muuten joukossa paniikki alkaisi …\n… Heinäkuussa 1991 venäläinen tiedemies A.K. Priyma sai väriä kuva Tokion kollegaltaan, joka on erikoistunut Miaki Komatsun paranormaaliset ilmiöt. Valokuvaaja vangitsi naisen ja kaksi lasta kyykyssä lähellä hautakiveä. Ja yli he levittivät oransseja palloja, jotka japanilaisen linssi tarttui “hieno” kamera. Upein asia oli, että pallot muodostunut ilmaan latinalaisin kirjaimin “U”, “J”, “I”. Tutkittuani tilannekuvan, venäläinen tiedemies totesi, että se on koodattu viesti muilta maailmoilta, onko se mitä se tarkoittaa? ..\nSalaperäiset pallot Konstantin Pokrovsky-elämässä\nKaksi seuraavaa pallomaista fantomitarinaa on tapahtunut Nizhny Novgorod -valokuvaajan Konstantin Pokrovsky kanssa.\nEnsimmäinen tapahtui useita vuosia sitten. Kerran Konstantin kutsuttiin jonkun häihin lomailuun. Siihen aikaan digitaalikamerat eivät olleet vielä tulleet elämäämme käytettiin tavanomaisia filmikameroita. Kehittämällä elokuvia Kostya huomasi, että he olivat kaikki vioittuneita, ja jotkut pyöreät valkoiset täplät.\nKonstantin tulostaa edelleen kuvia ja alkoi suurentaa harkitse “avioliittoa”. Suurennuksella oudot paikat näyttivät ilmapallot leijuvat ilmassa. Järkyttävä valokuvaaja jäi vain anteeksi asiakkaille ja palauttaa heille rahaa.\nVastaajien löytäminen ei ollut niin helppoa. Sinun kulta he viettivät kuukauden alueen pohjoisessa, unohtuneessa jumalassa kylä. Siellä Konstantin ohjasi uskollisen ”Nivan”.\nIn kyynelevä nainen, pukeutunut mustaan surun mekko, joka tapasi hänet portilla, Kostya tuskin tunnisti äskettäisen morsiamen. Hän on heti tunnusti hääkuvaaja. “Nyt me emme tarvitse mitään tilannekuvia “, nainen sanoi katkerasti.\nKävi ilmi, että tuntemattomat ihmiset tappoivat hänen nuoren miehensä. Konstantin muisti, että sulhanen isä oli rikollinen auktoriteetti. Tässä tapauksessa pojasta voi olla tullut banaalin rikollisen uhri purkaminen. Ilmeisesti vastasyntyneet eivät tulleet tänne myöskään vahingossa: he ovat kotoisin piilossa joku.\nMutta mitkä nämä salaperäiset pallot ovat kiinni kamera? Ehkä kuolleiden sukulaisten henget, “Lensi” häihin katsomaan onnellinen vastasyntyneet, vai ilmoitatko heille lähestyvästä eronneesta? ..\nToinen kerta Konstantin Pokrovsky tapasi pallon sanoa henkilökohtaisesti. Heinäkuussa 2007 Kostya ja hänen vaimonsa olivat lomalla ja joi teetä verannalla. Pallo ilmestyi ensin katolle, sitten putosi ja istui pöydällä ja alkoi pyöriä tasaisesti julkaisemisen aikana hiljainen kahina.\nKostya menetti yhtäkkiä aikatuntonsa. Hän ei voinut vastaamaan kuinka kauan lyövän pallon pyöritys kesti – tunnin tai muutama minuutti. Konstantin kysyi vaimolta, näkeekö hän jotain epätavallista pöydällä. Hän vastasi, että kuppeja lukuun ottamatta siellä ei ole mitään. ”Vierailija” jäi hänelle näkymättömäksi.\nMutta lopulta pallo nousi ja alkoi tehdä sellaista liikkeet ikään kuin hän kutsuisi häntä. Tottelemalla häntä, Constantine nousi ylös, lähti talosta ja ajaa autoa ajaen “ulkomaalaisen”.\nTie ei ollut pitkä ja kesti kolme tuntia. Viimeinen kohta Matka osoittautui hautausmaaksi lähellä Pochinki-kylää. Tulossa ulos autoja, Kostya seurasi “oppaansa” jalka, ja hän toi hänet yhdelle haudoista. Kruunattiin rikkaalla puisella ristillä hän näytti kauan hylätyltä. Pimennetyllä ristillä Kostya kanssa Luin vaikeasti puolivalmistetun kirjoituksen: “Pokrovsky G.Y. 1874-1918.” Ja katseltuaan hän näki, että pallo puuttui jostakin.\nKonstantin haki useita kuukausia arkistoista ja lopulta totesi, että hänen iso-isoisänisänsä Gregory lepää hauassa Yakovlevich Pokrovsky, kyläpappi, joka ammuttiin jälkeen KGB: n vallankumous. Hänen perheensä lähti kaupunkiin ja yritti peittää jälkiä, draading väitteitä sukulaisuudesta “vasta-vallankumouksellisen kanssa pappi “.\nKostya oikaisi haudan, pystysi hyvän muistomerkin, jonka ympärillä oli kirjoitus että hänen isoisänisänsä kuoli chekan vankityrmissä. Todella hämmästyttävä ja on koskettavaa, että pallo on tämä näkymätön sidosaine välillä elävien ja kuolleiden maailma – toi Konstantinus kotikaupunkinsa hautaan mies, joka kehottaa oppimaan esi – isänsä ja kuoleman elämästä ja kuolemasta hänen viimeisen turvapaikkansa paikka! ..


Tuotteistaminen tarkoittaa paketointia helposti ostettavaksi - Sivu 4 19:stä - Pölli tästä\nHän on kuitenkin esimerkki siitä, ettei edes maailman arvostetuimman yliopiston professori hoksaa tuotteistaa osaamistaan.\nJari Parantainen 18.01.2016 Ei kommentteja\nIisalmen ihme Genelec Oy päätyy usein lehteen, kun toimittaja tarvitsee esimerkin suomalaisesta vientikaupan kestomenestyjästä. Kutkuttavaa firmassa on myös se, että putiikki nököttää keskellä ei mitään.\nJari Parantainen 12.01.2016 92 kommenttia\nMarcus osallistui viime vuonna sekä tuotepäällikkö- että hinnoittelukurssilleni. Hän oli törmännyt tuotteistustöissään ongelmaan. Sähköpostiini tupsahti tiukka kysymys: ”Kuinka lasken myyntikatteen palvelulle? Olisiko sinulla jokin hyvä\nJari Parantainen 07.01.2016 17 kommenttia\nJari Parantainen 16.12.2015 23 kommenttia\nJari Parantainen 14.11.2015 30 kommenttia\nJari Parantainen 10.11.2015 17 kommenttia\nHannu Kostiainen lähetti kirjeen. Hän on Vattenfall Oy:n toimitusjohtaja. Hannu halusi varmistaa, että jatkaisin hänen asiakkaanaan myös maaliskuun 2016 jälkeen. Ensin heitin tarjouksen puoliksi vahingossa\nJari Parantainen 01.11.2015 56 kommenttia\nNimimerkki Hyvätuloinen kirjoitti Hesarin mielipidesivulle (8.10.2015), että hän haluaisi maksaa laadukkaasta päivähoidosta huomattavasti nykyistä enemmän. Pekka Pohjola säesti palstalla seuraavana päivänä, että hyvätuloisten lapsilisiä, vanhempainrahoja,\nJari Parantainen 21.10.2015 16 kommenttia\nJari Parantainen 15.10.2015 17 kommenttia\nJari Parantainen 14.10.2015 12 kommenttia\nLokakuussa ampaisen taas saarnaamaan TuplaamoLive-sessioon Tampereelle. Tapahtuma on virkeiden tamperelaisveijareiden Jukka Lahden ja Pasi Raution masinoima kolmipäiväinen markkinoinnin työleiri yrittäjille. Viime vuonna joukkossa pakersi esimerkiksi vaasalainen\nJari Parantainen 18.09.2015 2 kommenttia\nMaksuton webinaari tiistaina – aiheena tuotteistaminen\nTomi Grönfors myy itseään markkinointiprojektien vetäjäksi b2b-yrityksiin. Heppu puhui jollain kavalalla tempulla pääni pyörryksiin niin, että lupasin osallistua hänen masinoimaansa webinaariin. Live-sessio olisi luvassa ensi viikon tiistaina\nJari Parantainen 27.08.2015 3 kommenttia\nJari Parantainen 03.06.2015 6 kommenttia\nTuotteistaminen on karsimista. Asiakas on sitä tyytyväisempi, mitä vähemmän asiantuntijasi vyöryttää yksityiskohtia hänen niskaansa.\nJari Parantainen 08.05.2015 15 kommenttia\nJari Parantainen 22.04.2015 21 kommenttia\nTuotteistaminen tarkoittaa palvelun paketointia helposti ostettavaksi ja monistuvaksi\nTuotteistaminen tarkoittaa työtä, jonka ansiosta palvelun ostamisesta tulee helppoa ja sen toimittamisesta kannattavaa. Se edellyttää, että tuotteistaja paketoi höttöisen ja epämääräisen palvelunsa selkeäksi palvelutuotteeksi.\nMikä on tuotteistamisen tavoite?\nTuotteistaminen on ratkaisu ongelmaan, joka riivaa miljoonia insinöörejä. Heillä olisi usein valtavasti osaamista. Mutta vain pieni osa siitä muuttuu koskaan konkreettisiksi hyödyiksi tai rahaksi. Se johtuu viestintäongelmasta.\nAsiantuntija ei osaa kuvata palveluaan, ohjelmistoaan tai tuotettaan (tai niiden yhdistelmää) niin, että ostaja ymmärtäisi löytäneensä ratkaisun johonkin ongelmaansa. Tuotteistamisen idea on kuroa ostajaa ja myyjää erottava viestintäkuilu umpeen.\nMikä on palvelun ja palvelutuotteen ero?\nOletetaan, että ulkomainen ostaja ottaa yrityksesi haltuun. Uusi omistaja antaa potkut työntekijöille. He lähtevät siltä seisomalta, eivätkä koskaan palaa.\nSeuraavana päivänä yritykseen tulee uusi joukko saman alan ammattilaisia, mutta he eivät ole koskaan ennen kuulleet palvelustasi. Jos näin uusittu firma tuottaa parin viikon sisällä samaa palvelua kuin ennenkin, palvelusi oli hyvin tuotteistettu. Sitä voi kutsua palvelutuotteeksi.\nMiten uusi henkilöstö sitten voisi edes periaatteessa jatkaa jopa vuosien kehitystyötä vaatineen palvelun tuotantoa? Se on mahdollista vain dokumentaation perusteella.\nTuotteistaminen tarkoittaa toki muutakin kuin dokumentointia. Mutta se on edellytys sille, että palvelutuotteesi voisi todella monistua.\nMikä olisi esimerkki kymmenen pisteen tuotteistuksesta?\nMillainen olisi kymmenen pisteen tuotteistus? Sellainen voi olla franchising-konsepti, joka tarkoittaa kokonaisen palveluliiketoimintamallin tuotteistettua ja monistuvaa versiota.\nEsimerkiksi McDonald’sin ravintolakonsepti on palvelubisnestä, joka vaatii huomattavasti asiantuntemusta ja monistuu erittäin tehokkaasti. Kuten McDonald’s itse sanoo, se palvelee yhtä asiakasta kerrallaan. Kyse on siis henkilökohtaisesta palvelukonseptista.\nMahtuvatko tuotteistaminen ja ratkaisumyynti samaan yritykseen?\nUsein insinööri pelkää, että tuotteistaminen ja vakioitu palvelutuote estää asiakaskohtaiset ratkaisut. Todellisuudessa ratkaisumyynti ja tuotteistaminen sopivat hyvin yhteen.\nMassaräätälöinti on konseptina tuttu jokaiselle uuden auton ostajalle. Jokainen tuoteyksilö on erilainen, vaikka se koostuu standardikomponenteista.\nMyös palvelutuote on koottavissa tuotteistetuista vakio-osista. Silti kokonaisuus vaikuttaa asiakkaasta juuri hänen tarpeisiinsa räätälöidyltä.


Jiri Nikkinen: Soundi: "”Kromaattisuus johdattaa minunkin kertosäkeitäni takaisin A-osiin” – Jiri Nikkinen paljastaa omat Jiri Nikkis -suosikkinsa vapun Sunnuntaisoittarilla"\nSoundi: "”Kromaattisuus johdattaa minunkin kertosäkeitäni takaisin A-osiin” – Jiri Nikkinen paljastaa omat Jiri Nikkis -suosikkinsa vapun Sunnuntaisoittarilla"\nSoundi lehdessä artikkeli, lue kokonaisuudessaan tästä linkistä: http://www.soundi.fi/soittolistat/sunnuntaisoittari-jiri-nikkisen-jiri-nikkis-suosikit/\n”Kromaattisuus johdattaa minunkin kertosäkeitäni takaisin A-osiin” – Jiri Nikkinen paljastaa omat Jiri Nikkis -suosikkinsa vapun Sunnuntaisoittarilla\nEero Tarmo 30.4.2017\nClifters-yhtyeestäkin tunnettava laulaja-kitaristi-biisinikkari julkaisi viime viikolla Viides ilmansuunta -nimisen soololevyn.\nIlman suuntaa? Tuskinpa vain.\nKuva: Lauri Eeriksson\nVappuaaton Sunnuntaisoittari-vieraaksi saimme reilu viikko sitten Viides ilmansuunta -sooloalbuminsa julkaisseen, vuosien saatossa muun muassa Clifters-yhtyeessä meritoituneen laulaja-kitaristi-biisintekijä Jiri Nikkisen. Pyysimme lukuisille muillekin artisteille lyriikoita kynäillyttä brittipop-fanaatikkoa valitsemaan omat suosikkinsa Jiri Nikkis -tuotannosta ja kuinka ollakaan, herra tarttui kuin tarttuikin haasteeseen. Kovasti uuden suuntaan oltiin kallellaan.\n– Hello folks! Tässä tulisi Sunnuntaisoittariksi uutta Viides ilmansuunta -albumiani. Näihin biiseihin olen saanut jo hyvin tiedossa olevien vaikutteideni ohella lisäboostia muun muassa suurelta musiikilliselta sankariltani David Bowielta, joka muuntautui alieniksi, lainasi Lennonia ja sävelsi kappaleen Rock ’N’ Roll Suicide, jonka loppuosan kromaattisuus johdattaa minunkin kertosäkeitäni takaisin A-osiin levyni avausraidalla Joku toinen päivä. Kyseinen biisi on ensimmäinen, jota tehdessä olen miettinyt, että mitenköhän David tämän ratkaisisi.\n– Spirituaalisuutta albumille on haettu The Staple Singersin henkimaailmasta kasiraidalla Heitä pois huolesi. Siinä toinen kitara tuo mukaan myös pienen T-Rex -vivahteen. Billy Gibbons -tyyppistä juurevaa mättöä löytyy puolestaan levyn lopettavalta Numeroita-biisiltä.\n– Mulla oli kunnia saada mukaan levylleni Suomen eturivin muusikoita, joille annettin myös vapaat kädet toteuttaa itseään. Biisissä Suolaa haavoihin kuulen The Whon läsnäolon. Samaisen stygen todella tykistä skebasoolosta löytyy myös hieman Red Hot Chili Peppersiä.\n”Kaikesta muusta sä luopuisit oli alun perin herkkä akustinen balladi, joka sai todella raskaat ja ahdistavan kauniit raaminsa Porra–Kämäräinen–Haavisto–Jaakonaho -yhteistyön tuloksena.”\n– Kun hetki mennyt on, niin vasta tajuaa sen arvon -kappaleen työnimenä oli aluksi Cohen. Leonard kuljeskeli jotenkin mieleni sopukoissa tuota nimenomaista biisiä kirjoittaessani. Linnuiksiko muututaan -kappaleessa kaksi toisistaan erilaista osaa liittää yhteen hyvin wingsmäinen synariffi. Kaikesta muusta sä luopuisit taas oli alun perin herkkä akustinen balladi, joka sai todella raskaat ja ahdistavan kauniit raaminsa Porra–Kämäräinen–Haavisto–Jaakonaho -yhteistyön tuloksena. Teksti on kirjoitettu edesmenneen parhaan lapsuudenkaverini leskelle. Kuulen tässä biisissä myös Sielun Veljiä. Äänittäjä Jyri Riikosella oli läpi projektin todella, todella suuri rooli myös ideointi- ja sovituspuolella.\n– Sunnuntaisoittarini loppuun lisäsin vielä ehdottoman lempparini omasta tuotannostani seitsemäntoista vuoden takaa. Kyseessä on mulle ehkä se henkilökohtaisesti kaikkein tärkein biisini; Paikkasi minussa on jäähyväislaulu edesmenneelle Siiri-mummolleni ja lohtubiisi itselleni silloisen surun keskellä.\nLähettänyt Jiri Nikkinen klo 19.00


Maksuttomia työpajoja opiskelijaryhmille | Rakkauden tiloja\nMaksuttomia työpajoja opiskelijaryhmille\nNeljä uusmaalaista museota juhlistaa 100-vuotiasta Suomea rakkauden moninaisuudella. Museot esittelevät rakkauden ja välittämisen tematiikkaa erikoisnäyttelyissään, kukin museo omasta näkökulmastaan käsin. Museoiden näyttelyt ovat: Hotelli- ja ravintolamuseon Nautinnon nälkä, Lottamuseon Avaa sydämesi!, Teatterimuseon Näytelty rakkaus ja Vantaan kaupunginmuseon Tunteiden kiitotiellä.\nRakkauden tiloja -työpajassa pohditaan, miten kommunikoimme, kun emme puhu. Eleistä, ilmeistä, kehon kielestä, asenteista ja tunteista muodostuu moninaista kommunikaatiota, jota emme aina itse edes tietoisesti tule ajatelleeksi. Mitä tämä kommunikaatio kertoo meistä? Mikä on hiljaisuuden sanoma? Miten kulttuurimme vaikuttaa tähän sanattomaan viestintäämme?\nRakkauden tiloja -työpajan alussa käsitellään sanatonta viestintää ja kulttuurien välisiä eroja. Toiminnallisesta osuudesta osallistujat pääsevät järjestämään ja havainnoimaan erilaisia kohtaamisia. Konkreettiset harjoitteet johdattavat pohtimaan ja harjoittelemaan ennakkoluulotonta kohtaamista.\nRakkauden tiloja -työpajoja toteutetaan kaikissa hankemuseossa syksyllä 2017. Työpaja sopii hyvin esimerkiksi yläkoululaisille, lukiolaisille, ammattiin opiskeleville nuorille sekä monikulttuurisille ryhmille. Työpajan kesto on noin tunti ja työpajaan sisältyy tutustuminen kohdemuseon erikoisnäyttelyyn. Työpaja on maksuton ja se voidaan toteuttaa maksimissaan 20 henkilön ryhmälle. Työpajoja on rajoitettu määrä ja ne täytetään ilmoittautumisjärjestyksessä.\nVarauslomake (Huom! Hotelli- ja ravintolamuseon sekä Teatterimuseon työpajat on varattu täyteen)\nRakkauden tiloja on osa Suomi 100 -juhlaohjelmaa.\nKuva: Esko Hentilä. Kuvassa koulutuskeskus Tavastian matkailualan perustutkinnon opiskelijoita.


Palaset alkaa loksahdella aika kivasti. | Timo Heinonen\nPalaset alkaa loksahdella aika kivasti.\nBlogi, keskiviikkona 03.10.2012\nKuntavaalien loppukiri alkaa ihan näinä päivinä. Kampanjamme on nyt valtakunnan tasolla suurelta osin julkistettu, mutta aina sieltä jotain uutta ja yllättävääkin tulee. Maltakaahan.\nMyös kotikunnassani Lopella alkaa kaikki olla valmista. Tänään järjestellään Lopen Kahvila Korvaa illalla kuntoon ja olen varma, että Riitta Nylundin ja Sirpa Hopearuohon johdolla paikasta tulee kiva ja kotoisa. Ainakin se on täysin uutta ja uudenlaista Lopella. Kahvila avataan ensi viikon keskiviikkona ja siitä sitten se onkin avoinna käytännössä joka päivä tai ilta aina vaaleihin asti. Ja paikalle tulee monenlaista ohjelmaakin. Kannattaa seurata paikallistakin ilmoitteluamme.\nLopella muutenkin aikalailla hyvä vaalitunnelma. Puolueet saivat hyvät ehdokaslistat ja uskon, että kisasta tulee hyvä ja reilu. Mielenkiintoista on nähdä miten perussuomalaiset Lopella pärjäävät ja myös vasemmistoliitolla ja demareilla on hyvät listat. Keskustallekin mukaan lähti muutama aiemmin valtuutettuna ollut ja uskonkin, että Sajaniemen Kuparisen Kari ja Topenolta Keravan Petri esimerkiksi tulevat paikkansa valtuustossa takaisin ottamaan. Kokemusta ensi kaudella varmasti tarvitaankin ja toki uusiakin ajatuksia ja intoa. Uskoisinkin, että kaiken kaikkiaan vaaleista tulee mielenkiintoiset.\nTehdä hyvä oma työ ja katsotaan mihin se riittää.\nNyt ympäristövaliokuntaan, sitten puolustusvaliokuntaan ja lupasin vielä puolilta päivin mennä tuuraamaan sivistysvaliokuntaankin. Sellainen aamunavaus 🙂\nKeskustan 20 kunnan maakunta monitoimikuntayhtymä -malli.\nTänään eduskunnassa kuultiin lopultakin huikea keskustan tavoite. Sitä on pidetty vakanalla, mutta tänään se paljastui kun keskustan ryhmän puheenjohtaja Kimmo Tiilikainen totesi, että keskustalle ei riitä 70 kuntaa vaan tarvitaan vieläkin vähemmän. Keskusta ajaisi vanhus- ja terveyspalvelut nykykunnista kokonaan pois maakuntien hoidettavaksi. En tiedä mitä miten siinä lähidemokratia toteutuisi kun meidänkin alueella Forssan, Riihimäen ja Hämeenlinnan seutujen vanhusten hoitoa ja siihen liittyviä muita palveluita ja sen rinnalla kaikkia terveyspalveluita hammaslääkäreistä ja terveyskeskuksista lähtien hallinnoisi Kanta-Häme.\nItse en missään tapauksessa hyväksy sitä, että esimerkiksi Lopen tai Hausjärven terveyskeskuksen tulevaisuudesta päätettäisiin ”Kanta-Hämeen keskussairaalan” tapaisessa organisaatiossa. Siellä siis olisi käytännössä maksimissaan yksi loppilainen ja yksi hausjärveläinen ja tammelainen ja todennäköisesti ei yhtään ypäjäläistä jne. Miten se vahvistaisi lähidemokratiaa ja parantaisi palveluita? Ei mitenkään.\nKuntaministeri Henna Virkkunen totesikin, että keskustan ajama tällaisessa siis käytännössä 20 kunnanmallissa ”kunnille jäisi ainoastaan laskun maksajan rooli”.\nTämä oli ehkä se isoin uutinen tämän päivän välikysymyskeskustelussa. Puolueissa on siis eroja.\nToinen tärkeä viesti oli se, että pakkoliitoksia ei tule. Virkkunen totesi pakkoliitos ”olisi vasta äärimmäinen vaihtoehto, jos kuntalaisten palvelut ovat uhattuina”. Siis sellaisessa tilanteessa, että kunta ei pystyisi tarjoamaan terveyskeskuspalveluita, ei päivähoitoa, ei esimerkiksi koulupalveluita jne. Eli käytännössä laiminlöisi oman olemassaolonsa oikeutuksen eli palveluiden tuottamisen kuntalaisilleen.\nJa niinhän on jo nytkin, että valtiovalta tulee väliin jos joku kunta ei talouttaan pysty itse hoitamaan ja sitä kautta laiminlyö tehtävänsä. Mikään ei siis muuttuisi.\nMutta tällainen keskustelu tänään. Toivottavasti lähidemokratia siis turvataan jatkossakin ja päätösvalta pidetään tiukasti kunnissa ja kunnanvaltuustoissa. En usko, että syksyn kuntavaaleissa kukaan haluaa äänestää vain yhtä loppilaista esimerkiksi Kanta-Hämeen vanhustenhoidon ja terveyskeskuskuntayhtyman yhtymähallitukseen. Minusta parempi kun valitaan suoraan kunnanvaltuustoon paikallisia arjen tuntijoita ja tekijöitä. Päätöksenteolla pitää olla minusta kasvot ja kunnissa ne näkyvät.\nMutta nyt jo ilta. Huomenna sitten muuten istunnossa lakialoitteeni koulukiusaamisen kriminalisoimisesta käsittelyssä. Jos haluatte niin seuratkaapa keskustelua eduskunnan verkkosivuilta www.eduskunta.fi huomenna joskus noin puoli kuuden aikaan.


Isosiskon pianoesitys sai pikkuveljen herkistymään – tätä katsoessa on vaikea olla herkistymättä myös itse\nMe kaikki tiedämme sen tunteen, kun olemme läheisistämme niin ylpeitä, että kyynel meinaa väkisin puskea ulos silmäkulmasta. 2-vuotias Tyler ei voinut pidätellä tunteitaan, kun hänen isosiskonsa esitti pianolla kuuluisan Beethovenin säveltämän Moonlight Sonatan.\nEsitys sujui hienosti ja teki pikkuveljeen varmasti lähtemättömän vaikutuksen.\nLapset luovuus Suloiset Surulliset\nNainen pelasti tyttöystävänsä hengen mitä ihanimmalla tavalla – liikuttava video osoittaa, mitä tosirakkaus on\nPari tapasi aikanaan deittisovellus Tinderissä, joten Lori antoi Alanalle paketillisen lahjoja, jonka pohjalla oli iso kortti. Siinä luki “It’s a Match!” eli vapaasti suomennettuna “Me sovimme yhteen!”.\nKatso koskettava video loppuun asti!\nelämä ihmiset Parisuhde rakkaus tositarinat\nSormus on juuttunut miehen sormeen – hoitajalla on kuitenkin näppärä niksi, jolla hän ratkaisee tilanteen hetkessä!\nSormus saattaa joskus juuttua sormeen, kun kudos sen ympärillä turpoaa. Syitä voi olla monia ja esimerkiksi epäterveellinen ja suolainen ruokavalio aiheuttavat raajoissa turvotusta.\nSormus on kuitenkin mahdollista irrottaa tällä näppärällä niksillä, jonka kuka vaan pystyy tekemään jo kotioloissa.\nTyttö ratsastaa esteradalla ponin kanssa – katso, mitä tapahtuu, kun tyttö tippuu eläimen selästä\nHelena-tyttö ja Frimann-poni harjoittelevat usein yhdessä esteradalla. Videolla näemme suloisen tilanteen, kun tyttö putoaa ponin päältä hellävaraisesti, sillä poni tietää, kuinka tällaisissa tilanteissa tulee toimia.\nhevoset Suloiset ystävyys\nTämän miehen laulua kuunnellessa moni henkilö alkaa haukkomaan henkeään – Katso video ja ymmärrät miksi\nMarcelito Pomoy voitti Filippiinien Talent -kilpailun ja emme oikeastaan ihmettele lainkaan miksi. Mies omaa käsittämättömän monipuolisen äänen, jonka avulla hän pystyy laulamaan naisten ja miesten ääniä erittäin uskottavalla tavalla.\nKuuntele ja saatat epäillä, onko kuulemasi edes tosi!


Arkikuva 39/52 - Lähiömutsi\nRuokaostosten hoitamiseen tuntuu olevan kaksi tapaa. Ensimmäinen on hemmetillisessä kiireessä ja nälässä yhden vauvan itkiessä ja yhden lapsen kiukutellessa kaikesta keksimästään. Toinen on yksin kaikessa rauhassa, kun on aikaa nautiskellen tutkia uutuustuotteita ja kiertää kauppa vielä kerran ympäri ihan vain koska se on mahdollista.\nOnneksi totuus ei ole ihan noin raadollinen. Myönnettävä kuitenkin on, että lasten myötä arkisesta kaupassa käymisestä on välillä tullut yhdistelmä paineensietotestiä ja rankkaa urheilusuoritusta. Mies on parempi sekä paineensiedossa että urheilussa, joten onkin luontevaa, että hän on se, joka rahaa neljä ostoskassia sekä lapset käsipelillä kaupasta hissittömän talon ylimpään kerrokseen.\nAsioiden delegoiminen on mulle hankalaa, mutta olen oppinut siinä paremmaksi. Pakkokin on. Tykkään pidellä kaikkia naruja käsissäni ja erehdyn välillä luulemaan, että vain minun tapani hoitaa asiat on oikea. Ruokaostosten hoitamisessakin. Oli aika, kun minä mietin seuraavan viikon ruuat, tein kauppalistan valmiiksi ja kävin rauhassa kaupassa latoen ostoskärryn täyteen ruokaa. Nautin siitä ja koin kummallista tyydytystä järjestelmällisyydestä. Ja sitten syntyi vauva ja vielä toinenkin. Järjestelmällisyys tuli yhä tärkeämmäksi, mutta sitä tärkeämmäksi tuli luova säätäminen – ja asioiden delegoiminen.\nNiinpä ilman varsinaista sopimista kaupassa käymisistä mies hoitaa nykyään 98 prosenttia. Hän hoitaa sen luontevasti toisella kädellä, kun itselleni kaupassa käyminen on aina tapahtuma. Välillä jääkaapista löytyy aivan älyttömiä tuotteita kalliista kahvimaidosta aspartaamilla makeutettuihin juotaviin jukurtteihin. Mutta tällaiselle minä itse osaan parhaiten tyypille on ollut opettavaista tajuta, että mitä sitten. Erehtyväisiä ne täydellisetkin miehet ovat välillä kaupan hyllyvälejä kulkiessaan.\nKahden ääripään lisäksi kaupassa käymiseen on se ihana, mutta harvinainen keskitie. Silloin käymme kiireettä kaupassa koko perhe. Ajelemme kärryillä rallia niin että vauva kikattaa ihastuksesta. Kun meillä aikuisilla ei ole hoppu, kummasti ketään ei tunnu oikein kiukuttavankaan. Tutkimme tarkkaan pillimehuhyllyä miettien, mikä olisi se täydellinen saunajuoma. Esikoinen painaa hedelmä- ja vihannesvaa’an nappuloita ja asettelee ostokset tarkasti omaan pikkuiseen kärryynsä. Hämmästelemme kuivamuonahyllyillä uusia paputuotteita ja päätämme tehdä iltapalaksi paputahnaa ja uunivoileipiä.\nKassalle päädymme ostoskorit täynnä ruokia, joita ei ollut tarkoitus ostaa. Mutta mitä sitten. Välillä on kiva laittaa ranttaliksi, vaikka sitten ihan vain ruokakaupassa.\nAnonyymi 4. lokakuuta 2015 klo 12.38\nBeen there done that, ugh. Jos tiedän, että arki-iltana pitää käydä kaupassa, en edes suostu ajattelemaan muuta hoidettavaa/tehtävää. Mie niin tykkään käydä kaupassa rauhassa kierrellen, muutoin siitä tulee ihan päätöntä. :D\nLähiömutsi 4. lokakuuta 2015 klo 21.46\nJuu, viha-rakkaus -suhde noihin ruokakauppahommiin on täälläkin. Tykkään siitä, kunhan sen saa tehdä rauhassa. Harmi vaan, että aika harvoin saa :D\nHei moi. Ihan tälleen liittymättä asiaan, tsekkaa sun bloglovinin profiili, siinä profiilitekstissä näkyy jostain syystä pitkä pätkä jotain vanhaa blogitekstiä.\nLähiömutsi 4. lokakuuta 2015 klo 21.47\nHei kiitos vinkistä! Mitähän ihmettä siellä oli tapahtunut. Tuo blogitekstikin on melkein vuoden takaa, toivottavasti ei ole ollut niin kauaa rempallaan tuo profiili. Nyt on korjattu, kiitos sinun!\nAnonyymi 4. lokakuuta 2015 klo 22.25\nHeh, inhoan kaupassakäymistä jo ilman lapsiakin ihan vaan siksi että siellä on yleensä liikaa ihmisiä ja iskee ahdistuspaniikki. Meillä onkin jako niin että mies käy yleensä kaupassa töistä tullessa ja jos taas pitää nopeasti matkalla hakea jotain niin sitten minä kipaisen kun käyn puolet nopeammin. Jos mennään kaikki yhdessä niin alan ahdistua ja tuskastua jossain puolivälin jälkeen ja tekisi vaan mieli jättää loput kamat ostamatta. Kun miehellä kestää ja puuttuu järjestelmällisyys. Hakee sitä ja tätä unohtunutta monta hyllyväliä kauempaa.\nMutta tämä oma tuskasteluni ei varsinaisesti liity siihen että on lapsia vaan ehkä enemmän omiin ongelmiini ja väkijoukkojen tuomaan ahdistukseen. Oikeastaan lapsi jopa helpottaa sitä kun voi keskittyä vaan katselemaan lasta ja höpöttämään sille ja saa suljettua ulkopuoliset häiriötekijät pois.\nLähiömutsi 5. lokakuuta 2015 klo 22.40\nJoo, kivointa kaupassa on käydä ruuhka-aikojen ulkopuolella. Mä en väkijoukoista ahdistu, mutta tykkään silti käydä hoitamassa ruokaostokset samaan aikaan eläkeläisten kanssa :D\nKolme ikkunaa 5. lokakuuta 2015 klo 14.23\nMulla on melkein samanikäiset muksut, molemmat taitaa olla puol vuotta nuorempia - ja voin yhtyä kauppareissukokemuksiisi ihan täysin. Nykyään suuntaamme kolmistaan kauppaa vain harvoin, niin hikistä puuhaa ostoskierros on kahden palleron kanssa. Jos suuntaamme esikoisen päiväkotipäivän jälkeen kauppaan, jonkunlainen katastrofi on usein tiedossa. Siitä olen eriyisen ylpeä, että kolmivuotias ei jämähdä karkkiosastolle, eikä saa raivareita sen äärellä, vaikka tietää, mitä karkki on!\nLähiömutsi 5. lokakuuta 2015 klo 22.42\nKaupassa käynti suoraan päiväkodista - FAIL :DD Mutta hei joo, en ole edes tajunnut, että eipä tosiaan meidänkään tarvitse sietää karkkiosastojumituksia tai -raivareita, vaikka vanhempi lapsista nykyään tietääkin, mitä karkki on. Karkkia saa vain leffavuokraamosta tai elokuvateatterista, kun on leffailta :)\nPingale 5. lokakuuta 2015 klo 23.07\nKaupassa on ihanaa käydä, mutta tosiaan rauhassa itsekseen. Ihan hauskaa on myös sen (ruokitun ja virkeän) lapsen kanssa käydä, kun on aikaa. Mutta yksi aivan huippu oljenkorsi minulle koskien kauppareissuja on Citymarketin nettikauppa. Kun tajuaa, että vuorotyötä tekevä mies on työputkessa ja muuta ohjelmaa on buukattu kauheasti eikä lasten kanssa innosta isosti kauppaan lähteä ja ennen kaikkea k a i k k i on kaapeista loppu niin klikklik vaan sohvalla jonkun aivottoman ohjelman ääressä ja sittarin (komea) poika tuo kassit aamulla kotiovelle. Keittiöön asti en ole kehdannut pyytää kantamaan.. Oletteko joskus kokeilleet? :)\nLähiömutsi 5. lokakuuta 2015 klo 23.11\nOo, en tiennytkään tuosta Citymarketin palvelusta! Me ollaan käytetty kauppahalli24:sta, ja jahka kuopuskin aloitta päiväkodissa, aletaan varmaan käyttää sitä taas enemmän. Mutta hyvä tietää, että Cittarillakin on oma palvelunsa, olen kuullut vain Alepan kauppakassipalvelusta.


Tekesin innovaatioseteli - MeKiwi Oy\n|In Liiketoiminta, Digipalvelu\nInnovaatiosetelin tarkoitus on tukea eri kehitysvaiheissa olevia yrityksiä. Yritys voi käyttää innovaatioseteliä joko ensimmäisen tuotteensa kehittämiseen tai olemassaolevan tuotteen parantamiseen. Hankkeen tarkoitus on tukea uuden liiketoiminnan syntymistä innovaatiotoiminnalla eli tuotteiden, palvelujen tai prosessien kehittämisen kautta.\nPientä vetoapua antaa myös innovaatiosetelin maksatusmenettely. Kun innovaatiosetelin saanut yritys ostaa kehityspalvelun toiselta yritykseltä, palvelua tarjoava yritys laskuttaa suoraan Tekesiä.\nOmaa maksuosuutta ei asiakasyritykseltä siis tarvita.\nInnovaatioseteli on tarkoitettu innovaatiotoimintaan liittyvien asiantuntijapalvelujen hankintaan. Esimerkiksi digitaalisen palvelun tekninen suunnittelu tai käyttöliittymädemo voivat olla tällaisia rajattuja kokonaisuuksia, jotka sopivat laajuudeltaan innovaatiosetelillä rahoitettaviksi.\nInnovaatiosetelillä toteutettu demo antaa hyvän alun tuotteen kehitykselle. Demo auttaa idean jatkojalostamisessa ja antaa selkeän kuvan siitä, millaiset mahdollisuudet tuotteella tai palvelulla on markkinoilla. Saat visiosi näkyväksi nopeasti ilman rahallista panostusta. Lisäksi pääset verkostoitumaan alan ammattilaisten kanssa. He kehittävät ideaasi eteenpäin yhdessä sinun kanssasi.\nRahoitettava innovaatio voi olla tietenkin paljon muutakin – kaikki lähtee asiakkaan tarpeesta. Digitaalisilla tuotteilla voidaan edistää liiketoimintaa toimialalla kuin toimialalla. Niinpä tuotteetkin voivat olla hyvin monenlaisia.\nMyös tuote- ja palvelustrategian kehittämiseen liittyvät palvelut kuten graafiset palvelut ja brändin luonti ovat mahdollisia rahoittaa innovaatiosetelillä. MeKiwin palveluvalikoimasta löytyvät ratkaisut myös näihin.\nOta yhteyttä meihin niin sovitaan tapaaminen. Siitä se alkaa. Perehdymme tavoitteisiisi ja suunnitelmiisi ja varmistumme, että olemme kehittämässä ratkaisua, joka tulee tuottamaan tavoitellun hyödyn. Tuloksena saat kehityssuunnitelman innovaatiosetelin hakemista varten.\nKun sinulle myönnetään innovaatioseteli, tehdään visioistasi totta. Tartumme välittömästi toimeen. Tunnemmehan suunnitelmasi ja tavoitteesi jo.\nTämä on kiiviläinen tapa toimia: täydellinen sitoutuminen tulosten aikaansaamiseen.\nSoittele tai tule käymään. Emme lähetä laskua perään!\nEDIT 17.1.2017: Tekesin Innovaatioseteli palasi joulutauolta muuttunein kriteerein. Uudet ehdot astuivat voimaan 16.1.2017. Lue ajantasainen tieto täältä: Tekesin innovaatiorahoitus kannnustaa vientimarkkinoille.www.tekes.fi/rahoitus/pk-yritys/innovaatioseteli/\nKatso lisätietoa digitaalisen tuotteen kehittämisestä: https://mekiwi.org/palvelut/


Äitimyytistä - mikä se on ja miten se murretaan?\nÄitimyytistä puhutaan nykyisin paljon, niin internetissä kuin televisiossakin. Monet naiset eivät edes tiedä elävänsä tämän mysteerisen kultin varjossa, vaan kokevat toimivansa luonnollisella ja ainoalla oikealla tavalla olla äiti. Todellisuudessa me äidit olemme usein ne, jotka tätä myyttiä pitävät niin vahvasti yllä. Äitiys on rooli, jolle ei ole varanäyttelijää ja ensimmäisellä kerralla on tehtävä oscarin arvoinen suoritus.\nHyvä äiti hoitaa lapsensa itse:\nTämähän on nyt ihan itsestäänselvä asia. Vain äiti osaa hoitaa lastaan. Ei isä tai isovanhempi, äiti. Isä saattaisi vaikka aiheuttaa kehitysviivästymän vauvalle, mikäli sattuisi syöttämään pienelle porkkanasosetta bataattipäivänä. Vauva kulkee äidin mukana vessareissut ja muuten on sidottuna joko kantoliinalla tai repulla äidin ihoa vasten.\nLasta ei jätetä kelleen hoitoon, sana ”päiväkoti” on sama kuin huutaisit Voldemorttia täysin palkein keskellä Tylypahkaa. Vauvahan saattaisi mennä rikki viettäessään tunnin tai kaksi isovanhemman kanssa.\nÄidin tulee olla kotona vähintään vuosi, mieluusti useampi. Äitiys tulee aina ensin, sitten vasta oma ura.\nHyvälle äidille lapsi on aina nro. 1 :\nLapsen hyvinvointi on luonnollisesti kaikille ensisijainen asia, mutta äitimyytin mukaan äidin kuuluu miltein laiminlyödä oma fyysinen ja psyykkinen terveytensä ollakseen hyvä äiti. Omiin harrastuksiin tai iltamenoihin ei ole mitään asiaa ennen lapsen kouluikää.\nImetys on lapsentahtista vielä taaperoiässä, yöt nukutaan perhepedissä vielä Jarkon ollessa armeijasta lomilla.\nHyvä äiti tekee kaiken itse:\nPerushoidon lisäksi äidin tulee hoitaa silmäterälleen omin kätösin soseet tuoreista, mieluusti luomulaatuisista aineksista. Kaupan soseisiin kosketaan korkeintaan, jos ollaan reissussa, eikä tuoreita soseita ole mahdollista kuljettaa mukana.\nKotityöt tulee hoitaa lastenhoidon ohessa, ilman miehen apua. Isähän on usein päivät töissä, eikä hänen voi olettaa osallistuvan enää illalla kodin hoitoon.\nHyvä äiti on kävelevä tietopankki:\nSen sijaan, että isä hakisi itse tietoa netistä, neuvolasta tms, kuuluu äidillä olla vastaus kaikkiin mahdollisiin pulmiin. Oli sitten kyse oudosta ihottumasta vauvan pepussa, sormiruokailun aloituksesta tai kloriitin laimennuksesta.\nHyvän äidin harrastukset ja oma-aika pyörivät lapsen ympärillä:\nÄitimyytin mukaisesti pienen lapsen äidin tulee harrastaa liinailua, imetystukiryhmiä ja muita mammakerhoja.\nÄiti voi lähteä jumppaan, mikäli kyseessä on vauvajumppa. Yksin salille ei ole asiaa, katso kohta lapsen hoitoon jättämisestä.\nHyvä äiti ei ole ”minä”, on vain ”me”:\nVauvan syntymän jälkeen puhutaan helposti me- muodossa. ”Meille tulee hampaita.” ”Me käytiin potalla.” ”Meillä oli tänään hyvät päikkärit vaunuissa”.\nKoko äitimyytti tuli mieleeni tänä aamuna, kun unettoman yön jälkeen juttelin yövalvomisten jakamisesta vanhempien kesken. Osa on vahvasti sitä mieltä, että isien ei tarvitsisi osallistua öisin kukkumisiin yhtä intensiivisesti kuin äitien. Tässä leirissä on yllättäen paljon naisia, erityisesti niitä nykyisin 50-60 iässä olevia. On kangistuttu siihen ajatukseen, että äidin kuuluu ottaa päävastuu perheestä huolehtimisesta. Mies menee töihin ja tulee valmiiseen ruokapöytään kello 17.\n”Kyllä äidit jaksaa”. Mutta kun ei aina jaksa!\nMulle on tässä hoettu moneen otteeseen lausahduksia, kuten ”äiti on aina äiti” ja ”kyllä äidit jaksaa” . Mutta kun ei aina jaksa! Nämä ovat siitä vaarallisia asenteita, että pian ne uupuneet kotiäidit eivät enää uskalla tai kehtaa pyytää apua ajoissa. ”Äiti on äidille susi” pitää paikkansa valitettavan usein. Me naiset olemme ne , jotka luovat pahimmat suorituspaineet äideille. Teit niin tai näin, aina löytyy syyttävä sormi, oli sitten kyse imetyksestä, kestovaipoista tai unikoulusta. Ei tarvitse kuin avata Kaksplussan tai Vauva.fi:n keskustelupalsta ja jo on sivutolkulla jyrkkiä mielipiteitä, kuinka lapsi tulee kasvattaa ja koti hoitaa.\nIsät aktiivisemmin mukaan vauva-arkeen\nNyt siellä mietitään, että kyllähän ne isät osallistuvat nykyisin. Ovat vallan tossun alla, kun suostuvat siivoamaan ja laittamaan jopa ruokaa. Osa isistä onkin alusta asti täysillä mukana vauvakuplassa ja osaavat ottaa tonttia perushoidosta ihan ensipäivistä alkaen. Mutta valitettavasti on paljon niitä miehiä, jotka kokevat erityisesti ensimmäiset kuukaudet vauvan kanssa haastaviksi. Ei osata, uskalleta tai haluta vaatia vauvaa itselle hoitoon. Kuulostaa vähän jyrkältä, mutta ehkä saitte ideasta kiinni. Me äidit olemme siitä ikäviä, että helposti kyllä omimme vauvan, jos huomaamme että isä herkästi saa itkun pienelle aikaiseksi ollessaan vähän hitaampi vaipan tai bodyn vaihdon kanssa. Liian nopsaan ollaan välissä ajatuksella ”anna kun miä ettei se nyt hermostu”. Käsi ylös virheen merkiksi, olen syyllistynyt tähän itsekin! Tarkoitankin, että tässä vaiheessa miesten tulisi itse osata olla jämäkkänä ja todeta reippaasti, että kyllä minä selviän. Miehen epävarmuus on siitä huono, että äiti haistaa sen ja ottaa nopeasti ohjat tiukemmin itselleen. Eli vaatikaa tila opetella vanhemmaksi, siinä missä nainenkin opettelee äidiksi.\nVälillä on ihan ok jättää tiskivuoren valloitus toiseen päivään ja keskittyä pullaan\nJa äidit. Meidän ei tarvitse olla superäitejä, ihan pelkkä äiti riittää. Välillä voi mennä sieltä, missä aita on matalin. Aina ei tarvitse jaksaa ja välillä on ok heittää ne ranskalaiset & nakit uuniin ja tarjota ketsupin kera. Ottakaa omaa aikaa, käykää lenkillä, salilla tai leffassa. Miä vasta opettelen tähän, mutta pikkuhiljaa alan hiffaamaan, että joskus on ihan ok lähteä yksin ihan vaan vaikka ruoka-kauppaan. Ne lapset ei unoha teitä tunnissa tai kahessa, eikä se vauvakaan mene rikki pienestä itkusta turvallisen aikuisen hoidossa. On myös ihan ok haluta takaisin töihin äitiysloman jälkeen, ei sitä tarvitse hävetä! Itse haluan pitää Hemmon vielä toistaiseksi kotihoidossa, mutta käyn silti osa-aikaisesti töissä. Meillä tämä kuvio toimii, mutta joillain päiväkoti on vallan hyvä vaihtoehto jo pienemmällekin muksulle.\n”…josko koitettais selvitä niistä vaiheista yhessä, neuvoa muita hyvässä hengessä ja todeta välillä, että nyt meni kyllä ihan reisille koko homma”\nVauva-aika on täynnä erilaisia vaiheita. Aina kun luulet selättäneesi yhden kunnialla, heittää elämä sulle seuraavan kierrepallon ja taas ollaan räpiköimässä altaan syvässä päässä. Mutta josko koitettais selvitä niistä vaiheista yhessä, neuvoa muita hyvässä hengessä ja todeta välillä, että nyt meni kyllä ihan reisille koko homma. Tämän jälkeen uudet konstit käyttöön ja takasin kentälle. Ja niin, valitettavasti ne kuuluisat vaiheet ei lopu sinne 1v. synttäreille, vaan niitä tuntuu riittävän hamaan tappiin asti. Eli elähän ressaa vaan nojaa taakse, ota vielä toinen pala suklaata ja koitetaan nauttia matkasta!\nPssssst! GoExpo liput arvottu ja voittajille vastattu kommentteihin! Onnea ja iloa monenmonta kiloa!\narki, perhe, suvaitsevaisuus, vauva-arki, äitiys\nEdellinen Tallinnassa vauvan kanssa, miten meni noin omasta mielestä?\nSeuraava Juoksukateus, muiden vertailu ja oma hyvinvointi


Palkansaajan luominen ja perustiedot – Netvisor tukiportaali\nEnsimmäisen työsuhteen tiedot ja tietojen hallinnoiminen jatkossa\nJotta henkilölle voidaan muodostaa palkkalaskelma, kirjata työaikaa tai tallentaa matkalasku, tulee hänet perustaa ohjelmaan palkansaajaksi. Pääset lisäämään uuden palkansaajan näin: Palkat > Henkilöstö > Uusi palkansaaja.\nPalkansaajan tiedot -näkymässä määritellään Palkansaajan tyyppi ja tallennetaan valitusta tyypistä riippuen joko (suomalainen) Henkilötunnus tai Y-tunnus. Lisäksi valitaan palkansaajalle Kansalaisuus ja Palkansaajan kieli. Ohjelma osaa tunnistaa henkilötunnuksesta palkansaajan sukupuolen ja syntymäajan. Lisää myös palkansaajan nimitiedot.\nJos kyseessä on ulkomaalainen palkansaaja, jolla ei ole virallista suomalaista henkilötunnusta käytetään Ulkomaalaista tunnistetta Henkilötunnuksen sijasta. Lue lisäohjeistus ulkomaisen palkansaajan rajoituksista.\nJos palkansaajaksi perustetaan yritys ja on tarkoitus käsitellä työkorvauksia, voit lukea aiheeseen liittyvän verottajan ohjeen täältä.\nEnsitietojen lisäämisen jälkeen aukeaa näkymä, johon syötetään tarkemmin palkansaajaa koskevia tietoja.\n"Toimipaikkatietoa" käytetään tulorekisteri-ilmoittamiseen palkkatietoilmoituksella. Yrityksen toimipaikat pitää ensin perustaa yrityksen perustietoihin, jotta palkansaajan tietoihin voi määritellä toimipaikan. Perustaminen tapahtuu kohdasta Yritysvalikko (yrityksen nimi) > Yrityksen perustiedot ja asetukset > Toimipaikat > Uusi toimipaikka. Lue tarvittaessa tarkempi ohjeistus Toimipaikoista.\nAsetukset -osiossa määritellään palkanlaskennan taustatiedot palkansaajalle.\nYrityshierarkiaoikeudet -osiossa määritellään palkansaajan oletushierarkiataso. Hierarkiatasoja käytetään palkkojen, työajan ja matkalaskujen hyväksymisen ohjaamiseen oikealle henkilölle. Lue tarvittaessa tarkempi ohjeistus Yrityshierarkiasta.\n"Palkansaaja on yrittäjä" -ruudun aktivoiminen mahdollistaa Yrittäjäpalkka-toiminnallisuuden näkymisen yrittäjän oman Netvisor-ympäristön tiedotusnäkymällä. Tarkempi käyttöohje Yrittäjäpalkkaan on tässä.\nPalkanlaskennan tiedot -osiossa määritellään palkansaajan laskentaa ohjaavat tiedot.\nPalkkamalli -kenttään valitaan palkkamalli mihin palkansaaja kuuluu. Palkkamalli ohjaa palkanlaskentaa palkkalajien ja kaavojen avulla.\nPalkansaajan numero -kenttään voidaan antaa yksilöivä tunnus, jota käytetään tietojen kohdentamiseen käytettäessä integraatiota tietojen tuomiseen Netvisoriin.\nVeronumero -kenttään pitää tietyillä toimialoilla tallentaa verohallinnon antama yksilöintitunnus.\nEnnakon velkatili -kenttään annetaan haluttu tiliöinti mihin Netvisorista maksettujen ennakoiden halutaan kirjautuvan.\nPalkkalaskelman toimitustapa -kenttään valitaan haluttu palkkalaskelman toimitustapa. Helpoin ja edullisin tapa toimittaa palkkalaskelmat on Maventa Verkkopalkka.\nTeksti ennen/jälkeen palkkalaskelmarivejä -kenttiin kirjoitettu teksti näytetään kyseisen palkansaajan palkkalaskelmalla.\nUlosotto-kohta täpätään, jos palkansaajalta pitää periä ulosottoa. Valinnan jälkeen tulee näkyviin kenttä, johon tallennetaan tieto elatuksen varassa olevista henkilöistä. Kulloinkin voimassaoleva päiväkohtainen ulosoton suojaosuus on automaattisesti ohjelmassa ajan tasalla, joten sen vuoksi annetaan vain huollettavien lukumäärä, jottei suojaosuuksia tarvitse käsin päivittää vuodenvaihteessa palkansaajan tietoihin.\nEi työnantajan sairausvakuutusmaksun alainen -kohta täpätään jos palkansaaja ei kuulu lainkaan sosiaaliturvamaksun alaisuuteen.\nKommentti -kenttään kirjoitettu teksti näkyy palkkalaskelman muokkaustilassa. Teksti ei näy palkkalaskelmalla eikä palkansaajalle.\nVuosilomatiedot -osiossa annetaan lomalaskentaa ohjaavat asetukset (uudistetussa lomalaskennassa). Tiedot löytyvät palkansaajan perustamisen jälkeen Lomaoikeuden hallinnasta.\nAjanhallinnan tiedot -osiossa voidaan määritellä liukumalaskennan aloituspäivä ja aloitushetken saldo.\nTilityspisteet -osiossa määritellään minkä sosiaalivakuutuksien alaisuuteen palkansaaja kuuluu.\nTyöttömyysvakuutuksesta löytyy vaihtoehdot palkansaajille ja osaomistajille.\nOletuslaskentakohteet -osiossa valitaan palkansaajan oletuslaskentakohde. Lue tarvittaessa lisää Netvisorin Kustannuslaskennasta.\nPalkansaajan lisätiedot -osiossa pääset määrittämään palkkatietoilmoitukselle välittyvän tiedon, jos palkansaaja on "Osakasasemassa maksajaan", "Urheilija" tai "Esiintyvä taiteilija".\nVeloitettavat palvelut -osiossa valitaan palkansaajan tarvitsemat palvelut. Palkanlaskentapalvelulla voi muodostaa palkkalaskelman ja Resurssinhallintapalvelulla voi tallentaa työaikaa ja matkalaskuja sekä käyttää eScanneria. Palkansaajalle valitut palvelut muodostavat laskutusperusteen.\nKoulutustiedot -osiossa voit tallentaa palkansaajan tutkintotiedon. Perustamisvaiheessa voit antaa vain yhden tutkinnon tiedot, mutta niitä voi myöhemmin lisätä tarvittavan määrän.\nEnsimmäisen työsuhteen tiedot\nEnsimmäisen työsuhteen tiedot -osioon annetaan yhden työsuhteen tiedot.\nTukiportaalissa on tarkempi käyttöohje Palkansaajan työsuhteiden hallintaan, johon pääset tästä.\nKun kaikki tarvittavat tiedot on annettu, klikkaa "Luo uusi palkansaaja" -painiketta tallentaaksesi tiedot.\nTallentamisen jälkeen palkansaajan tiedot lajitellaan erillisille välilehdille, jotta tietojen hallinnoiminen on helpompaa. Näkymään pääset kohdasta Palkat > Henkilöstö > Palkansaajalistaus > klikkaa palkansaajan nimestä > valitse sopiva välilehti.\nLiitteet -välilehdellä voit tallentaa palkansaajaa koskevia liitteitä.\nPalkansaajan muutoshistoria -välilehdellä voit nähdä logitietoja palkansaajan tietoihin tehdyistä muutoksista. Kaikki muutokset eivät logitu.\nVerokortit -välilehdellä voit hallinnoida verokorttitietoja. Käyttöohje on tässä.\nKansainväliset tilanteet sisältävät tulorekisteriin toimitettavia kansainvälisten tilanteiden lomakkeita. Tarkempi käyttöohje on tässä.\nPalkkalaskelmat -välilehdellä on palkansaajan kaikki Netvisoriin muodostetut palkkalaskelmat.\nUuden palkansaajan perustamiseen vaaditaan Palkanlaskennan Toimintokohtaisista oikeuksista muokkausoikeus kohtaan Henkilörekisteri > Palkansaajien hallinta.\nPalkanlaskija-roolilla (P) pystyy perustamaan uuden palkansaajan sekä näkee kaikkien valikkojen ja välilehtien tiedot perustamastaan palkansaajasta.\nHenkilötietojen hallinnoija -roolilla (HH) pystyy perustamaan uuden palkansaajan, mutta näkee vain hierarkiaoikeuksiensa mukaisten palkansaajien tiedot perustamisen jälkeen. Tiedoista näytetään vain Palkansaajan tiedot -välilehti. Palkansaajatoiminnot -valikkoon rooli ei oikeuta.\nIlman käyttöoikeusroolia pystyy perustamaan uuden palkansaajan, mutta näkee vain hierarkiaoikeuksien mukaisten palkansaajien tiedot perustamisen jälkeen. Tiedoista näytetään vain Palkansaajien tiedot -välilehti, jossa muokkausoikeus rajoittuu Perustietoihin ja yhteystietoihin.\nOsa henkilötiedoista on sellaisia ettei niiden muokkaamiseen riitä yllä olevat käyttöoikeudet. Tällöin muutokset tehdään tuen toimesta. Lue toimintaohjeet nimen, henkilötunnuksen ja kansalaisuuden muokkaamiseksi.


Hjortspring-vene – Wikipedia\nHjortspring-vene on muinainen vene, jonka maatyöläiset löysivät ja nostivat ylös 1880-luvulla turvesuosta Hjortspring Mosesta Alsin saarella, Jyllannin niemimaan itäpuolella. Vasta 1920-luvulla arkeologit saivat vihiä veneestä. Kanootti-tyyppinen vene on limilaidoitettu, ja sillä on ollut pituutta noin 19 metriä, mutta vain 14 metriä on säilynyt. Leveyttä sillä on 2 metriä. Veneessä oli mahdollisesti 22–24 hengen miehistö, jotka meloivat. Vene, jonka painoksi on arvioitu 550 kiloa, on tehty lehmuksesta. Radiohiilimittauksella vene on ajoitettu noin vuoteen 350 eaa. Sekä perässä että keulassa on kiinteä ohjausairo.\nHjortspring-vene Tanskan Kansallismuseossa Kööpenhaminassa.\nSkissi todenmukaisella skaalauksella ja kulmilla 'Hjortspring-veneestä'. Vene on rakennettu 300-400 eaa. ja siten noin 1 200 vuotta aikaisemmin kuin ensimmäiset Skandinaviaan ilmestyneet viikinkilaivat.\nVeneiden kalliopiirroksia pohjoismaiselta pronssikaudelta.\nTurvesuosta löydetyistä palasista on koottu teräksisen tukirungon avulla vene, jota säilytetään Tanskan kansallismuseossa Kööpenhaminassa. Veneestä löydettiin aseita ja muita sotatarvikkeita, kuten 131 kelttiläistyyppistä neliskulmaista puukilpeä, 33 puusta leikattua kilven kupuraa, 138 rautaista keihäänkärkeä ja kymmenen miekkaa, pieni määrä kauriin sarven palasia ja jäänteitä rengashaarniskasta. Aseiden suuren määrän vuoksi ajatellaan, että vene on upotettu uhrina. Vene on hyvin samantyyppinen kuin pronssikauden skandinaavisissa kalliopiirroksissa kuvatut veneet. Vene on myös vanhin tunnettu limilaidoitettu alus. Laitalautoja on kaksi kappaletta, ja ne ovat koko veneen mittaiset. Laudat on sidottu yhteen niinisidoksilla ja punoksin laudoissa olevien reikien avulla. Mitään metalliosia ei ole käytetty. Saumat on tiivistetty tervatulla villalla. Kaaripuut on tehty joustavista mutta tukevista oksista, ja ne on kiinnitetty pohjalautaan. Laitoja yhdistivät ja rakennetta tukevoittivat kiinteät penkit. Laidat kohoavat noin 70 senttiä kölistä. Venetyyppi on helppo käsittää nopeakulkuiseksi ja ketteräksi sota-alukseksi, jolla vietiin iso joukko sotureita kohteeseen. Laivan kulkusuunta voidaan symmetrisen rakenteen vuoksi vaihtaa nopeasti melojien kääntyessä ympäri. Keulan ja perän kaksoispuurakennetta ei ole pystytty selittämään.\n↑ a b Graham, Ian: ”Nydamin laiva”, 50 laivaa, jotka muuttivat historian kulun, s. 19. Suomentanut Jyrki K. Talvitie. Kustannus Oy Minerva, 2016. ISBN 978-952-312-410-3.\nBogucki, Peter & Crabtree, Pam J.(toim.): Ancient Europe 8000 B.C. - A.D. 1000: Encyclopedia of The Barbarian World, s. 99-100. New York, USA: Thomson & Gale, 2004. ISBN 0-684-31421-5. Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 5.12.2013). (englanniksi)\nFoteviken: Hjortspring boat\nReview of Crumlin's book, University College London\nKansallismuseon sivu Hjotrspringin suolöydöstä\nA history of pre-Viking Age Scandinavian ships (Ruotsinkielinen), tekijä Axel Nelson\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Hjortspring-vene&oldid=18547646”\nViimeksi muokattu 20. marraskuuta 2019 kello 11.30\nSivua on viimeksi muutettu 20. marraskuuta 2019 kello 11.30.


Koti Listaukset TOP5-listaus: Tässä on maailman arvokkaimmat urheiluseurat\nMaailman arvokkaimmat urheiluseurat listataan vuosittain. Viimeisimmän listauksen kärkeen ylsi amerikkalaisen jalkapallon NFL-seura Dallas Cowboys.\nCowboysin arvoksi lasketaan Forbesin kesällä 2019 julkaistussa listassa hulppeat 5 miljardia dollaria, eli noin 4,63 miljardia euroa.\nToisena on baseballin MLB-seura New York Yankees (4,6 miljardia dollaria) ja kolmantena espanjalainen futisjätti Real Madrid (4,24).\nUrheiluseurojen arvonnoususta kertoo paljon se, että vuonna 2012 yli kahden miljardin dollarin arvoon ylsi vain ykköseksi sijouttunut Manchester United. Viimeisimmässä listauksessa tuon 2 miljardin rajapyykin ylitti peräti 50 seuraa.\nViiden kärkeen mahtui tänä vuonna peräti neljän eri lajin seuroja. Alla listaus ja luvut viiden arvokkaimman seuran osalta.\nTOP5 – maailman arvokkaimmat urheiluseurat\n1. Dallas Cowboys (NFL – jenkkifutis)\nArvo: 5 miljardia dollaria\nViimeisimmän vuoden liikevoitto: 365 miljoonaa dollaria\nOmistaja: Jerry Jones\nVaikka Cowboysin todellisista menestysvuosista on jo aikaa, on omistaja Jerry Jones onnistunut kasvattamaan Texasin ylpeydestä maailman arvokkaimman urheiluseuran. Jones osti Cowboysin vuonna 1989 140 miljoonalla dollarilla.\n2. New York Yankees (MLB – baseball)\nArvo: 4,6 miljardia dollaria\nViimeisimmän vuoden liikevoitto: 30 miljoonaa euroa\nOmistaja: Steinbrennerin perhe\nGeorge Steinbrenner osti Yankeesin vuonna 1973 8 miljoonan dollarin kauppahinnalla. Nykyään Steinbrennerin jälkeläiset omistavat seurasta 55 prosentin osuuden. Yankeesin logo on tullut tunnetuksi ympäri maailman, sillä se on suosittu muun muassa nuorison käyttämissä vaatteissa.\n3. Real Madrid (La Liga – jalkapallo)\nArvo: 4,24 miljardia dollaria\nViimeisimmän vuoden liikevoitto: 112 miljoonaa euroa\nOmistaja: Seuran jäsenet\n4. Barcelona (La Liga – jalkapallo)\nArvo: 4,02 miljardia dollaria\nViimeisimmän vuoden liikevoitto: -37 miljoonaa euroa\n5. New York Knicks (NBA -koripallo)\nArvo: 4,00 miljardia dollaria\nViimeisimmän vuoden liikevoitto: 155 miljoonaa euroa\nOmistaja: Madison Square Garden Company\nVaikka Knicks kuuluukin nykyään maailman varakkaimpien seurojen listalle, ei sen kohdalla voida puhua mistään menestysjoukkueesta, sillä edellisestä NBA-mestaruudesta on ehtinyt kulua jo lähes 50 vuotta.\nOmistajayritys, viihdealalla toimiva Madison Square Garden Company on kuitenkin onnistunut luomaan Knicksistä todellisen rahantekokoneen.\nLue myös: TOP5-listaus: Tässä on maailman suurimmat jalkapallostadionit\nVideo: Mikko Rantanen tykitti upean osuman – Coloradon kohtalona oli kuitenkin sulaa\nKlassikkovideo: Vuoden 1991 MM-kisabiisi feat. Selänne & kumppanit


31 Ruoka ideas | ruoka, ruokaohjeet, arkiruoka\nCollection by Helka Kallio • Last updated 8 weeks ago\nHelppo uunilohi on arkiruokaa parhaimmillaan. Turkkilainen jogurtti ja yrtit riittävät kastikkeeksi uunilohelle. Noin 2,05 €/annos.\nCooking RecipesWork Lunch BoxFreezer Friendly Meals\nRindKimchiMacaroni And CheeseThe Best\nJoskus on vaan päiviä, kun kaapit huutavat tyhjyyttä ja kauppaan ei jaksa lähteä. Minulta löytyy melkein aina kuitenkin tonnikalaa, tomaattimurskaa ja spagettia. Niistä syntyy tämä arjen pelastaja. Tonnikalakastike on yksi luottoruoistamme. Se on hyvää, helppoa ja tosiaan sen voi pyöräyttää kasaan melkeinpä milloin vain. Tässä tonnikalakastike on saanut ylleen hiukan tujummat mausteet. Inkivääri, chili ja […]