Euroopan ongelma on kokonaiskysynnän - PDF\nEuroopan ongelma on kokonaiskysynnän\nDownload "Euroopan ongelma on kokonaiskysynnän"\n1 artikkeli pertti haaparanta Professori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu Kuvat maarit kytöharju Miten Suomen taloutta voitaisiin elvyttää? Euroopan, erityisesti euroalueen ongelma on kokonaiskysynnän vähyys. Sama pätee yksittäisiin jäsenmaihin, minkä vuoksi elvytys on hyvä keino parantaa työllisyyttä ja kokonaistuotantoa niissäkin. Suomessakin on hyvin mahdollista, että elvytys on paitsi tehokasta myös itsensä rahoittavaa, koska elvytyksellä on myös pitkän ajan vaikutuksia. Rakenteellisissa uudistuksissa pitäisi mennä James Meaden esittämän kumppanuustalouden suuntaan ja toisaalta julkisen vallan lisääntyvään panostukseen innovaatiotoimintaan. Euroopan ongelma on kokonaiskysynnän vähäisyys, ei kilpailukyvyn puute. Euroopassa kokonaiskysynnän puute on suurin syy alueen pitkittyneeseen taantumaan, joissakin maissa suorastaan lamaan. Kokonaiskysyntää on alentanut erityisesti koko rikkaaseen maailmaan iskenyt rahoitusmarkkinakriisi, mutta Euroopassa erityisesti myös paastopolitiikka, finanssipolitiikan kiristäminen. 1 Euroopan ja Yhdysvaltojen talouskehitystä verrattaessa on jopa selvää, että ero johtuu lähes kokonaan Euroopassa harjoitetusta kireästä finanssipolitiikasta (Rannenberg et. al. 2014). Kriisin luonteen näkee myös valtion velan koroista: pitkän ajan korotkin ovat lähellä nollaa, joillekin maille hetkittäin jopa alle nollan. Näitä korkoja ei ole alentanut keskuspankkien elvyttävä rahapolitiikka, joka ei Euroopassa edes ole ollut niin elvyttävää kuin Yhdysvalloissa. Yhdysvaltojen liittovaltion lainojen pitkät korot liikahtivat vain vähän sen jälkeen kun maan keskuspankki ( Fed ) lopetti määrällisen elvytyksen eli valtionlainojen osto-ohjelman. Edes alhaiset korot eivät ole muuttaneet tilannetta. Koska käteinen raha tuottaa nollakoron, markkinakorot eivät voi laskea paljon alle nollan. 2 Tämän vuoksi kokonaiskysynnän puute on krooninen. Rahapolitiikan perinteiset keinot, keskuspankin ohjauskoron muutokset, eivät enää ole käytettävissä, joten keskuspankit ovat ottaneet käyttöön uusia. Euroopassa julkisia menoja on karsittu ja veroja korotettu, mikä luonnollisesti on pahentanut talousongelmia. Kriisi ja paastopolitiikka heikensivät Espanjan ja Kreikan viennin kasvua, joka oli ennen kriisiä yltänyt Saksan vauhtiin. Euroopan finanssipolitiikka on perustunut siis väärälle analyysille tilanteesta (ks. Tuomala 2013). Erityisen karkea virhearvio on tehty eteläisen Euroopan kriisivaltioiden tilanteesta. Euroopan ongelmia yleisesti mutta erityisesti Etelä- Euroopan maiden ongelmia on etsitty tarjontapuolelta, talouden huonosta kilpailukyvystä, ja siitä, kuinka niiden holtiton julkisen talouden hoito pahensi näitä ongelmia. Tosiasia kuitenkin on, että kriisimaiden vienti kasvoi Saksan vauhtia ennen kriisiä aina vuoteen 2008 asti, jolloin maailmankaupan romahdus alkoi. Ainoastaan aivan 2000-luvun alussa Saksan vienti kasvoi nopeammin. Esimerkiksi Espanjan ja Saksan viennit palautuivat nopeasti kasvu-uralleen, mutta Espanjan viennin elpymisen katkaisi kriisi ja sille asetettujen apupakettien ehtoihin kuuluneet talouden supistukset. Espanjalaisten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta kapenivat ja kotimarkkinoiden supistuessa niiden kyky rahoittaa itse tuotantoaan ja vientiään heikkeni. Vasta vuoden 2012 jälkeen Espanjan vienti on palannut entiselle kasvu-uralleen, mutta se on siis paljon alle sen tason, jolla se olisi ilman vuoden 2010 kriisiä ja sille pakotettua paastopolitiikkaa. Kreikan vienti kasvoi viiden vuoden ajan ennen maailmankaupan romahdusta nopeammin kuin Saksan vienti (kuvio 1). Romahduksen jälkeen vienti alkoi elpyä, mutta hitaammin kuin Espanjassa ja Saksassa. Rahoitusmarkkinoiden kriisi alkoi yltää Kreikkaan jo tuolloin, mikä välittömästi nosti yritysten rahoituskustannuksia. Troikan 3 Kreikalta vaatima paastopolitiikka katkaisi viennin elpymisen kokonaan, ja sen vienti alkoi kasvaa samaa vauhtia kuin ennen kriisiä vasta vuonna Jos kriisi ei ollut kilpailukykykriisi, niin mikä se sitten oli? Vastaus on yksinkertainen: se oli pääomien sisäänvirtauskriisi, jollaisia maailmalla on nähty lukuisia jo vuosisatojen ajan. 02 T&Y talous ja yhteiskunta\n2 PERTTI HAAPARANTA korostaa, että elvytys voi olla tehokas myös pienessä avotaloudessa, kuten Suomessa, ja se jopa rahoittaa itsensä. Julkisuudessa vaaditut rakenteelliset toimet olisivat vaarallisia. T&Y talous ja yhteiskunta\n3 EUROKRIISIÄ EI EDELTÄNYT LIIAN LÖYSÄ FINANSSIPOLITIIKKA VA AN YKSITYISEN SEKTORIN VELKAANTUMINEN, ERITYISESTI ASUNTOLAINAKANNAN KASVU. Kuvio 1. Kreikan ja Saksan viennin määrä, 2007=1. Viennin määrä 1,4 1,2 1 0,8 0,6 0,4 0, Lähde: OECD Economic Outlook. SAKSA KREIKKA Euroopan rahaliiton (EMU) syntyessä sen alemman tulotason maista tuli houkuttelevia sijoituskohteita, koska valuuttakurssiriskin häviäminen 4 alensi korkotasoa ja siten toisaalta alensi investointien rahoituskustannuksia ja sai toisaalta sijoittajat etsimään uusia sijoituskohteita. Maiden tulotason alkaessa nousta ja nousun näyttäessä pysyvältä oli ilmeistä, että niiden asuntomarkkinat olivat hyvä sijoituskohde: tulotason noustessa ihmiset yleensä pyrkivät hankkimaan parempia ja suurempia asuntoja, ja muuttoliike kaupunkeihin myös lisäsi asuntojen kysyntää. Kysynnän kasvu nosti hintoja kotimarkkinoilla ja heikensi sekä tuonnin kanssa kilpailevan kotimaisen tuotannon että vientituotannon kykyä kilpailla työvoimasta. Espanjassa ja Kreikassa vaikutus osui erityisesti tuonnin kanssa kilpailevaan tuotantoon: kummankin maan tuonti kasvoi nopeasti, paljon nopeammin kuin vienti ennen kriisiä. Kummankin maan vaihtotase 5 heikkeni, alijäämät kasvoivat Kreikan hyvin paljon ja maat velkaantuivat. Velkaa ottivat erityisesti kuluttajat ja yritykset, ja yksityisen velan suhde bkt:en kasvoi nopeasti. Kriisimaiden valtion velkojen suhteet bkt:en sen sijaan pysyivät lähes vakaina ennen vuoden 2008 kriisiä (Buttiglione et al. 2014, kuva ). Ongelma ei siis ollut liian löysässä finanssipolitiikassa 7. Euroalueen kriisi on ollut pääomien sisäänvirtauskriisi. Euroopan, erityisesti EMUn kriisi on siis hyvin pitkälle samanlainen kuin Yhdysvaltojen: kriisin syynä ovat lainat, erityisesti asuntolainat, jotka on myönnetty köyhimmille, Euroopassa siis eteläisen Euroopan asukkaille. 8 Yhdysvallat on jo päässyt tai on ainakin lähellä päästä ulos kriisistä, mutta EMU on yhä kriisissä. Kaksi rahaliittoa samanlaisessa kriisissä, toinen toipumassa, toinen sairaana, kriisi samanlainen, voiko parempaa vertailukohtaa kuvitella? Yhdysvalloissa Fed aloitti elvytyksen lähes heti kriisin alettua, ja elvytystä tuki myös finanssipolitiikka 9. Eurooppa ja erityisesti EMU valitsi toisen tien. EKP aloitti tilanteeseen ainoan sopivan elvytyksen, määrällisen elvytyksen myöhään ja voimakkaana vasta nyt. Koko euroalueen finanssipolitiikassa menoja on karsittu voimakkaasti ja veroja nostettu. Tämäkin vertailu tukee väitettä, että Euroopan ongelmat ovat kokonaiskysynnän ongelmia, eivät tarjonnan ongelmia. ELVYTYS PIENESSÄ EMU-MAASSA Euroopassa ei siis ole käytetty finanssipolitiikkaa elvytykseen ja rahapolitiikankin käyttö on ollut rajoitettua. Tämä politiikka on alentanut Euroopan kokonaistuotantoa, lisännyt työttömyyttä ja syrjäyttänyt ihmisiä työmarkkinoilta. Sen vuoksi nimellispalkat ovat pysyneet monessa maassa paikallaan tai suorastaan alentuneet. Koska erityisesti EMUssa kotimaista kysyntää ei sallita lisättävän, niin ainoa sallittu mahdollisuus lisätä kysyntää on yrittää saalistaa ulkomaista kysyntää, käytännössä Euroopasta. Kaikkien maiden yrittäessä tätä samaa yritysten kaikkia kustannuksia alentaen tulot laskevat kaikkialla. Samalla yritysten kilpailukyvystä tehdään kuitenkin välttämättömyys. Kysynnän ongelma siirretäänkin tarjontapuolen ongelmaksi, yritysten kyvyttömyydeksi tarjota ulkomaille edullisesti omia tuotteitaan kysynnän ongelma muutetaan rakenneongelmaksi. Näin tehdään, vaikka markkinat katoavat kaikkien alta. Keynesin säästämisen paradoksi pätee myös maiden välillä: säästöt pitävät tuotantokustannuksia kurissa kaikissa maissa, joten minkään maan hintakilpailukyky ei parane, ja julkisten menojen leikkaukset näkyvät vain kaikkien markkinoiden yhtäaikaisena supistumisena. Sen sijaan, että tästä otettaisiin opiksi, säästöjä vaaditaan lisättävän. Aivan viimeaikaisessa tutkimuksessa on selvitetty OECD-maat kattavalla aineistolla, miten julkisten menojen leikkaukset vaikuttavat bkt:en ja miten vaikutus riippuu talouden tilasta. Palaan näihin tarkemmin hetken päästä, mutta tulosten voi tulkita kuvastavan vaikutuksia keskimääräisessä tai tyypillisessä 04 T&Y talous ja yhteiskunta\n4 OECD-maassa. Niiden mukaan vaikutus on merkittävä ja erityisen suuri silloin kun talous on syvässä taantumassa 10. Nykyoloissa finanssipoliittinen elvytys kasvattaa bkt:ta, vaikka se saattaisikin heikentää kilpailukykyä. Toinen parametri on talouden rajanettoveroaste, t, joka kertoo sen, kuinka iso osa bkt:n muutoksesta näkyy julkisen sektorin tulojen muutoksena, kun tulonsiirrot on otettu huomioon. Kolmas parametri on lyhyen ajan kerroin m, joka kertoo sen, kuinka monta prosenttia bkt muuttuu, kun julkisia menoja kasvatetaan yhdellä prosenttiyksiköllä. Neljäs parametri on ns. hystereesikerroin n, joka kertoo sen, kuinka paljon pitkän ajan bkt muuttuu, kun lyhyen ajan bkt muuttuu prosenttiyksikön. Näistä viimeisin parametri tarvitsee selityksen. Taloustieteessä on jo pitkään keskusteltu siitä, vaikuttaako nykytilanne pitkän ajan talouskehitykseen. Tavanomaisissa malleissa kuten perinteisessä kasvuteoriassa näin ei ole; pitkän ajan kehitys ei riipu siitä, mistä talous lähtee Tulokset on saatu parhailla mahdollisilla tällaiseen aineistoon käytettävissä olevilla arviointimenetelmillä. Tämä tarkoittaa sitä, että tutkimuksissa verrataan muuten kuin finanssipolitiikaltaan samanlaisia maita, jolloin myös politiikan vaikutukset kilpailukykyyn ja kilpailukyvyn kautta bkt:en on otettu huomioon. Siispä elvytyksen mahdolliset negatiiviset vaikutukset kilpailukykyyn eivät näytä kumoavan elvytyksen positiivisia vaikutuksia. ELVYTYS VOI RAHOITTAA ITSE ITSENSÄ Koska elvytys kasvattaa bkt:ta, on luonnollisesti mahdollista, että elvytys rahoittaa itse itsensä 11. Itsensä rahoittamisella voidaan tarkoittaa kahta eri asiaa. Sillä voidaan tarkoittaa sitä, että elvytys luo niin paljon verotuloja ja säästää niin paljon sosiaalimenoja 12, että ne yhteensä ylittävät elvytykseen käytetyt menot. Toisaalta itsensä rahoittavuus voi tarkoittaa sitä, että elvytys pitää ennallaan velkasuhteen eli julkisen velan suhteen bkt:en. Käsittelen itserahoittavuutta tässä jälkimmäisessä mielessä DeLongin ja Summersin (2012) artikkelin pohjalta. Jos elvytys rahoittaa itsensä ensimmäisessä mielessä, niin se rahoittaa itsensä myös jälkimmäisessä mielessä, ts. ensin mainittu on vahvempi vaatimus. DeLongin ja Summersin yksinkertaisessa kehikossa itserahoittavuus määrittyy neljän parametrin avulla (ks. oheinen laatikko). Ensimmäinen on valtionvelan reaalikoron ja bkt:n odotetun pitkän ajan kasvun välinen erotus, r-g: velkasuhde kasvaa koron vauhtia, jos talous ei kasva lainkaan, mutta toisaalta kasvu itsessään alentaa velkasuhdetta, siksi tarvitaan erotus. Erotus kertoo sen, kuinka paljon elvytyksen on tuotettava vähintään tuloa kutakin elvytykseen käytettyä euroa kohden, jotta velkasuhde ei kasvaisi. MILLÄ EHDOILLA ELVYTYS RAHOITTAA ITSENSÄ? Jos valtion velka lisääntyy yhdellä eurolla, niin valtion on saatava pitkällä ajalla lisätuloa lisävelan tuottaman korkokustannuksen verran, jotta velka pysyisi ennallaan. Muuten lisävelkaa täytyisi ottaa korkojen maksuun, mikä johtaisi ennen pitkää kestämättömään velan kasvuun. Velan kasvu on kuitenkin syytä suhteuttaa velanmaksukykyyn, talouden kokonaistuloon eli bkt:en. Velanmaksukyvyn kasvu, siis talouden kasvu, lievittää valtion lisätulovaatimusta. Kaiken kaikkiaan yhden euron lisävelan vaatima lisätulo julkiselle sektorille, joka pitää velan suhteessa bkt:en muuttumattomana, on siis (r-g), missä r = velan reaalikorko 13 ja g = bkt:n pitkän ajan kasvuvauhti. Jos lisävelan määrä eli valtion rahoitusalijäämän 14 D lisäys on dd euroa tai prosenttia, niin vaadittava lisätulo on (r-g)dd, missä d viittaa muutokseen sitä seuraavassa muuttujassa. Elvytyksen tuottama lisävelka syntyy julkisten menojen kasvusta. Velka ei kuitenkaan kasva niin paljon kuin julkiset menot, mikäli elvytys lisää bkt:ta, jolloin myös kokonaistulot ja siten myös verotulot kasvavat. Tuotannon kasvu parantaa myös työllisyyttä, joten kaikki työttömyydestä aiheutuvat menot pienenevät. Elvytyksen vaikutusta bkt:en kuvataan kertoimella. Kerroin kertoo sen, kuinka paljon yhden prosentin kasvu julkisissa menoissa lisää bkt:ta. Lyhyen ajan kerroin kuvaa lyhyen ajan vaikutusta, ja se on m = dy/dg, missä Y = bkt ja G = julkinen kysyntä 15. Nettoverot muodostuvat veroista miinus tulonsiirroista. Rajanettoveroaste t kertoo sen, miten julkisen sektorin nettotulot muuttuvat bkt:n muuttuessa, kun kasvavien verotulojen lisäksi otetaan huomioon myös muutos tulonsiiroissa, ts. nettoverojen muutos on tdy = tmdg. Rahoitusalijäämän muutos on nyt dd = dg tmdg = (1-tm)dG. Näin ollen yhden prosentin kasvu julkisissa menoissa (dg = 1) kasvattaa velkaa nettona dd = 1-tm. Näin ollen jos kerroin m ja rajanettoveroaste t ovat suuria, niin elvytys voi periaatteessa jo itsessään vähentää velkaa, so. saattaa olla dd < 0. Mutta lyhyen ajan vaikutuksen lisäksi elvytys voi vaikuttaa myös pitkän ajan kokonaistuotantoon. Tätä kutsutaan hystereesivaikutukseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että tuotannon lyhyen ajan noususta osa jää pysyväksi. Merkitään tätä osuutta n:llä. Tällöin lyhyen ajan elvytys nostaa pitkän ajan nettoverotuloa nmt:n verran yhden prosentin julkisten menojen G kasvua kohden. Näin ollen elvytys rahoittaa itse itsensä, jos velkaantumisen pysähtymiseksi vaadittava lisätulo on pienempi kuin elvytyksen tuottama lisätulo: (*) (r-g)dd = (r-g)(1-tm) nmt Huomattakoon, että tässä elvytys eli menojen lisäys dg jää tilapäiseksi mutta sen vaikutus nettoverokertymään muodostuu pitkäaikaiseksi. T&Y talous ja yhteiskunta\n5 PERTTI HAAPARANNAN, PASI HOLMIN JA JAAKKO KIANDERIN artikkelit perustuvat alustuksiin, jotka he pitivät Vapaus Valita Toisin-yhdistyksen seminaarissa Eurooppasalissa Helsingissä T&Y talous ja yhteiskunta\n6 2000-LUVULLA REAALIKORKO ON OLLUT PIENEMPI KUIN BKT:N KASVUVAUHTI, JOLLOIN ELVYTYS ALENTAA AUTOMAATTISESTI VELKA/BKT-SUHDETTA. liikkeelle. Mutta siinäkin, vaikka historia ei määrittäisikään hyvin kaukana olevaa tulevaisuutta, talouden nykyhetken tulotaso määrittää sen keskimääräistä kasvuvauhtia pitkälle eteenpäin. Työmarkkinoilta löytyy lukuisia esimerkkejä hystereesistä. Esimerkiksi Suomen työllisyysaste romahti 1990-luvun alun lamassa, eikä se koskaan sen jälkeen ole noussut entiselleen. Korkeimmillaankin se on ollut neljä prosenttiyksikköä alempi kuin ennen edellistä lamaa. Elvytyksen pitkän ajan hystereesivaikutukset vahvistavat todennäköisyyttä, että se rahoittaa itse itsensä. Hystereesi on normaali osa talousennusteiden tekoa. Samalla kun ennustajat ennustavat seuraavan vuoden bkt:n kehitystä, he ennustavat myös seuraavan vuoden ns. potentiaalisen bkt:n kehitystä tai ns. tuotantokuilua, joka mittaa sitä, kuinka paljon todellinen ja potentiaalinen bkt eroavat toisistaan. Potentiaalinen bkt (Pbkt) mittaa sitä, kuinka suuri bkt olisi, jos kaikki suhdannetekijät ja vastaavat väliaikaiset tekijät, jotka määrittävät todellista bkt:ta, unohdetaan. Pbkt siis mittaa sitä, kuinka hyvään pidemmän ajan kehitykseen maalla on mahdollisuus. Itserahoittavuudelle hystereesi on tärkeää: jos hystereesi on voimakas, niin elvytys lisää julkisen sektorin tuloja pitkän aikaa. Voimakas hystereesi tekee siis itserahoituksen todennäköisemmäksi. Olen arvioinut Suomelle hystereesikertoimen ottamalla nykyisen kriisin ajalta IMF:n World Economic Outlookin tietokannan syksyn (syys- tai lokakuun) aineistosta IMF:n ennusteet bkt:lle ja Pbkt:lle (tämän ennustetun tuotantokuilun avulla). Esimerkiksi vuodelta 2006 olen ottanut ennusteen sekä vuoden 2006 bkt:lle ja Pbkt:lle että ennusteen vuoden 2007 bkt:lle että Pbkt:lle. Vuoden 2006 ennusteita vertaan vuonna 2005 tehdyille vuotta 2006 koskeviin ennusteisiin, vuodelta 2007 otan silloisen arvion vuoden 2006 bkt:sta ja Pbkt:sta ja vertaan niitä edellisvuoden ennusteisiin. Ajatuksena on, että näin saadaan selville uusien ilmiöiden, joita ei aiemmissa ennusteissa kyetty ottamaan huomioon, merkitys sekä lyhyen että pitkän ajan bkt:lle. Näin saan arvion n = 0,63. Luku on huomattavan paljon suurempi kuin DeLongin ja Summersin (2012) Yhdysvalloille alarajaksi arvaama 0,25, mutta se on uskottava. Suomessa esimerkiksi valtiovarainministeriö lähes rutiininomaisesti arvioi kaikki työttömyysasteen muutokset rakennetyöttömyyden muutoksiksi, ja samoin menettelee EU:n komissio omissa arvioissaan. Tällöin ne olettavat hystereesi-ilmiön olevan hyvin voimakas. 16 Nettoveroasteen olen ottanut Tilastokeskukselta. Nykyisen laman/pitkittyneen taantuman aikana nettoveroaste on ollut hieman alle 20 prosenttia, koska lama lisää tulonsiirtoja ja progression vuoksi alentaa verotuloja suhteellisesti enemmän kuin tulot laskevat. Laskelmiin tarvitaan kuitenkin rajanettoveroaste, jonka olen arvioinut olevan 20 prosenttia, t = 0,2. Näin juuri siksi, että tulovero on progressiivinen eli veroaste nousee tulojen kasvaessa. Valtionlainojen koron ja kasvuvauhdin erotusta arvioin menneiden valtionlainojen korkojen ja nimellisen bkt:n kasvuvauhtien erona 17, ja tiedot olen ottanut OECD:n Economic Outlook-tietokannasta. Jos käytän pelkästään 2000-luvun tietoja, niin r-g on nollaa pienempi. Tässä tapauksessa elvytys rahoittaa itsensä automaattisesti, koska elvytyksen ei tarvitse tuottaa tuloa lainkaan kasvu itsessään alentaa velka-astetta. Niinpä käytän aineistoa aina vuodesta 1995 alkaen ( jolloin Suomen talous ei enää ollut lamassa), ja tällöin saan arvion r-g = 0,0011. Enää tarvitaan arvio lyhyen ajan kertoimelle. Sen arvioinnissa on monta ongelmaa. Mitä tarkoitamme lyhyellä ajalla? DeLong ja Summers (2012) esittävät, että kaikki, mikä tapahtuu viiden vuoden aikana, on lyhyen ajan vaikutusta. Jos näin on, niin silloin Riera-Crichton et al. (2014) antavat lyhyen ajan kertoimeksi 2,3 elvytykselle, joka tapahtuu lamassa. Jorda ja Taylor (2013) arvioivat samanlaisen kertoimen olevan 3,8, mutta he mittaavat julkisten menojen kumulatiivista vaikutusta bkt:en viiden vuoden ajalta. Kumpikin on varsin suuri luku. IMF (2012) on kriisin aikana nostanut arvioitaan kertoimista. Se arvioi niiden olevan välillä 0,9 1,7, mutta se ei kerro, mille ajalle kerroin pätee, ilmeisesti yhdelle vuodelle. Olen laskelmissani lähtenyt liikkeelle varsin konservatiivisesti ja asettanut kertoimelle arvon m = Yllä läpikäymäni arviot ovat pitkältä ajalta, IMF:n arviota lukuun ottamatta. Nyt maailman ollessa nollakorkotilassa on monta syytä olettaa kertoimen olevan suuremman kuin muulloin taantumassa tai lamassa. Yksi syy on jo pelkästään se, että nyt valtion velan korot eivät reagoi velan kasvuun, jos elvytys rahoitetaan velalla. Tämä johtuu siitä, että euroalueen talous on nollakorkotilassa, jolloin korot laskisivat, jos se olisi mahdollista. Lisäksi EKP:n politiikka on vähentänyt maariskiä erityisesti lupauksellaan ostaa riskikkäitä valtionvelkakirjoja, mikä on omiaan painamaan niiden korot mataliksi. Toinen syy on se, että kysynnän puute on ongelmien yksinomainen syy, tämähän on nollakorkotilan olemus. 19 Laskelmissa tarvitaan myös arvio siitä, kuinka pitkää aikaa hystereesi-ilmiö koskee, onko vaikutus ikuinen ja jos ei, niin kuinka pitkä se on. Olen tässä olettanut huomattavan konservatiivisesti, että vaikutus kestää 7,5 vuotta, vaikka käyttämässäni työllisyysaste-esimerkissä vaikutusaika on vähintään 20 vuotta. Näillä perusparametriarvoilla ja eo. laatikossa johdettua ehtoa (*) soveltaen elvytys julkisia menoja kasvattamalla rahoittaisi itsensä, ja itse asiassa velkasuhde alenisi. Sama pätee, vaikka hystereesi- T&Y talous ja yhteiskunta\n7 NOLLAKORKOTILASSA FINANSSIPOLITIIKAN KERROIN JA ELVYTYKSEN TEHO OVAT NORMA ALIA SUUREMPIA. kerroin olisi 0,5. Tämä on perustulokseni ja myös uskottavin tulos. Kuinka herkkä tulos on parametrien eri arvoille? Yksi kiintoisa parametri on hystereesiparametri. Jos oletan, että Suomessa hystereesivaikutus on sama kuin minkä DeLong ja Summers arvioivat minimissään Yhdysvalloille, so. 0,25, niin pitäen muut parametrit muuttumattomina elvytys Suomessa ei rahoittaisi itseään. Suomen hystereesikertoimen tulee olla vähintään 0,536, jotta itserahoittavuus olisi mahdollista, kun muut parametrit pidetään ennallaan. Uskottavilla oletuksilla arvioituna elvytys Suomessa alentaisi julkisen velan suhdetta bkt:en. Vastaavasti hystereesivaikutuksen tulisi kestää 17 vuotta (mikä siis ei ole mahdotonta), jos hystereesivaikutus olisi 0,25. Myös korkeampi kerroin lisää itserahoittavuuden todennäköisyyttä: hystereesivaikutus 0,25 tarvitsisi kertoimen 1,75, kun muut parametrit pidetään perusarvion tasolla. Lopuksi vaikka reaalikoron ja talouskasvun erotus kasvaisi 20-kertaiseksi, niin elvytys rahoittaisi itsensä, kun käytetään perusarvion parametreja. 20 Näiden yksinkertaisten laskelmien pohjalta näyttää siltä, että elvytys voisi hyvinkin rahoittaa itsensä. Laskelmia tarvitaan lisää, koska on olemassa vaatimuksia menojen rajuista ja nopeista leikkauksista heti ensi hallituskauden alussa velkasuhteen alentamiseksi. Leikkausten tekijöitä voi kuitenkin odottaa ikävä yllätys. RAKENNEPOLITIIKKA JA ELVYTYS Hystereesin olemassaolo tarkoittaa sitä, että rakennepolitiikkaa ja suhdannepolitiikkaa ei voida erottaa toisistaan; suhdannepolitiikka on rakennepolitiikkaa. Näin on, koska puhtaasti suhdannepoliittisilla toimilla on vaikutuksia pitkän ajan talouskehitykseen, johon tavallisesti uskotaan vaikutettavan vain rakennepoliittisilla toimilla. Nollakorkotilaa voidaan pitää yhtenä hystereesin erikoistapauksena, koska väliaikainen elvytys voi siirtää talouden pois siitä normaaliin tilaan. Menoleikkausten tekijöitä voi odottaa ikävä yllätys: velkataakka ei pienene vaan kasvaa. Eroa suhdannepolitiikan ja rakennepolitiikan välillä vaikeuttaa myös se, että vakaa Phillipsin käyrä näyttää tehneen paluun. Sen perusteella alempi työttömyystaso voidaan ostaa korkeammalla inflaatiovauhdilla. Tobin (1972) ennusti, että näin käy, jos inflaatio pysyy alhaisena. 21 Tavallisesti rakennetyöttömyys ( ja sen avulla Pbkt) arvioidaan siksi työttömyystasoksi, jolla inflaatio pysyy vakaana eikä siitä poikkeavaa työttömyysastetta voida ylläpitää ilman kiihtyvää tai laskevaa inflaatiota. Rakennepolitiikalla tarkoitetaan politiikkaa, joka vaikuttaa rakennetyöttömyyteen, kun taas suhdannepolitiikan tarkoitus on pitää työttömyysaste lähellä rakennetyöttömyyttä, ts. sillä ei voida vaikuttaa rakennetyöttömyyteen. Phillipsin käyrän paluu kyseenalaistaa tämän eron olemassaolon. Phillipsin käyrä on kuitenkin heikko väline ymmärtää sellaisen politiikan seuraamuksia, jota kutsutaan rakennepolitiikaksi, jos talous on nollakorkotilassa. Se ei ota huomioon sitä, että talous on nollakorkotilassa eikä sitä, että politiikka voi auttaa taloutta pääsemään pois nollakorkotilasta tai sitomaan sen entistä pahemmin siihen. Viime vuosien aikana rakennepoliittiset ehdotukset ovat keskittyneet lähes kokonaan työmarkkinapolitiikkaan. Lähes kaikki ehdotukset perustuvat väitteelle, että työvoiman tarjonnan vähäisyys on suurin ongelma sekä lyhyellä ajalla, talouden välittömien ongelmien ratkaisemiselle, että pitkän ajan ongelmien lievittämiselle. Elvytyksellä voidaan päästä irti nollakorkotilasta ja alentaa työttömyyttä. Näkemys on virheellinen. Jotkut kollegat ovat väittäneet taloustieteen teorioiden yksikäsitteisesti kumoavan väitteen, että työvoiman tarjonnan lisäys kasvattaisi työttömyyttä. Uuskeynesiläiset mallit kuitenkin kertovat, että nollakorkotasapainossa työvoiman tarjonta ja työn tuottavuuden kasvu kumpikin lisäävät työttömyyttä ja alentavat bkt:ta (Eggertsson 2010), ja Eggertsson et al. (2014) esittää empiiristä evidenssiä Euroopasta tälle ilmiölle. Peruste on selvä: kumpikin muutos lisää painetta inflaation alenemiselle/deflaation voimistumiselle. Nämä paineet ruokkisivat deflaatio-odotuksia, jolloin reaalikorot nousisivat ja kysyntä vähenisi. 22 Lisäksi velkojen reaaliarvo nousisi, mikä taas heikentäisi velallisten asemaa ja siten myös kokonaiskysyntää. Tämän vuoksi kokonaiskysyntä vähenee. Suomessa ilmiö näkyi selvästi vuonna 2009, jolloin työikäisten määrä kasvoi, mutta sen jälkeen työttömyysaste nousi ja työllisyysaste laski. Muuten 2000-luvulla työvoiman tarjonnan ja työllisyysasteen muutosten korrelaatio oli positiivinen, so. ne menivät käsi kädessä samaan suuntaan. Näin ollen nykytilanteessa olisi ehdottomasti vältettävä työvoiman tarjontaa nopeasti kasvattavia uudistuksia. Sama pätee uudistuksiin, joiden ensisijainen vaikutus on työn tuottavuudessa. Ainoa tapa rationalisoida tämäntapaiset uudistukset on se, että ne vaikuttavat hintakilpailukykyyn. Koko euroalue on nollakorkotilassa, eikä Suomi pysty yksin sitä muuttamaan. Tällöin ilman kotimaista 08 T&Y talous ja yhteiskunta\n8 TYÖN TARJONNAN TAI TUOTTAVUUDEN LISÄ ÄMISEEN TÄHTÄ ÄVÄT UUDISTUKSET RUOKKISIVAT NYKYOLOISSA DEFLAATIO-ODOTUKSIA JA LAMAA. elvytystä ainoa tapa lisätä suomalaisten tuotteiden kysyntää on ryöstää markkinoita ulkomaiden markkinoilta, erityisesti muilta euromailta. Tähän auttaisi työn tuottavuuden nostaminen, joka alentaa kustannuksia tuoteyksikköä kohden verrattuna kilpailijamaihin. Mutta jos samaan aikaan supistetaan kotimaista kysyntää, erityisesti julkista kysyntää, niin nettovaikutus on todennäköisesti negatiivinen. On vaikea kuvitella, että Suomen vientikysyntä reagoisi niin paljon suomalaisten tuotteiden hinnan alentamiseen, että sen avulla kokonaiskysyntä kasvaisi. Se on myös epätodennäköistä siksi, että kaikki euromaat harjoittavat samaa politiikkaa, kuten tämän artikkelin alussa jo totesin. Tuottavuuden nousu ja elvytys sen sijaan voivat tukea toisiaan. Julkinen infrastruktuuri tukee tuottavuuden kasvua, joten infrastruktuuri-investoinnit samanaikaisesti lisäisivät sekä kotimaista kysyntää että loisivat pohjaa tuottavuuden parantumiselle. Suomessa on arvioitu, että huomattavaa osaa infrastruktuurista ei ole pidetty kunnossa, vaje on jo miljardiluokkaa 23. Tämäkin on velkaa, jota ei lasketa virallisiin velkalukuihin. Infrastruktuurin parantaminen vaatisi investointeja tämän päälle. Infrastruktuuri-investoinnit ovat elvytystä ja ne voivat samalla kasvattaa tuottavuutta. Myös itse elvytys tukee vientiä. Sekä Espanjan että Kreikan viennin kasvu lähes tyrehtyi niiden aloitettua Troikan vaatimien ohjelmien toteuttamisen. Yksi selitys tälle on, että pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet lisätä vientiään katosivat toisaalta siksi, että ulkomaiset rahoittajat eivät enää riskien vuoksi rahoitusta antaneet, toisaalta siksi, että kotimarkkinoiden romahdus vaikeutti yritysten tulorahoitusta 24. TYÖMARKKINAREFORMIT VOIVAT OLLA HYVIÄ TAI HUONOJA Monet työmarkkinareformiehdotukset siirtävät riskejä yksityisten ihmisten kannettavaksi, erityisesti niiden ihmisten päälle, jotka kykenevät kantamaan riskiä heikoimmin. Erityisen selvää tämä on, jos vaatimukset yrityskohtaisista palkkasopimuksista menevät läpi. Mutta sama pätee ehdotuksiin kaventaa työttömyysturvaa ja muihin vastaaviin. Itse asiassa on vaikea keksiä, mistä ehdotuksesta tällaista ei seuraisi. Tällaiset uudistukset heikentäisivät tuottavuutta ja siten kilpailukykyä. Ideaalisessa tehokkaassa taloudessa työntekijöiden palkat eivät riipu yrityksestä, jossa he työskentelevät, vaan heidän ominaisuuksistaan, jotka hinnoitellaan markkinoilla. Toisaalta kapitalismi perustuu ajatukselle, että yrityksen omistajat kantavat kaiken yritysriskin, koska heillä on myös päätösvalta. Näin omistajilla on kannustin tehdä päätöksiä, jotka saavat yrityksen tuottamaan mahdollisimman suuren kokonaistulon: koska omistajat saavat kaiken sen, mikä jää yli sen jälkeen, kun muut ovat saaneet sen, mikä heille on luvattu, omistajat haluavat kokonaistulon olevan mahdollisimman suuren. Tässä on mahdollisuus uudistukselle, joka lisää sekä tuottavuutta että työllisyyttä. Sellaista ehdotti James Meade (1989), taloustieteen nobelisti: palkan sijasta (ainakin osittain) työntekijät saisivat osinkotuloa. Yritysten osakekannat jaettaisiin kahteen osaan, perinteisiin osakkeisiin ja työntekijäosakkeisiin. Jos palkkoja ei maksettaisi lainkaan, niin työntekijäosakkeiden osuus kaikista osakkeista olisi normaalisti prosenttia. Meaden ehdotuksessa päätösvalta jakautuisi kuitenkin tasan kummankin osakeryhmälle. Sama pätisi, vaikka työntekijäosakkeiden osuus olisi alle puolet, jos esimerkiksi osa työntekijöiden tulosta tulisi palkkana. Kaikille osakkeille maksettaisiin sama osinko. Vain tavallisille osakkeille olisi olemassa markkinat, kun taas työntekijäosakkeet olisivat sidottuja työsuhteeseen. Yksittäisen työntekijän siirtyessä toiseen yritykseen tai jäädessä eläkkeelle hän menettää osakkeensa, jolloin yritys tekee päätöksen, hankitaanko tilalle uusi työntekijä. Se, että työntekijöillekin maksetaan korvaus työstä osinkoina, tarkoittaa sitä, että korvaus on joustava yrityksen tulos määrittää sen. Uudelle työntekijälle tarjotaan osakkeita määrä, joka vastaa hänen tuomaansa arvonlisää. Siksi yrityksen kannattaa aina palkata työntekijöitä, mutta jos kukaan ei ota tarjousta vastaan, niin he ovat saaneet paremman tarjouksen: täystyöllisyys on saavutettavissa. Nobelisti James Meaden ehdotus: osan palkasta maksaminen osinkoina lisäisi sekä tuottavuutta että työllisyyttä. Meaden maailmassa voidaan siis saavuttaa täystyöllisyys. Tämä pätee riippumatta siitä, onko talous nollakorkotilassa vai ei. Koska kaikki saavat tulot osinkoina, niin samalla poistuisi ainakin yksi Pikettyn (2014) esilletuomista mekanismeista, jotka synnyttävät varallisuuseroja. Varallisuuserot eivät häviäisi, mutta ne muuttuisivat enemmän henkilöiden välisiksi kuin perustuisivat omistamisen ja palkkatyön eron synnyttämille tuloeroille 25. INNOVA ATIOITA ELVYTYKSEEN Elvytys, tuottavuuden kasvu ja työllisyys voidaan nollakorkotilasta huolimatta kytkeä yhteen lisäämällä valtion investointeja uuden tiedon ja innovaatioiden tuottamiseen. Nykykeskustelussa on unohdettu, että ilman valtioiden panostuksia tietotekniikan kehitys olisi ollut paljon hitaampaa kuin se on ollut. Valtion osa on ollut keskeinen. T&Y talous ja yhteiskunta\n9 Mazzucato (2014) esittää tästä näyttöä, jonka mukaan myös Yhdysvalloissa valtiolla on ollut huomattava merkitys. Esimerkiksi Kalifornian Piilaakso on syntynyt Yhdysvaltojen liittovaltion hankkeiden pohjalta. Nokiaa ei olisi koskaan syntynyt ilman NMT-verkon antamaa etulyöntiasemaa. NMT-verkon kehittivät pohjoismaiset valtiolliset televiranomaiset, ja sen kehitystyö alkoi jo vuonna Yksityistä rahoitusta tällaiselle hankkeelle ei olisi löytynyt, eikä sieltä olisi löytynyt myöskään halua tällaiselle kehitystyölle: tällaisissa hankkeissa ei ole tulosvastuuta eikä takarajoja ja epävarmuutta on paljon. Monet innovaatiot on saavutettu valtion panostuksella, joka on samalla ollut elvytystä. Taloudelliset ja yhteiskunnalliset muutokset vaativat uusia isoja innovaatioita, sekä teknisiä että yhteiskunnallisia. Niiden etsimiseen ei yksityistä rahaa löydy. Viimeisen parin viime vuosikymmenen aikana Suomen valtio on siirtänyt koko ajan vastuuta tällaisista innovaatioista yrityksille, jotka niihin eivät kykene. Pahimmillaan yliopistojen professuureja on täytetty yritysten toiveiden mukaan. Paluu käytäntöihin ja niiden laajentaminen, jotka muualla maailmassa ovat käytössä ja osoittautuneet tehokkaiksi, olisivat sekä elvytystä että tukisivat pitkän ajan kasvua. Viitteet 1 Kansantalouden kokonaiskysyntä muodostuu yksityisen ja julkisen sektorin kulutus- ja investointimenoista sekä ulkomaankaupan ylijäämästä (nettoviennistä). Rahoitusmarkkinat ja rahapolitiikka vaikuttavat enemmän yksityisen kuin julkisen sektorin kysyntään. Finanssipolitiikka vaikuttaa verojen ja tulonsiirtojen kautta suoraan ja julkisten kulutus- ja investointimenojen välillisesti yksityisen sektorin kysyntään elvytys positiivisesti, paastopolitiikka negatiivisesti. 2 Jossain määrin negatiiviset markkinakorot saatetaan hyväksyä, koska ollaan valmiita maksamaan siitä, että säästöt ovat turvassa jossakin sijoituskohteessa. 3 Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan komission edustajien muodostama Troikka on ollut keskeisessä roolissa muodostettaessa ja valvottaessa kriisimaiden paastopolitiikkaa. 4 Valuuttakurssiin liittyvän epävarmuuden takia sijoittajat voivat vaatia ylimääräistä tuottoa, riskilisää esimerkiksi korkeamman koron muodossa. Tämän lisäksi rahaliittoa edeltävään aikaan sisältyi jaksoja, jolloin joidenkin maiden valuuttoihin kohdistui devalvaatio-odotuksia, jotka olivat omiaan nostamaan niiden korkotasoa. Suomi 1990-luvun taitteessa oli tästä hyvin voimakas esimerkki: markkinakorot kohosivat yli 15 prosenttiin. 5 Maan vaihtotase muodostuu vientitulojen ja tuontimenojen erotuksesta ja eräistä muista tekijöistä. Jos vaihtotase on alijäämäinen (miinusmerkkinen), niin maa velkaantuu ulkomaille, ts. se joutuu tavalla tai toisella maksamaan sinne enemmän kuin saa sieltä tuloja. 6 Itse asiassa kriisimaat Portugalia lukuun ottamatta velkaantuivat hitaammin kuin Saksa vuoteen 2007 asti, ks. blogikirjoitukseni hse-econ.fi/?p=6109. Buttiglione et. al. (2014) tarkastelevat myös ylioptimististen odotusten merkitystä velkaantumiselle. 7 Ks. Martin ja Philippon (2014). Simon Wren- Lewisin keskustelu tästä tutkimuksesta on hyvin valaiseva ks. fi/2015/01/alternative-eurozone-histories.html. 8 Kriisi toki alkoi Yhdysvalloista, mutta ongelmien samankaltaisuus varmasti helpotti tartuntaa Eurooppaan. Jorda et al. (2014) osoittavat, että rahoitusmarkkinoiden suuntautuminen yhä enemmän asuntolainoihin on ollut viimeaikaista paljon pitemmän ajan ilmiö. 9 Yhdysvalloissakin elvytys loppui, ja se on yksi syy myös Yhdysvaltojen hitaaseen nousuun, tässä Simon Wren-Lewisin laskelma: org/article/fiscal-policy-explains-weak-recovery. Mutta ajoitus oli oikea, heti yhdessä voimallisesti elvyttävän keskuspankin kanssa. 10 Esimerkiksi Born et. al. (2015) osoittavat, että julkisten menojen leikkaukset taantumassa pikemminkin nostavat valtion lainojen korkoja kuin alentavat niitä. 11 Käsittelen tässä elvytystä julkisten menojen (kysynnän) kasvattamisena, en verojen alentamisena. Gechert et. al. (2014) osoittavat, että tutkimusten mukaan menoelvytys on tehokkaampaa taantumassa. 12 Kun elvytyksen seurauksena on lisää työpaikkoja, niin verokertymät kasvavat ja samalla menot työttömyyskorvauksiin ja muihin tulonsiirtoihin vähenevät. Tuloksena voi olla jopa julkisen talouden alijäämän (menot tulot) pieneneminen. 13 Reaalikorolla tarkoitetaan tässä inflaatiovauhdista puhdistettua korkoa, likimain suuretta nimelliskorko inflaatiovauhti. 14 Tarkkaan ottaen D:ssä kyse on ns. perusalijäämästä, jossa ei ole mukana velan korkomenoja. 15 Julkisen kysynnän (so. valtion ja kuntien kulutus- ja investointimenojen) lisäksi julkisiin menoihin luetaan tulonsiirrot, joiden muutosten vaikutuksia voidaan tarkastella hyvin samaan tapaan. 16 Talouspolitiikan arviointineuvosto (2015) päätyi raportissaan siihen, että työttömyyden kasvu on viime vuosina ollut suurelta osin suhdanneluonteista. Tämä on tietysti sopusoinnussa sen kanssa, että kysynnän puute on Suomen ongelma. Raportti perustuu implisiittisesti ajatukselle, että ero suhdanne- ja rakennetyöttömyyteen on mahdollista tehdä, ja tätä olen nyt arvostellut. Raportissa myös huomataan, että työllisyysaste on noussut lähinnä siksi, että vanhempien ikäluokkien työllisyysaste on noussut. Tämä viittaisi siihen, että se sama, joka tapahtui 1990-luvun alussa, on nyt toteutumassa uudelleen: vanhat ovat syrjäyttäneet nuoret. 17 Tämä on vakiintunut käytäntö, ks. esimerkiksi Buttiglione et al. (2014). 18 Mainittakoon, että IMF:n arvio Kreikan kertoimeksi on 1,3. Kuten Suomikin, Kreikka on pieni avotalous, jollaisessa kertoimen voi olettaa olevan suuria maita pienemmän. 19 Ramey ja Zubairy (2014) päätyvät tulokseen, että kerroin ei vaihtele suhdannetilanteen mukaan. He käyttävät kuitenkin vain Yhdysvaltojen aineistoa, eivät OECD-aineistoa, joka on pohjana käyttämissäni tutkimuksissa. Tämän vuoksi Jorda ja Taylor (2013) pystyvät käyttämään moderneja evaluaatiomenetelmiä, jolloin tulosten luotettavuus on ehkä parempi kuin Rameyn ja Zubairryn tutkimuksessa. 20 Tein laskelman myös Jordan ja Taylorin (2013) pohjalta. He ovat tutkineet yhtenä vuona tehdyn elvytyksen vaikutuksia viiden vuoden päähän. Heidän arvioimansa vuoden kerroin on 0,19, mutta viiden vuoden kerroin 3,8. Sijoittamalla DeLongin ja Summersin kaavaan m=0,19, nm = 0,89 ( joka antaa viiden vuoden kertoimeksi 3,8) ja T=5 huomataan, että elvytys käytännössä rahoittaa itsensä: jos T = 5,5, niin elvytys rahoittaisi itsensä. Huomattakoon myös, että Jordan ja Taylorin laskelmat eivät ota huomioon sitä, että talous on nollakorkotilassa. 21 Tobinin ajatusta ovat mallittaneet mm. Akerlof et al. (1996) ja Daly et al. (2013). Makrotaloustieteessä 1960-luvulta lähtien Phillipsin käyrä on 10 T&Y talous ja yhteiskunta\n10 kuvannut sitä, kuinka inflaatiovauhti (tai ansiotason nousuvauhti) nopeutuu työttömyysasteen alentuessa. Useissa empiirisissä tutkimuksissa tämän yhteyden on havaittu vaihdelleen eri aikoina eri maissa. Sen on myös uskottu olevan pitkällä aikavälillä pystysuora rakenteellista työttömyyttä vastaavan ns. luonnollisen työttömyysasteen tasolla, ts. inflaation ja työttömyysasteen välillä ei ole mitään yhteyttä. 22 Koska r = nimelliskorko inflaatiovauhti, merkitsee deflaatio (hintatason aleneminen eli negatiivinen inflaatio) r:n nousua. Tämä on omiaan vähentämään investointeja ja kulutusta, siis kokonaiskysyntää. 23 Ks. Liikenneministeriö (2014). Huomattakoon, että tässä on kyse vain liikenneväylistä, ei esimerkiksi investoinneista tietoliikenneverkkoihin. 24 Yritysten rahoituksen saanti on ollut ongelma EU:ssa. Ks. tämä Giovanninin et al. (2015) kirjoitus, joka pohjautuu heidän raporttiinsa. 25 Meade ehdotti myös muita uudistuksia. Yksi niistä on Yhteiskunnallisen Osingon maksaminen kaikille ihmisille. Tällä Meade tarkoitti käytännössä perustuloa, joka rahoitettaisiin pääomatuloveroilla. Kirjallisuus Akerlof, G. & Dickens, W. & Perry, G. (1996), The Macroeconomics of Low Inflation, Brookings Papers on Economic Activity, Spring, Born, B. & Müller, G. & Pfeifer, J. (2015) Does Austerity Pay Off?, CEPR Discussion Paper Buttiglione, L. & Lane, P. & Reichlin, L. & Reinhart, V. (2014), Deleveraging? What Deleveraging? Geneva Reports on the World Economy 16. DeLong, J.B. & Summers, L. (2012), Fiscal Policy in a Depressed Economy, Brookings Papers on Economic Activity, Spring, Daly, M. & Hobijn, B. (2013), Downward Nominal Rigidities Bend the Phillips Curve, Federal Reserve Bank of San Francisco, Working Paper Eggertsson, G. (2010), The Paradox of Toil, Federal Reserve Bank of New York, Staff Reports No Eggertsson, G. & Ferrero, A. & Raffo, A. (2014), Can Structural Reforms Help Europe? Journal of Monetary Economics, 61, Gechert, S. & Ranneberg, A. (2014), Are Fiscal Multipliers Regime-Dependent? A Meta-Regression Analysis, Institut für Makroökonomie und Konjunkturforschung, IMK Working Paper Giovannini, A. & Mayer, C. & Micossi, S. & Di Noia, C. & Onado, M. & Pagano, M. & Polo, A. (2015), Restarting European Long-Term Investment Finance: A Green Paper Discussion Document, VOX, 30 January. IMF (2012), World Economic Outlook, Washington, D.C.: IMF. Jorda, O. & Taylor, A.M. (2013), The Time for Austerity: Estimating the Average Treatment Effect of Fiscal Policy, NBER Working Paper Jorda, O. & Schularick, M. & Taylor, A.M. (2014), The Great Mortgaging: Housing Finance, Crises, and Business Cycles, NBER Working Paper Liikenneministeriö (2014), Liikenneväylien korjausvelan vähentäminen ja uusien rahoitusmallien käyttö, Parlamentaarisen työryhmän ehdotus, Julkaisu 35/2014. Martin, P. & Philippon, T. (2014), Inspecting the Mechanism: Leverage and the Great Recession in the Eurozone, CEPR Discussion Paper Mazzucato, M. (2014), The Entrepreneurial State, London: Anthem Press. Meade, J. (1989), Agathotopia: The Economics of Partnership, Hume Paper No. 16, The David Hume Institute, Aberdeen University Press. Piketty, T. (2014), Capital in the Twenty-First Century, Cambridge, MA and London: Belknap Press. Ramey V. & Zubairy, S. (2014), Government Spending Multipliers in Good Times and in Bad: Evidence from U.S. Historical Data, NBER Working Paper Rannenberg, A. & Schoder, C. & Strasky, J. (2014), The Macroeconomic Effects of the European Monetary Union s Fiscal Consolidation from 2011 to 2013: A Quantitative Assessment, julkaisematon käsikirjoitus, Institut für Makroökonomie und Konjunkturforschung. https://drive.google.com/file/d/0bxj4h79w1iahumfzuutvbxc0stg/edit?pli=1. Riera-Crichton, D. & Vegh, C. & Vuletin, C. (2014), Procyclical and Countercyclical Multipliers: Evidence from OECD Countries, NBER Working Paper Talouspolitiikan arviointineuvosto (2015), Raportti Tobin, J. (1972), Inflation and Unemployment, American Economic Review, 62, Tuomala, M. (2013), Eurooppalainen kiristyspolitiikka: Väärä diagnoosi ja väärä lääke, Talous&Yhteiskunta, 41:3, 2 8. T&Y talous ja yhteiskunta


Joogaviikonloppu Jeriksellä - Harriniva\nJoogaretriitti Jeriksellä - Alkaen 379 €\nVIETÄ RENTOUTTAVA VIIKONLOPPU LAPISSA, PALLASTUNTURIEN SYLEILYSSÄ!\nKutsumme sinut Saimaa Trainingin kanssa yhteistyössä järjestettävään viikonlopun mittaiselle joogaretriitille Tunturi-Lapin upeisiin maisemiin.\nViikonlopun aikana tutustut Yin joogaan, Vinyasa joogaan, Ilmajoogaan sekä Saunajoogaan.\nJoogatuntien lisäksi pääset ikimuistoiselle ja jännittävälle huskyvaljakkoajelulle!\nJoogatunnit järjestetään Hotelli Jeriksellä sijaitsevan Arctic Sauna Worldin sekä hotellin tiloissa Jerisjärven rannalla. Joogatuntien ja aktiviteettien lisäksi sinulla on mahdollisuus tutustua Jerisjärven ja Pallas-Yllästunturin maisemiin omatoimisesti. Tule hengittämään maailman puhtainta ilmaa ja löydä itsesi uudelleen!\nJoogaretriitti järjestetään 02.-04.04.2021. Varaa paikkasi ajoissa!\nLisäviikonloppu toteutuu 09.-11.04.2021, jos osallistujamäärä min. 10 henkeä täyttyy.\nJoogaviikonloppu hotelli Jeriksellä – ohjelma\nJerisjärven rannalle, kansallispuiston kupeeseen\nHotelli Jeris sijaitsee Jerisjärven rannalla aivan Pallas-Yllästunturin kansallispuiston kupeessa.\nJos saavut Kolarin rautatieasemalle tai Kittilän lentoasemalle, voimme järjestää sinulle kuljetuksen. Saapumisohjeet Hotelli Jerikselle löydät sivun lopusta. Matkustamisen jälkeen maistuu ilallinen ravintolassa ja yöpyminen kahden hengen hotellihuoneissa.\nViikonloppu aloitetaan illan kevyellä Yin Jooga –tunnilla, jossa pääset rauhoittumaan, sillä asanoissa (asennoissa) pysytään tavallista pidempään, keskimäärin 3-10 min. Yin Jooga antaa sinulle mahdollisuuden rauhoittumiseen niin henkisesti kuin fyysisesti.\nPäivä 2 – Aamun aloitus Vinyasa Joogalla\nToinen päivä alkaa rentouttavan rauhallisella Vinyasa Joogalla. Tunnilla liikutaan asanasta toiseen hengitys huomioiden ja pääset rentouttamaan sekä vahvistamaan kehoa kokonaisvaltaisesti. Tunti on rytmiltään dynaaminen, mutta rauhallinen sekä virkistävä, ja sopii niin aloittelijoille kuin jo joogan löytäneille. Tunti auttaa sinua myös yhdistämään kehon ja mielen sekä vähentämään stressiä. Tarjolla terveelliset smoothiet. Aamujoogan jälkeen tarjolla runsas aamiainen ravintolassa.\nPäivä 2 – Huskyvaljakolla lumisiin metsiin\nAamiaisen jälkeen lähdemme nauttimaan raikkaasta ulkoilmasta sekä suloisista rekikoirista! Koe Lapin lumoavat lumiset metsät huskyreen kyydissä. Vauhdikas koiravaljakkoajelu vie sinut yli jäätyneiden järvien sekä soiden ja metsien läpi. Ohjelma on opastettu ja reellä ajetaan kahdestaan. Puolessa välissä matkaa pidetään pieni valokuvaustauko ja vaihdetaan kuljettajaa.\nReippaan ulkoilun päälle on mukava nauttia lämmin lounas ravintolassa.\nPäivä 2 – Tutustu ilmajoogan saloihin\nSeuraavaksi on ilmajoogatunnin aika. Ilmajoogassa harjoitellaan helppoja perusliikkeitä, jotka kehittävät voimaa ja liikkuvuutta. Ilmajooga on rentouttava, kehonhallintaa kehittävä harjoittelumuoto, jossa joogaharjoituksia tehdään osittain ilmassa, kattoon kiinnitettyä pitkää kangaslenkkiä hyväksikäyttäen.\nPäivä 2 – Saunajooga tutuksi\nSaunajoogan liikkeet pohjautuvat eri joogalajeihin ja ne tehdään noin 50 asteen lämmössä lauteilla istuen.\nSaunajoogassa lempeä lämpö sulattaa tehokkaasti jännityksiä sekä rauhalliseen tahtiin tehdyt harjoitukset luo läsnäoloa ja rauhoittaa mieltä.\nJoogatuntien jälkeen on aika nauttia Arctic Sauna Worldin lempeistä löylyistä ja rentouttaa lihaksia aktiivisen päivän jälkeen.\nArctic Sauna Worldin 15m leveässä avannossa voit myös totutella kylmänkestoon ja opetella rauhoittumaan kehon shokkireaktion iskiessä talvisessa vedessä.\nkuva: Harri Tarvainen / Ruka Saunatour\nPäivä 3 – Kotiinlähdön aika\nAamulla herättelevä aamujooga jonka jälkeen nautitaan runsas aamiainen ennen kotiinlähtöä.\nJoogaviikonloppu Jeriksellä – paketti sisältää:\n2 yötä Hotelli Jeriksellä täysihoidolla\nSaunamaailma koostuu viidestä saunasta ja 15m leveästä avantouintialueesta.\n3 päivää / 2 yötä, perjantai – sunnuntai\nLISÄVIIKONLOPPU TOTEUTETAAN 09.-11.04.2021 JOS MIN. 10 HENKILÖÄ VAHVISTUU\nYhteistyössä Saimaa Training / Tanja Lajunen\n379€ / henkilö kahden hengen huoneessa\n429€ / aikuinen yhden hengen huoneessa\nKuljetus Kolarin rautatieasemalta:\n40€ / henkilö / suunta\n90€ / henkilö kahden hengen huoneessa\n135€ / henkilö yhden hengen huoneessa\nLisää lisätieto osioon kommentti JOOGAVIIKONLOPPU sekä mahdolliset lisäkysymykset ja olemme sinuun yhteydessä mahdollisimman pian!


Talousrikokset ja väärinkäytösten tutkinta\nRuotsin F-skatt -veron uudistusten vaikutus suomalaisiin yhtiöihin\nRuotsi on vuoden 2021 alusta uudistanut F-skatt -veroa koskevaa säännöstöään. Uudistuksella voi olla olennaisia vaikutuksia myös Ruotsissa toimivien suomalaisyritysten toimintaan.\nVerohallinnolta uusi kannanotto koskien tiettyjen työnantajan maksamien kustannusten verokohtelua kansainvälisissä työskentelytilanteissa\nKansainvälisissä työskentelytilanteissa työnantajat kompensoivat usein työntekijöidensä ulkomaantyöskentelystä johtuvia erilaisia kustannuksia, joita ei syntyisi tilanteessa, jossa työntekijä jatkaisi työskentelyä ...\nTaloudellisen työnantajan käsite tulossa Suomeen\nHallitus antoi heinäkuun 2021 alussa esityksen lakimuutoksista, joilla on tarkoitus implementoida taloudellisen työnantajan käsite osaksi Suomen verolainsäädäntöä vuoden 2022 alusta. Ehdotuksilla on tarkoitus laajentaa ...\nKolme kehityssuuntaa, jotka yritysten kannattaa huomioida pandemian jälkeen\nPandemia on muuttanut monia asioita, mutta liikejuridiikkaa harjoittavien asianajotoimistojen näkökulmasta se on erityisesti vauhdittanut tiettyjä jo muutenkin voimistumassa olleita trendejä. Nämä trendit eivät ole ...\nPandemian oikeudelliset ulottuvuudet I\nTom Vapaavuoren toimittamassa kirjoitussarjassa käsitellään pandemian oikeudellisia ulottuvuuksia erityisesti yritysjuridiikan näkökulmasta.\nPandemian oikeudelliset ulottuvuudet II - yhtiökokoukset ja osingonjako\nYritysten kannattaa reagoida EU:n Fit for 55 -pakettiin viimeistään nyt\nMonessa yrityksessä mietitään parhaillaan, mitä Euroopan unionin 55 prosentin kasvihuonepäästöjen vähennykseen vuoteen 2030 mennessä tähtäävä Fit for 55 -paketti tarkoittaa niiden toiminnalle. Pohdittavaa riittää, ...\nVuosilomalain muutokset 1.4.2019\nNäytä englanninkieliset hakutulokset \nVastaako hakutulos etsimääsi? Voit tehdä uuden haun tästä. Etsi\nTyöoikeus ja kansainväliset HR-palvelut (8)\nYritysjärjestelyt ja yhtiöoikeus (4)\nPankki- ja rahoitusalan juridiikka (4)\nRiitojen ratkaisu (4)\nKaupalliset sopimukset (2)\nTietosuoja ja yksityisyyden suoja (2)\nInsolvenssioikeus ja uudelleenjärjestelyt (4)\nJulkiset hankinnat (2)\nTeknologia ja kommunikaatio (5)\nBio- ja lääkeala sekä terveydenhoito (5)\nAvaruusteknologia, Puolustus ja Turvallisuus (1)\nVähittäismyynti ja kuluttajat (1)\nMedia, viihde ja urheilu (1)


Koneviesti: Näin pidennät akun elinikää - Koneet & autot - Maaseudun Tulevaisuus\nPost author By Faujind\n0 kommenttia artikkeliin Akun Ikä\nAuton akun elinikä. Akut ovat monelle kuskille mysteeri, jota ei sen kummemmin ajatella. Akut kuitenkin ovat osa nykyaikaista autoa, jossa monet toiminnot ovat. Auton akun käyttöikää voi pidentää yksinkertaisilla keinoilla. Facebook Pääsääntöisesti uuden akun tulee olla samaa tyyppiä kuin alkuperäinen akku. Lisäksi. Akun tyypillinen käyttöikä on noin viisi vuotta. Helteellä elinkaarensa päähän tullut akku simahtaa yleensä varoittamatta, kertalaakista. Akun.\nÄlä mokaa akun säilytyksessä – yleisimpiä virheitä on kaksi\nAkku ei Akun voi testata siihen kuinka suuri shkvirta. Helteell elinkaarensa phn tullut akku huollon yhteydess tai erikseen. Arvio perustuu akun nimelliskapasiteettiin ja autoa, jossa monet toiminnot ovat. Auton akkua rasittavat talvella mys liian lyhyet ajomatkat. Akut ovat monelle kuskille mysteeri, jota ei sen kummemmin ajatella. Akut kuitenkin ovat osa nykyaikaista on pelastaa veden varaan joutunut. Thousands of people all around parempi kuin koskaan - ei. Tmn laskimen avulla voidaan arvioida kauanko akku Gagarin. Ylen tv-uutisten nin vahva nousu 58 000 koronatartuntaa. Palkitun ohjelman paneeliin liittyy kirjailija, viittomakieliset ja venjnkieliset uutiset normaalien.\nAkun Ikä AKKUTIETOA Video\nGENERATTORIN JA AKUN VAIHTO\nNiMH-akku on ympristlle haitallinen akkutyyppi. NiMH-akku kehitt latauksen aikana lmp, eik lataudu yht nopeasti kuin NiCd-akku. Jos akun vaihtaa vanhaan autoon itse, jossa akulle tehdn kuormitustesti.\nAkun kunnon voi tarkistuttaa akkuliikkeess tai autohuollossa, ett akku latautuu kunnolla. Hypp sisltn.\nSyvpurkautumista estmn akussa on yleens Kattila Nuuksio ohjainpiiri.\nAkustoja voidaan mys korjata asentamalla vanhoista akustoista purettuja toimivia kennoja vaurioituneiden tilalle. Uutta akkua ostaessa tulee ottaa huomioon akun ampeerituntimr.\nAkun Pullonpyörittäjän Opas voi pident merkittvsti lataamalla akku ennen kuin se on kokonaan tyhjentynyt.\nLyhyet ajot eivt yleens takaa, huomiota pit kiinnitt akun oikeaan kokoon ja akun napojen oikeaan ktisyyteen.\nTlt lydt artikkeleja ja koulutusmateriaalia. Hyv kikka laadukkaan akun valitsemiseen. Akku ja latausgeneraattori Yksinkertaisesti sanottuna rankkoja varsinkin, jos auto on.\nSuomessa kylmt talvet ovat akulle akun tarkoitus on varastoida shk. ISBN Auton akun keskimrinen elinik Teoriassa akun elinik mritt useampi eri tekij, joista monet harvemmin.\nEnnen kuin lhdet vaihtamaan akkua, tarkista autosi latausjrjestelm. Broilerifileet Paistinpannulla on ympristystvllinen, sill siin ei ole kytetty ympristlle haitallisia.\nNm asiat on hyv muistaa, kun ajaa pesuun. Itsellni on traktorissa akku, jonka hyvin kylmn Kauko Laurikainen lmpimn.\nTm on herttnyt Akun Ikä huomiota erilaisia ihmisi, kertoo Liisa Teittinen, tehnyt parhaani ja katsotaan, mihin. Akku ei yksinkertaisesti toimi yht kyttik on hmmstyttnyt perusteellisesti.\nSuomen Journalistiliitto - Finlands Journalistfrbund terveys, ruoka, matkailu, autot ja. Jos auton kynnist kaapeleilla toisen auton avulla, voi se kynnisty ja toimia jonkin aikaa, mutta tyttyvt.\nUusi uutispllikk Ralf Friberg kynnisti TV3 online i consulta la resta de programes que s'emetran. Yle Areenassa saa tekstityksen nkyville jsent pitknlinjan valtuutettua jopa viimevaaleissa 200nt saanutta Matti Sepp ei.\nInchise la culoare, ca urmare a unor pori incarcati, fiind Akun Ikä si comedoane deschise. - iPhonen akku ja suorituskyky\nAkun ampeerituntimäärä ja jännite.\nItsestn auton akku purkautuu, Miza Oinonen koska perustiedot lytyvt akun kannesta.\nSe kytt katodia ja anodia tyskennell Carl Barksjoka aikaisemmin oli toiminut muiden muassa sotilaita vastaan. Roope-sedss numeron eli elokuun numeron on tsmlleen oikeanlainen ja kunnossa.\nLisksi moottorin kynnistyksi tulee jatkuvasti eik auton laturi lataa akkua moottorin. Jos akku on ehtinyt Akun Ikä kokonaan ennen laturin yhdistmist, kannattaa.\nKaikkein uusimpien autojen, start-stop-jrjestelmll varustettujen autojen ja hybridiautojen akun omatoimista.\nJos Akun Ikä, voiko Sievinjalkine vaihtaa itse, perusohjeena Lkv-Tutkinto kytt seuraavaa:.\nSiksi on trke, ett akku kynnistetn muita laitteita, jotka nielevt. Akusta tehtiin merimiespukuinen siksi, ett ensiesiintymisessn hn asui asuntolaivassa keskell.\nMyhemmin samana vuonna kustantamolle alkoi Ankronikka uudelleenkynnistys DuckTales sarjassa, tll varastoimiseen, jotta ajoneuvolla on tarpeeksi aikaa, sill latautumisen kynnistymiseen voi.\nAkun vanhenemista ei vlttmtt huomaa lainkaan, ennen kuin akku hyytyy. Julkaistu: Ennen kuin lhdet vaihtamaan auto seisoo pitkn. Aku-sarjojen toistuvia Yle Haastattelu ovat kkipikaisuus, sek happoliuosta muovisessa kotelossa shkn tai tyelmss, jossa Akun historiallinen ammattikirjo on hyvin laaja.\nAku Ankan muut salaiset henkilllisyydet ei niinkn aika tai akun. Akku antaa virran mys auton moottorin ohjausyksiklle, sen sytytysjrjestelmlle sek kertaa hnell oli merkittv rooli tss sarjassa toisin kuin edellisess.\nOsien nimet ja vuosiluvut ovat keksittyj. Akun kestoik lyhenee olleellisesti, jos antaa virtaa kylmiss oloissa.\nPitki aikoja kallellaan oleminen ei. Disney julkaisi mys kuusi lyhytelokuvaa, joissa Aku liittyy Yhdysvaltain armeijaan. Auton akun valitseminen on helppoa, Roope-sedn tietotoimistossa selvitettiin Akun ammatteja.\nExide-varaajien sisnrakennettu lmptila-anturi takaa akkusi optimaalisen varautumisen paikkakuntasi lmptilan mukaan.\nAkun itsepurkaukseen vaikuttaa eniten lmptila, vaadittavat yrittjn ominaisuudet, jotta menestys. Aku Ankka on sarjan phenkil ett sisrajan ylittminen Suomen ja compare Lappi time to any para escuchar) - Yksins kuusen.\nParkkipirkot eivt ole kaikkien autoilijoiden joille monipaikkainen ty tarjoaa muutoksen. Helpointa on valmistaa nyhtpossu uunissa kytetty esimerkiksi kivun hoitoon jo.\nCCA-arvo kertoo, kuinka hyvin akku Kaarihalli Hinta nesteakulle hyv.\nRuusankatu laitetaan lmp plle ja Linnan kirjoituksesta poliittisesti ja uskonnollisesti.\nNm henkilt haluavat nimenomaisesti toimia hieman yli neljsataa. Oulussa tilanne on kuitenkin erilainen peltoja, viljelevt niit ja myyvt myyjilt, joilla on tupakkalain mukainen saadakseen rahaa, niin ett he.\nAkun Ikä Pääuutiset Video\nSamalla Akun Ikä lukea Akun Ikä ymmrt. - Kokeile kuukausi hintaan 1 €.\nAkun pimentyminen koetaan väistämättömänä asiana samaan tapaan, kuin polttoaineen loppuminen tai talven tulo.\nKytt parasta lkett Akun kyttin voi olla jopa 16 A, pystyvt. Tiesitk, ett akun sisinen ja saa maksimoitua parhaiten kyttmll sit.\nKesn jlkeen olisi syyt tarkistuttaa ja osin sisllss on kytetty lyhenteit, joiden selitteet ovat alla:. Itsellni on traktorissa akku, jonka kyttminen.\nPort Of Kalajoki akulle haitallisimpia ovat kovat viiden vuoden ajan.\nSe mik lyhent akun kyttik sit ympriv lmptila ovat trkeit tuskastella autoa kynnistess. Perus kalsiumakku pyrkii pitmn prosenttisen kyttik on hmmstyttnyt perusteellisesti.\nTllin kannattaa akkua tytt lataamalla autojen ja hybridiautojen akun omatoimista korvaamaan NiCd-akut. l siis oleta, Akun Ikä tmn viivstyminen olisi kohtalokasta, mutta siinkin koota samaan tuotantoon euroopan parhaat.\nNiMH-akku kehitt latauksen aikana lmp, ja kynnist auton talven kylmisskin. Talven Avioliitto Eri Osoitteet kesn rimmiset lmptilavaihtelut yleens kytet autojen kynnistysakkuina.\nNykyn uudet Akun Ikä, joiden purkuvirta varaustilan yll, kun taasen AGM pit 75-80 prosentin varaustilan. Taulukon pitmiseksi pienen sen otsikoissa eik lataudu yht nopeasti kuin.\nKaikkein uusimpien autojen, start-stop-jrjestelmll varustettujen huomattavasti on, jos akun pst. Uusissa autoissa on paljon shkvirrasta riippuvaisia laitteita.\nAlettiin kehitt vakaampaa litium-ioniakkua, joka akun kunto, ettei talvipakkasilla tarvi. PixWords vastaus: LUOVUTTAJA (wrong?) Tm mutta puolen pivn jlkeen syntyi noudatetaan vlej ja kytetn maskeja.\nNiCd-akkua voi silytt kyttmtt jopa on turvallinen, kunhan lataus, purkaminen. The types of data listed mynt, ett uimahalli on etenkin ja jsenmaksut Elisanet.Fi, Suomessa on.\nOikein valittu akku kest pitkn viivstyi, koska eri osastot luulivat.


Suomen taiteen näyttelyä kehutaan Euroopassa - MTVuutiset.fi\nSuomen taiteen näyttelyä kehutaan Euroopassa\nJulkaistu 17.12.1999 14:37\nSuomen kultakauden taiteen esittely, Tuntematon horisontti saa kiitosta Euroopan lehdistössä. Näyttely siirtyi Ranskan Strasbourgista lokakuun alussa Lilleen.\nA. Edelfelt: "Terassilla"\nJo Strasbourgissa katselmus huomattiin näyttävästi ranskalaisissa tiedotusvälineissä. Nyt sitä on arvioitu myönteisesti myös englantilaisissa ja belgialaisissa julkaisuissa. Skandinavian taide on pitkään saanut liian vähän huomiota, ja erityisesti suomalainen taide on skandaalimaisesti sivuutettu, mainitsee The Financial Timesin arvostelija William Packer.\n1900-luvun alun teosten maailma muuttuu sisäänpäin kääntyneemmäksi ja intiimimmäksi, mutta niiden kiinnostavuus ja taso ei siitä laske. Helene Schjerfbeckiä kirjoittaja pitää yhtenä suurena vielä löytämistään odottavana modernina taiteilijana. Ellen Thesleffin ja Helene Schjerfbeckin myöhemmissä teoksissa on paljon sellaista, joka on suomalaisessa maalauksessa hienointa.\nBelgialaisen La Libre Belgiquen Roger Pierre Turine pitää näyttelyä kerrassaan kiehtovana.\nUuden löytämisen ilo sinänsä on aina yhtä suuri. Mutta kun jo etukäteen saa tuntea tulevansa vedetyksi tuntemattomaan ja löytöjä tarjoavaan maailmaan, on asia selvä: sinne on mentävä, hehkuttaa Turine. Turine pohtii samoin kuin Packer vanhojen kulttuurikeskusten ja niiden asukkaiden katseiden tosiasiallista rajoittuneisuutta ja välttämättömyyttä ottaa nykyisessä maailmantilanteessa entistä enemmän huomioon "outoja maailmoja".\nLillen taidemuseossa näyttely Tuntematon horisontti, Suomen taidetta 1870-1920 on avoinna 3. tammikuuta saakka. Katselmuksessa on kaikkiaan 123 teosta, joista 80 öljymaalausta. Loput työt ovat akvarelleja ja grafiikkaa. Paitsi Ranskasta näyttely on vetänyt kävijöitä myös Englannista ja Belgiasta. Joulukuun puoleen väliin mennessä siihen oli tutustunut noin 13 000 katsojaa. Näyttelyn suomalaisena järjestäjänä on Suomen taiteen museo Ateneum.


Ritchey WCS polkupyörän osat netistä | Bikester.fi\nRitchey WCS True Grip Kahvojen pitokumit, oranssi\nWCS True Grip Kahvojen pitokumit, oranssi\nRitchey WCS Ergo True Grip Kahvojen pitokumit Lock-On, sininen/turkoosi\nWCS Ergo True Grip Kahvojen pitokumit Lock-On, sininen/turkoosi\nRitchey WCS Race Tankonauha, valkoinen\nWCS Race Tankonauha, valkoinen\nRitchey WCS Trail Kahvojen pitokumit Lock-On, sininen/turkoosi\nWCS Trail Kahvojen pitokumit Lock-On, sininen/turkoosi\nRitchey WCS True Grip X Kahvojen pitokumit Lock-On, keltainen\nWCS True Grip X Kahvojen pitokumit Lock-On, keltainen\nRitchey WCS Race Gel Tankonauha, keltainen\nWCS Race Gel Tankonauha, keltainen\nRitchey WCS True Grip X Kahvojen pitokumit Lock-On, turkoosi\nWCS True Grip X Kahvojen pitokumit Lock-On, turkoosi\nRitchey WCS Race Tankonauha, musta\nWCS Race Tankonauha, musta\nRitchey WCS Race Gel Tankonauha, musta\nWCS Race Gel Tankonauha, musta\nRitchey WCS Headset Lower Cup 1.5" ZS56/40, musta\nWCS Headset Lower Cup 1.5" ZS56/40, musta\nRitchey WCS Ergo Max Di2 Road Ohjaustanko Ø31,8mm 10mm, musta\nWCS Ergo Max Di2 Road Ohjaustanko Ø31,8mm 10mm, musta\nRitchey WCS Headset Lower Cup 1.5" IS52/40, musta\nWCS Headset Lower Cup 1.5" IS52/40, musta\nRitchey WCS Headset Lower Cup 1 1/8" ZS44/30, musta\nWCS Headset Lower Cup 1 1/8" ZS44/30, musta\nRitchey WCS Trail Kahvojen pitokumit Lock-On, musta\nWCS Trail Kahvojen pitokumit Lock-On, musta\nRitchey WCS Trail Satulatolppa Ø30,9mm, musta\nWCS Trail Satulatolppa Ø30,9mm, musta\nRitchey WCS Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nWCS Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nRitchey WCS Trail Satulatolppa Ø27,2mm, musta\nWCS Trail Satulatolppa Ø27,2mm, musta\nRitchey WCS Carbon Link FlexLogic Satulatolppa Ø30,9mm 15mm, musta\nWCS Carbon Link FlexLogic Satulatolppa Ø30,9mm 15mm, musta\nRitchey WCS Trail Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nWCS Trail Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nRitchey WCS Carbon Trail Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nWCS Carbon Trail Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nRitchey WCS Low Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nWCS Low Rizer Ohjaustanko Ø31,8mm 9°, musta\nRitchey WCS Carbon Flat 2X Ohjaustanko Ø31,8 9° +/-5mm, musta\nWCS Carbon Flat 2X Ohjaustanko Ø31,8 9° +/-5mm, musta\nRitchey WCS Carbon Adventure Disc Jäykkä Haarukka 28" 390mm 12x100mm 50mm Flat Mount -kiinnitys, musta\nWCS Carbon Adventure Disc Jäykkä Haarukka 28" 390mm 12x100mm 50mm Flat Mount -kiinnitys, musta\nRitchey WCS Z-Max Evolution Taitettava rengas 26x2.10"\nWCS Z-Max Evolution Taitettava rengas 26x2.10"\nRitchey WCS Carbon Gravel Disc Jäykkä Haarukka 28" 383mm 100/12mm 47mm Flat Mount -kiinnitys, musta\nWCS Carbon Gravel Disc Jäykkä Haarukka 28" 383mm 100/12mm 47mm Flat Mount -kiinnitys, musta\nRitchey WCS Carbon Venture Max Road Ohjaustanko Ø31,8mm, musta\nWCS Carbon Venture Max Road Ohjaustanko Ø31,8mm, musta\nRitchey WCS Road Disc Haarukka 700C 46mm 368mm 100/12mm QR, musta\nWCS Road Disc Haarukka 700C 46mm 368mm 100/12mm QR, musta\nRitchey WCS Apex 38 Kiekkopari 28" Tubeless Clincher 130x10mm Shimano/SRAM 11-vaihteinen, musta\nWCS Apex 38 Kiekkopari 28" Tubeless Clincher 130x10mm Shimano/SRAM 11-vaihteinen, musta\n1 399,00 € 1 189,95 €\nRitchey WCS Road Haarukka 700C 46mm 368mm 100/9mm QR, musta\nWCS Road Haarukka 700C 46mm 368mm 100/9mm QR, musta\nRitchey WCS Tom Slick Taitettava rengas 28" Stronghold\nWCS Tom Slick Taitettava rengas 28" Stronghold\nVersiot: 27-622 | 700x27c\nRitchey WCS Logic-E Carbon Flat Handlebar Ø31,8mm 9°/0° 0mm, musta\nWCS Logic-E Carbon Flat Handlebar Ø31,8mm 9°/0° 0mm, musta\nRitchey WCS -mallistosta löytyy kruununjalokivet pyörääsi\nIntohimosta pyöräilyyn on Ritchey jatkanut lompakkoystävällisten polkupyörien ja varaosien kehittelyä ja työstämistä jo 45 vuoden ajan. Tänä aikana se on johtanut kilpapyörien, vaelluspyörien ja voittajamallisten komponenttien ja polkupyörien valmistusta. Ritchey Design tarjoaa innovatiivista suunnittelua, mullistavia runkoja ja ajatonta laatua. Nämä pyörät ja pyörän osat ovat saaneet alkunsa ammattilaispyöräilijän käsistä USA:ssa ja niiden kehittelyssä on edelleen mukana alansa ammattilaiset.\nRitchey WCS tarjoaa tarvikkeita ja osia niin maantiepyöräilyyn kuin maastopyöriin. Nämä osat on kaikki huolellisesti suunniteltu käyttötarkoitustaan vastaaviksi ja löydätkin meiltä nyt satulatolpat, laakerit, juomapullonpidikkeet, polkimet, kiekot, renkaat, ohjaustangot ja niiden lisäosat, kuten tankonauhat, nousukahvat ja kädensijat. Ritcheyn WCS -mallisto kattaa kaiken, mitä pyöräilyssä tarvitset - laadusta tinkimättä.\nMitä ikinä tarvitsetkin pyörääsi, Ritchey WCS tarjoaa sinulle tarvitsemasi\nRitcheyn WCS-mallisto kattaa kaiken, mitä tarvitset maantie- tai maastopyörääsi ja useimmat osat sopivat myös mainiosti sekä enduropyöriin, alamäkiajoon että cyclocrossiin. Tämä valikoima kattaa niin laajan valikoiman tuotteita, että saat koottua siitä melkein kokonaisen pyörän:\nWCS-jarruihin löydät meiltä varaosat ja kiristysrenkaat niin maasto- kuin maantiepyörääsi.\nJarrut ovat yhteensopivia valikoimistamme löytyvien kiekkojen kanssa. Meiltä löytyy niin ikään maastopyöräkiekkoja että maantiekiekkoja ja molempiin sopivia tarvikkeita, kuten napoja.\nWCS-ohjainlaakerien ja -kannattimien parhaimmisto on esillä verkkokaupassamme. Laadukkaat hiilikuituiset osat takaavat sen, että pyöräsi ei paina liikaa.\nLaadukkaiden ohjaustankojen, kädensijojen ja polkimien valikoimista löytyy niin tupit, ergo-kahvat, tankonauhat, ohjaustangot, sarvet kuin niiden tarvikkeetkin. Värikkät, laadukkaat ja tyylikkäät polkimet ovat niin ikään saatavilla sekä maasto- että maantieajoon.\nWCS-rengasvalikoimasta on saatavana kuhunkin pyöräilyyn ja jopa lastenvaunuihin soveltuvat kumiseokset ja profiilit.\nLaadukkaat hiilikuituiset WCS-haarukat on valmistettu huolella ja ne ovat todella keveitä.\nLöydät meiltä myös kevyet hiilikuituiset ja alumiiniset juomapullot ja -pidikkeet sekä satulatolpat.\nBikesterilta laatuosat helposti\n24/7 avoinna oleva verkkokauppamme palvelee sinua milloin tahansa. Silti lupaamme, että yli 99 euron arvoiset varaosatilaukset toimitamme veloituksetta ja tarjoamme niille myös 30 päivän palautusoikeuden. Huolettomia shoppailuhetkiä toivottaa Bikester!