Työajat ja ylityöt\nRisingshadow - Viestiarkisto » Kylän raitti » Taverna (Valvojat: Iivari, Sarantha) » Työajat ja ylityöt\nAihe: Työajat ja ylityöt (Luettu 2036 kertaa)\n« : 01.Syyskuu 2011, 21:23 »\nKeskustellaanpa työajoista ja ylitöistä. Millaisia työaikoja teette, millaiset ajat toimivat ja mitkä eivät. Tuleeko ylityötunteja vai onko ongelmana pikemminkin se, että työtunteja ei kerry tarpeeksi. Jos saat tai saisit valita työaikasi niin kauanko tekisit töitä ja monelta menisit töihin?Itse teen ihan päivätyötä konttorissa, mitä nyt siihen kuuluu muutaman kerran vuodessa aamulla 3 jälkeen alkava vuoro, mutta se on lähinnä jännä arjen rikkoutuminen. Töihin menen normaalisti n. seitsemän aikaan. Tämä siksi, että minulle aikaiset herätykset ovat mukavia, toimistolla on mukavan rentoa ja ennen kaikkea päivä tuntuu menevän hetkessä ohitse kun kotiin pääsee jo kolmelta. Tai noh, jos ei taas ole kiire jonkin projektin kanssa, mutta olen huomannut kun ei töiden jälkeen ole kiire mihinkään niin ylitöistä saa kerrytetty hyvästi saldoa. Ja saldo on myöhemmin sitten kokonaisia vapaapäiviä. Minulla ei ole onneksi ole työaikaan vaikuttavia muita aikataulukiireitä, kuten lasten kuskaamista päivähoitoon ja sieltä pois, mutta te joilla on kokemusta asiasta voivat avautua siitä. Niin joo, ja kuusituntinen työpäivä olisi tosi kiva. Sen mukainen palkka ei... tallennettu\nVs: Työajat ja ylityöt\n« Vastaus #1 : 01.Syyskuu 2011, 22:32 »\nMulle ajankohtainen aihe Mun normipäivän kuuluisi olla 9-17. Vuorokausirytmini takia usein on pikemminkin 8-17. Tunti ylimääräistä sen takia, että iltapäivästä ei a) voi jättää hommia kesken ja jatkaa aamulla (joku outo psykologinen juttu), ja b) muutkin ovat viiteen asti töissä joten niitä ns. hihasta-nykijöitä löytyy viiteen asti. Nämä kertyneet ylityötunnit voi sitten pitää vapaapäivinä tai aikaisin kotiinlähtöinä / myöhään töihintuloina. Mikä sopii mulle erinomaisesti.Edellisessä duunissa 7-15 (mikä sekin sopi mainiosti - kyse on vain siitä mihin tottuu). Ainoa aika, jolloin herääminen tai kotiinlähtöaika tuottaa oikeasti hankaluuksia, on talvipimeät, jolloin ei mikään työaika ole sopiva. Periaatteessa ei siis ole mitään toiveita työajoista muuten kuin että iltavuorot eivät tunnu yhtä hyvältä idealta kuin aikaiset herätykset (entisessä duunissa oli ns. päivystyskeikkoja, jolloin päivä loppui iltaseitsemältä. Se oli hieman häiritsevää mennä kotiin melkein suoraan nukkumaan).Kiireisinä aikoina, kuten kuukauden tai parin välein toistuvina "tuotteen version release" -päivinä (oon siis softakehityshommissa isolle teollisuusfirmalle) tulee tilanteita, joissa deadline on huomenna ja tänään porukka hoksaa, että sitä-ja-sitä pitäisi tehdä. Tällaisten deadline-keikkojen takia tulee tehtyä helposti 12 tuntisiakin päiviä ja ne vetävän fiilikset todella piippuun... Yöunet kärsivät ja viimeistään viikon päästä on jo pakko pitää vapaita.Mutta kyllä se ylityökorvausten arvoista silti on.Pidänkin linjanani, että kun työpäivä venyy yli kaksi tuntia, on aika luopua saldonkeräyksestä ja vaihtaa ylityölisiin. Ylityöt on muutenkin kivoja oikein ajoitettuna: Esim. viikonloppu tarkoittaa viikon liksaa parista päivästä autiolla toimistolla ilman mitään häiriötekijöitä - se on enemmänkin luksusta kuin duunin painamista Tuollaisia rupeamia ei halua kovin montaa olevan, mutta voittaa se rauhallisemmat ajat, jolloin tylsistyy kuoliaaksi kattoon syleksien (esim. kesälomakausi).Mutta kaikkein mieluiten sitä olisi vapaalla saamassa pientäkin kuukausirahaa tarvitsematta tehdä enää yhtikäs mitään sen eteen...Lottovoittoa tai ainakin eläkepäiviä odotellessa...Juu, ei mullakaan ole sosiaalista elämää häiritsemässä työtä.\nSukupuoli: Vs: Työajat ja ylityöt\n« Vastaus #2 : 01.Syyskuu 2011, 22:43 »\nMä en ole aamuihminen, en lainkaan. Kesällä seismologian instituutilla yritin pysyä jotenkin virkkujen analyytikkojen perässä ja tulla duuniin aikaisin aamusta, mutta kun kymmeneen mennessä oli syntynyt pari riviä koodia mutta tullut juotua jo neljä kuppia kahvia, ajattelin että siirrän rytmiä suosiolla työoloja vähän suosivammaksi. Mulle on ihan ok tulla joinakin päivinä yhdeksään, mutta pidemmän päälle ei näytä toimivan se eikä aikaisempi. Sen sijaan istun kyllä mielelläni tekemässä töitä niin pitkään kuin intoa riittää, vaikka iltamyöhään asti. Toisaalta tykkään että työaika on joustava, eli voin tulla siihen seitsemään jos iltapäivästä täytyykin lähteä aikaisemmin. Puhumattakaan, että tunteja voi plussailla ja miinustella päivien välillä. Ylipistollahan ei mitään korvauksia makseta, joten liikatunnit pitää ottaa vapaana.Syksyllä jatkan opintojen ohessa samassa lafkassa osa-aikaisena, mutta todennäköisesti rytmitän työn enemmän opintojen mukaan ja teen aamuja tai iltapäivä tai sekä että sen mukaan, milloin pitää olla luennolla. Helppouden muodostaa lyhyt työmatka omalta laitokselta hissillä kaksi kerrosta ylöspäin. Eläköön Kumpulan kampus. Tutkimusryhmän jäsenenä (varsikin pelkkänä assarina) on tietysti velvollinen olemaan paikalla tai ainakin tavoitettavissa suunnilleen silloin kuin muut kaipaavat, mutta onneksi työni on silti melko itsenäistä, joten työajoissakin voi joustaa. Ja henkilökunnan kulkuluvalla voi istua yliopistolla niin pitkään kuin sattuu hotsittamaan - eikä ole edes ainoa. :p\n« Vastaus #3 : 01.Syyskuu 2011, 22:49 »\nKoskaan en elämäni aikana ole tehnyt muita kuin kesätöitä ja pätkähommia, joten kovin pitkäkestoista kokemusta työn vaikutuksesta muuhun elämään ei ole. Nyt kesällä (työajan ollessa 9-17) ihmettelinkin kaverin kanssa miten oikeasti työssäkäyvillä on aikaa tehdä mitään töiden jälkeen, kun ilta tuntui kuluvan ohitse niin nopeasti. Kesätöissä on tullut yleensä oltua töissä virastoaikoina, ja kaupallakin korkeintaan kahdeksaan iltavuorossa. Sen sijaan erilaisista työajoista on kyllä paljon kokemusta kausitöiden osalta, viitenä jouluna työt alkoivat yleensä kymmenen-kahdentoista aikaan ja päättyivät illalla seitsemän ja kymmenen välillä. Viime joulu oli erityisen huippu koska kymmeneltä alkavat työt saattoivat päättyä milloin sattuu. Pisin päivä kesti 19h, mutta luojan kiitos seuraavana päivänä töihin ei tarvinnut tulla kuin illaksi. Muutenkin päivät olivat kevyesti 10-12 tuntisia. No, kausityötä on tehtävä silloin kun sitä saa, että voi sen palkalla sitten kituuttaa seuraavat puoli vuotta... Ajallisesti lempihommaani oli ehdottomasti ala-asteen opettajan sijaistaminen, silloin tunnit olivat opettajan toimesta suunniteltu valmiiksi, työpäivä kesti noin neljä tuntia ja kohtuullisen hyvä palkkakin juoksi.\n« Vastaus #4 : 01.Syyskuu 2011, 23:26 »\nItse teen kotihoidossa töitä, niin aamuvuoro on 7:30-15:15 ja iltavuoroon mentäessä se on sitten: 14:15-22:00. Että ihan siedettävät, mutta kaikkein rasittavinta on se, että jos iltavuorosta pitäisi seuraavana aamuna mennä heti töihin. Itse en todellakaan illalla nukahda heti, joten hyvällä tuurilla seuraavana aamuna ollaan töissä 5h yöunilla. Harmi vain, ettei tähän tilanteeseen saa pahemmin vaikuttaa töissä, kun meidän terveydenhoitaja tekee listat ja hänen pitäisi tietää nämä asiat...Mutta jos sairaalaan pääsisin takaisin töihin, niin mielelläni siellä hommia tekisin, koska aamuvuorot: 7-15, ilta: 13-21 ja yö: 21:00-7:00. Eli hieman fiksummat ajat ovat huomattavasti. Varsinkin illan jälkeen ei olisi paha tulla aamulla töihin, koska saisi ainakin huomattavasti paremmin nukuttua. Itse suosin mieluummin aamuja, koska ne eivät ole kotihoidossa niin kiireellisiä, ja pääsee nauttimaan loppupäivästä, mutta iltavuoroa taas mieluummin tekee lisien takia, mutta myös sen takia, että on ns. rauhallista. Tietysti päivästä riippuen, että kuinka asiakas haluaa kiukutella ja valittaa illan aikana. Vaikka illalla on tuplasti enemmän asiakkaita, joiden luona pitää ehtiä käymään. Myös voi olla niitä aamuja, jolloin parikin työntekijää sairastuu, että pää kolmantena jalkana saa juosta ihmisten luona ravaamassa ja pahoittelemassa, että spesiaali tilanne töissä, niin ei voida kauaa jutella. (Töissä on meille painotettu, että istumme sen muutaman minuutin asiakkaalla, jotta heille tulee se ns. turvaliisuuden tunne.)Ylitöitä on tullut tehtyä pariin otteeseen, kun pomo on tullut pyytämään, jos joku on sairastunut. Yleensä siltä päivältä saa ihan mukavasti ylityölisät, sekä hälytysrahan. Mutta koska ammattini on hieman raskaampi fyysisesti, että henkisesti, ikuisesti en kuitenkaan jaksaisi tehdä ylitöitä. Varsinkin jokainen päivä on erillainen ja asiakkaat ovat eri tuulella. Joskus aamu voi olla ihan kamala ja tuntuu, ettei iltaa jaksa ollenkaan tehdä.Pisin työaika mikä minulla on ollut 13:00 seuraavan aamun kello 7:00 asti. Että siinä tuli tehtyä 18h työpäivää. Työporukalla oli ongelmia saada yöksi työntekijä ja ilmottauduin vapaahetoisesti, koska edessä oli muutenkin kaksi yövuoroa. Olihan sen työn jälkeen hyvin väsynyt, varsinkin kun tuli valvottua 21 tuntia. En todellakaan suosittele tätä, koska yövuorot eivät koskaan ole rauhallisia. Vaikka itse pidän kovasti yövuorosta, niin silti se on samalla raskasta ja hyvin väsyttävää.\n« Vastaus #5 : 02.Syyskuu 2011, 00:33 »\nOlen yksityisyrittäjä, joten se mahdollistaa kätevästi myös liukuvan työajan. Iltavirkkuna ihmisenä en yleensä siis edes viitsi herätä ennen aamu yhdeksää tai kymmentä, mutta työpäivä vastaavasti myös venyy pitemmälle iltaan jos on joku kiireisempi tilaustyö kesken taidetakomossani. (Osa lauantaistakin menee yleensä työn touhussa.)Pyrin lopettamaan työt normaaleina päivinä viimeistään ilta seitsemältä tai kahdeksalta, mutta on se pahimmillaan venynyt yli kymmeneenkin. Samasta syystä kirjoittelen tännekin useimmiten vasta näin myöhään.Maalaistalon isäntänä ollessa on usein myös kaikenlaisia metsätöitä ja muita nurmikon leikkaamisen tai lumenluonnin kaltaisia ulkohommia sotkemassa takomon toimintaa, eli jos varsinaisen pajatyöajan jakaisi normaaleihin kahdeksan tunnin jaksoihin niin sitä olisi ehkä vain noin neljä päivää viikossa.\n« Vastaus #6 : 02.Syyskuu 2011, 08:51 »\nOpiskeluaikoina tein apteekissa varsinkin kesäisin vaihtelevasti kaikenlaisia kahdeksan tunnin vuoroja, aikaisin alkoi aamuseitsemältä, myöhäisin jatkui iltakymmeneen. Epäsäännöllisyyttä jaksoi silloin ihan mukavasti, jopa niitä viikoloppuja. Kertaakaan en ollut joulua kiinni, yhden juhannuksen taisin lusia. Omimmillani olen toimistotyöaikojen kanssa, varsinkin nykyään kun on lapsen hakua ja vientiä tarhasta. Viime syksystä olen tehnyt 7-15 työpäivää, mikä edellyttää heräämistä varttia vaille kuusi. En ole erityisen hyvä heräämään; se on epämiellyttävää mihin aikaan tahansa, joten saman tien sitten vaikka sikamaisen aikaisin. Nyt kesän jälkeen olen vähän lusmunnut aamuista, kun väitöstä valmistellessa työkiirettä ei ole enää niin paljon kuin keväällä vielä oli. Pidän rutiineista ja koen, että päivää (~elämää) on helpompi hallita vasemmalla kädelläkin, kun aikataulut toistuvat suunnilleen samanlaisina. Joskus harmittaa, kun on töissä päässyt johonkin hyvään flow:hun (yleensä kirjoitushommissa), ja sitten pitääkin lähteä kotiin. Viime keväänä koin suorastaan mielihyvää, kun tein muutaman pidemmän illan (mies tai isovanhemmat hakivat lapsen tarhasta) tyhjällä laitoksella. Kukaan ei häirinnyt, kuuntelin ilmastoinnin hurinaa ja pulputusta ja uppouduin tekstiini.Löyhä aikataulu tai muodottomat työajat ovat minulle hankalia, asiat tuntuvat leviävän käsiin. En ole yrittänyt etätöitä kuin kerran-pari. Kotona en saa mitään tuottavaa tehtyä, aina tulee joku kotihomma väliin tai sitten lipeän lukemaan sohvannurkassa.\n« Vastaus #7 : 02.Syyskuu 2011, 09:25 »\nLainaus käyttäjältä: Glare - 01.Syyskuu 2011, 23:26Itse teen kotihoidossa töitä, niin aamuvuoro on 7:30-15:15 ja iltavuoroon mentäessä se on sitten: 14:15-22:00. Että ihan siedettävät, mutta kaikkein rasittavinta on se, että jos iltavuorosta pitäisi seuraavana aamuna mennä heti töihinMiten sitä lakia tulkitaan, eikö tuossa pitäisi olla vähintään 11h välissä?\n« Vastaus #8 : 02.Syyskuu 2011, 16:18 »\nMinä olin nyt kuluneen kesän toimistohommissa liukuvilla työajoilla. Useimmiten työpäivä onkin sitten ollut klo 7-15. Ainakaan näin kesällä aikaisissa herätyksissä ei ollut ongelmia (pitää ehtiä tekemään koiran kanssa lenkki, joten heräilen puoli kuuden aikoihin). On kiva päästä kotiin kolmelta, sillä se vaan tuntuu niin paljon aiemmalta kuin että pääsisi "vasta" neljältä... vaikkei tuo tunnin ero oikeasti edes ole suuri. Ylitöitä ei kesätyöntekijä ole voinut tehdä, vaan ylimääräisen on saanut ottaa takaisin lähtemällä joskus töistä tuntia - paria aiemmin.Tein juuri uuden työsopimuksen saman firman kanssa, ja jatkan osa-aikaisena ensi kevääseen asti. Periaatteessa 7,5 h/vko, mutta nyt on ainakin jo heti alkuun tiedossa enemmän hommia. Saapa nähdä, miten arki lähtee sujumaan. Nyt on ensimmäistä kertaa tilanne, jossa pitäisi opiskella ja tehdä töitä samaan aikaan.\n« Vastaus #9 : 02.Syyskuu 2011, 23:16 »\nLainaus käyttäjältä: Echramath - 02.Syyskuu 2011, 09:25Lainaus käyttäjältä: Glare - 01.Syyskuu 2011, 23:26Itse teen kotihoidossa töitä, niin aamuvuoro on 7:30-15:15 ja iltavuoroon mentäessä se on sitten: 14:15-22:00. Että ihan siedettävät, mutta kaikkein rasittavinta on se, että jos iltavuorosta pitäisi seuraavana aamuna mennä heti töihinMiten sitä lakia tulkitaan, eikö tuossa pitäisi olla vähintään 11h välissä?Samaa mieltä Echramathin kanssa, vuorojen välissä pitää olla 11h tunnin lepojakso.Itsekin teen vuorotyötä, olen tehnyt sitä jo joitakin vuosia ja pidän siitä. Aikaisin vuoro alkaa aamulla 6.45 ja myöhäisin vuoro päättyy klo 23. Yövuoroja en tee, vaikka sekin olisi varmaan mahdollista jos haluaisin niitä tehdä.Olen iltavirkku, joten ilta- tai päiväpainotteiset vuorot ovat henkilökohtaisesti parempia kuin aikaiset aamut, mutta on niillekin paikkansa aina välillä. Työpaikallani voi toivoa vuoroja aika lailla vapaasti (kunhan tulee kahden viikon tasausjaksolla neljä vapaapäivää ja jonkinlaista monipuolisuutta vuorotoiveissa) ja yleensä toiveetkin toteutuvat n. 98 prosenttisesti. Tietenkin satunnaiset koulutukset tms. asettavat rajoitteita, mutta muuten olen kyllä erittäin tyytyväinen systeemiin.Olen mielelläni töissä myös erinäisinä juhlapyhinä, koska ne ovat aika rauhallisia päiviä työn kannalta. Kyllähän se on ihan kiva suffailla netissä triplapalkalla esimerkiksi Joulun pyhinä ...Ylitöitä ei tule pahemmin tehtyä ja työ on muutenkin sellaista että se jää työpaikalle eikä vaivaa ajatuksia enää kotona.\n« Vastaus #10 : 02.Syyskuu 2011, 23:44 »\nKolmen viikon jaksotyö jos on, niin lepoajan ei tarvitse joka vuoron välissä olla 11 tuntia. Kunhan se tasaantuu.\n« Vastaus #11 : 02.Syyskuu 2011, 23:50 »\nOnhan siinä looginen ongelma, että iltavuoron jälkeen vaadittaisiin aina 11 tunnin palautumisaika. Tekisi käytännössä mahdottomaksi tehdä mitään muuta systeemiä kuin a) iltavuoro vain perjantaina, b) koko viikko iltavuoroa, c) iltavuoron jälkeen heti vapaapäivä, yksi viikonloppupäivä töitä.\n« Vastaus #12 : 03.Syyskuu 2011, 01:47 »\nEn tiedä mitään paikkaa sairaala-alalla, missä ilta- ja aamuvuoron väli olisi 11 tuntia, sillä yövuorot ovat yleensä 10 tuntisia. Olen siis keskussairaalassa töissä ja teen kolmivuorotyötä. Aamuvuorot pääsääntöisesti 7-15, iltavuorot 13-21 ja yövuorot 21-07. Silloin tällöin pystyy halutessaan tekemään myös 8-16 aamuja ja 12-20 iltoja. Ja kuten hoitoalalla yleensä, työvuoroputket ovat aika sattumanvaraisia. Yleensä vapailta tullaan iltaan ja vapaille jäädään aamusta, joten tyypillisiä työputkia ovat esim. ilta-aamu-ilta-aamu tai ilta-ilta-aamu-aamu. Usein ennen yövuoroja (joita meillä tehdään kolme peräkkäin) on yksi tai kaksi päivävuoroa. Hoitoalalla vallitsee vahvana tämä ilta-aamu -perinne, jota monet hoitajat inhoavat. Ajatuksenahan tuossa on, että aamulla on helppo jatkaa töitä eikä tarvitse isompia raportteja, kun edellisen illan tapahtumat ovat itsellä tiedossa. Nukkuminen on tosi monilla illan ja aamun välillä vaikeaa, niin myös minulla. Yleensä nukun noin 3-5 tuntia noiden vuorojen välissä, on tosi kivaa jos illan jälkeen on sitten vaikka kolme aamua putkeen...Hyvinä puolina vuorotyössä on, että vapaiden jälkeen ei yleensä tarvitse ensimmäiseen vuoroon herätä aikaisin kun mennään tavallisesti iltaan, arkivapaat ovat asioiden hoitamiseen ihan kivoja, ja kohtuullisen usein tulee myös pidempiä kuin kahden päivän vapaita. Esim. minä olen tällä viikolla ollut vain tämän päivän ja eilisen töissä. Viisi vapaata viikossa on kyllä harvinaista...Huonoina puolina jatkuva väsymys koska vrk-rytmi on aina sekaisin, viikonloppurientoihin pääseminen lyhyellä varoitusajalla on täysin säkästä kiinni, säännöllinen harrastaminen on vaikeaa koska esim. tiettyä arki-iltaa voi olla vaikea saada järjestettyä vapaaksi. Sosiaalinen elämä kärsii useimmilla vuorotyöstä. Vuorotyön on myös pitkään jatkuessaan todettu altistavan monille sairauksille aina rintasyöpää myöten.Minä olen nyt tehnyt ympärivuotisesti vuorotyötä viisi vuotta. Loppuikääni en tätä haluaisi jatkaa, mutta on vähän pakko ainakin niin kauan kuin asun yksin. Vuorotyölisät tuovat aika olennaisen lisän palkkaan. Toisaalta ilta- ja lauantaitöiden osuus niistä on hyvin pieni, sunnuntait ja jossain määrin yöt ovat ne, mitkä näkyvät palkassa.Meillä täytyisi kuuden viikon jakson aikana saada tunnit menemään tasan. Jos ne jäävät ali, alijäämä otetaan palkasta. Ylijäämät pitää ottaa itse pois aikana, mikä meidän osastollamme on onneksi mahdollista. Ylitöistä ei siis käytännössä saa korvausta, se on aina vain se tunti tunnista.Olen itse iltavirkku, ja siksi seiskan aamut ovat vaikeita. Kuudelta herääminen on ihan tuskaa, ja olen yleensä väsynyt koko päivän. Kahdeksaan tuleminen on jo ihan inhimillistä. Yövuoroja en koe vaikeiksi, korkeintaan ne tuntuvat vähän puuduttavilta joskus. tallennettu\n« Vastaus #13 : 03.Syyskuu 2011, 01:53 »\nTuo on kyllä harvinaisen onnetonta, että jakson lopussa alitunnit otetaan palkasta mutta ylityöt siirretään seuraavaan listaan. Pitäisi olla joko molemmat rahana tai molemmat siirtokelpoisia...\n« Vastaus #14 : 03.Syyskuu 2011, 16:55 »\nVuorotyöläisenä kaupanalalla olen joutunut sopeutumaan jatkuvasti muuttuviin työaikoihin ja siihen, että viikonpäivät ovat menettäneet lähes kokonaan merkityksensä. Olen kuitenkin tyytyväinen siihen, että olen saanut säilytettyä melko toimivan vuorokausirytmin, vaikka viikkorytmiä ei käytännössä olekaan. Alkuvaiheessa arki tuntui todella sekavalta ja epäsäännölliseltä, kun työpäivät saattavat kestää lyhimmillään neljä ja pisimmillään 11 tuntia, minkä lisäksi työpäivät saattavat alkaa oikeastaan milloin tahansa aikavälillä 7-17. Vaikka viikonloput ovat harvoin kokonaan vapaita, pidän siitä, että arkisin vapaapäiviä saattaa kertyä kolmekin, joskaan ei yleensä peräkkäin.Tällaisiin epäsäännöllisiin työaikoihin tottuminen vei aikansa, mutta nykyään olen niihin varsin tyytyväinen. Minua ei haittaa, että joudun pitämään viikonloppuni usein keskellä viikkoa eikä oikeastaan sekään, että työvuorolistat saattavat muuttua usein rajustikin. Kun olen joustava työaikojen suhteen enkä kieltäydy työvuorosta pomon soittaessa, on myös minulla varaa pyytää jokin päivä vapaaksi tai vaihtaa vuoroani jonkun kanssa, mikä on hyvä asia tulevia aktiviteetteja ja menemisiä suunnitellessa.Yksi juttu ei tietenkään lakkaa koskaan tympimästä. Kun iltavuoron jälkeen koittaa aamuvuoro, on motivaatio usein melko alhainen, mitä useimmiten heikosti nukuttu yö ei juurikaan paranna. Kun olen asunnolla joskus 21.30 ei nukkumaan yksinkertaisesti voi mennä heti, vaan on puuhattava jotain jotta mieli rauhoittuisi. Siksi olen unessa vasta joskus puolen yön aikoihin, vaikka herätyskello soittaakin 5.30.\n« Vastaus #15 : 03.Syyskuu 2011, 18:34 »\nUnohdin tuossa aiemmin kertoa noista välillä hieman sekopäisistä viikoista. Nytkin olisi pitänyt olla töissä 6 päivää, jolloin olisi ollut 1 päivän vapaa, jonka jälkeen olisi pitänyt jaksaa 5 päivän putki, jonka jälkeen oli jälleen kerran yhden päivän putki ja sitten oli 3 päivää töitä ja viimein viikonloppu vapaata. Että näin meidän työpaikalla. Mutta voisin sanoa, että "onneksi" sain mukavan jännetuppitulehduksen, jolloin tätä ei tapahtunut.Myös meillä tehdään listat aina yli kuukaudeksi eteenpäin, niin on välillä hyvin hankala hakea mihinkään mukaan, jos tulee menoja. Ja myös ongelmana on se, että jos haluaa vaihtaa vuoroja jonkun kanssa, niin pitäisi aina tietysti löytää joku ja siihen ei ole mahdollisuutta. Yksi ilkeä hankaluus oli, ettei työpaikalta herunnut minkäänlaista apua muuton kanssa, vaikka kysyin pomoltani 2 viikkoa ennen muuttoa mahdollisuutta saada muutto vapaata tai jotain vaihtamaan vuoroa. Mutta mitään ei herunnut, eli aamuvuoron jälkeen piti myös olla muuttamassa. Eipä siinä mitään iloisia jaksettu koko viikonlopun aikana olla. Pomoni myös sanoi, ettei vuodesta 19XX ole enää ollut muutto vapaita kenellekkään.Ja noista aamuvuoroista sen verran, että meillä on töissä myös varalla olo pakko. Eli sinulla on työkännykkäsi mukana kotona ja pidät sen auki aamulla 7-9 välillä, siltä varalta, jos joku sairastuu viikonlopun aikana. Siitä saa rahaa tosin vain parisen euroa. Mutta tämän itse koin huonona kokemuksena. Tein viisi päivää aamu vuoroa ja heti viikonloppuna olin varalla. No, siinä se viikonloput meni, että aamulla 6:30 hereille ja kamppeet päälle ja puhelin vieressä, jos tarvitsevat. No eipä tämä vielä tästä. Seuraavat viisi päivää olivat taas aamua. Olihan siinä puhki ja poikki, kun piti 12 päivää putkeen herätä aamulla 6:00-6:30 välillä. Etten pahemmin saanut edes nukkua pitkään. Pahimmassa tapauksessa olisin myös tehnyt viikonloputkin töitä, jos joku olisi sairastunut.Onneksi alallani on kuitenkin mahdollisuus tehdä keikkatöitä, jotka itselleni olen nähnyt paremmaksi, koska saan paremmin määrät omat vapaani ja vuorot mitkä haluan. Jospa tässä keikkaa alkaisi taas heittämään ihan sen takia, että saan paremmin pitää itsestäni ja tietysti sosiaalisista tapahtumista huolen.\n« Vastaus #16 : 11.Syyskuu 2011, 21:42 »\nSatuinpa perustamaan tämän topikin hyvään aikaan kun viime viikolla tuli tehtyä töitä viidessä päivässä 6,5 päivän edestä. Toivon ettei ensi viikosta tule yhtä pahaa. Mielenkiintoista miten noita ylitöitä päätyy tekemään. Kukaan ei käske, että jäät tekemään tätä kunnes tulee valmista, mutta samalla tietää, että työn pitäisi olla jo valmis ja ainoa mikä estää sitä valmistumasta on oma hitaus.Saldoja kertyy, mutta millonkohan ne ehtii käyttää pois?\n« Vastaus #17 : 17.Syyskuu 2011, 12:53 »\nLainaus käyttäjältä: Echramath - 02.Syyskuu 2011, 09:25Miten sitä lakia tulkitaan, eikö tuossa pitäisi olla vähintään 11h välissä?Itselläni ainakin oli seuraavanlainen sopimus: "Sopimuksen osapuolet ovat sopineet vuorokausilevosta siten, että vuorokausilepo voi olla alle 11 tuntia, mutta kuitenkin vähintään 7 tuntia." Kaupan alan TES sallii tällaisen.\n« Vastaus #18 : 20.Syyskuu 2011, 19:47 »\nLainaus käyttäjältä: Fantasyfan - 01.Syyskuu 2011, 21:23Niin joo, ja kuusituntinen työpäivä olisi tosi kiva. Sen mukainen palkka ei... Mulle sopisi ihan hyvin kuusituntinen työpäivä palkkoineenkin, lähinnä siksi, että silloin ehtisi sillä ylijäävällä ajalla paitsi vapaa-ajan aktiviteetteihin, myös kokeilla jotain erilaista elannonhankintaa (esim. lehtijuttujen kirjoittaminen). Myös erilaisiin luottamustoimiin olisi ihan erilailla efforttia pistettäväksi (ja niistähän saa joskus palkkaakin).Nykyisellään pääasiallisesti palkkiollisessa luottamustoimessa olevana ja sivutoimisena opiskelijana mitään työaikaa ei ole vaan hommia tehdään sen mukaan kun niitä tulee eteen (tällä viikolla 55 tunnin edestä jos en olisi sairaana, yleensä vähemmän). Nykyiseen elämäntilanteeseen ihan sopivaa, mutta vakiintuneempaan lifestyleen aika vaikeasti sovitettavissa (mutta kyllähän ne johtajatkin onnistuvat kokonaistyöajalla sompailemaan).\n« Vastaus #19 : 21.Syyskuu 2011, 02:07 »\nTuli kesällä tehtyä tuella eli n. tonnilla klo 9.30-18 kestäviä työpäiviä, mutta museotyö oli siitä mukavaa, että samalla saattoi lueskella ja kirjoitella.Samalla tuli nähtyä varjopuolia siitä mihin palkkatukityö voi johtaa. Paikka oli täynnä pitkään tuella työllistettyinä pätkiä ja talkootöitä (!) tehneitä 45-60-vuotiaita. Oikealla palkalla ja alan koulutettuja ei hirveästi työllistetty kyseisessä paikassa, koska Kaupunki Säästää. Monilla työntekijöillä oli lapsia elätettävänä ja terveysongelmia (lääke- ja lääkärikuluja). Kaikki olivat positiivisesti ajattelevia, ahkeria ja työkykyisiä ihmisiä. Pistipähän vain miettimään tätä alimman luokan "palkansaajien" kasvavaa kansanryhmää ja sitä, mitä tuo kansanryhmä kuluttajina tekee taloudelle.\n« Viimeksi muokattu: 21.Syyskuu 2011, 02:13 kirjoittanut Milu »


Courtyard Sandton Johannesburg alk. 44 € - vertaa huoneiden hinnat - KAYAK\n130 Rivonia Road,Sandown, 2128 Johannesburg, Gauteng, Etelä-Afrikka\nTietoja Courtyard Sandton\nSandton City Mall ja Montecasino sijaitsevat 15 minuutin ajomatkan päässä majoitusliikkeestä. Käytössäsi on business center, ilmaiset sanomalehdet aulassa ja kuivapesula-/pesulapalvelut. Käytössäsi on lentokenttäkuljetukset (saatavilla ympäri vuorokauden). Jos saavut autolla, voit pysäköidä helposti, sillä ilmainen pysäköinti kuuluu myös palveluihin.\nKuvat: Courtyard Sandton\nSaatavilla olevat huoneet: Courtyard Sandton\nHotellin Courtyard Sandton palvelut\nArvostelut: Courtyard Sandton\nUseimmin kysytyt kysymykset Courtyard Sandton varaukselle\nMissä Courtyard Sandton sijaitsee?\nCourtyard Sandton osoite naapurustossa Sandown on 130 Rivonia Road,Sandown, ja sen etäisyys kaupungin Johannesburg keskustasta on 11,2 km. Hotellin Courtyard Sandton lähin maamerkki on Nelson Mandela Square.\nMitkä ovat hotellin Courtyard Sandton sisään- ja uloskirjautumisajat?\nHotellin Courtyard Sandton sisäänkirjautumisaika on 14:00 ja uloskirjautumisaika 11:00.\nTarjoaako Courtyard Sandton ilmaisen WiFi-yhteyden?\nKyllä, Courtyard Sandton tarjoaa ilmaisen WiFi-yhteyden.\nTarjoaako Courtyard Sandton ilmaisen pysäköinnin?\nKyllä, Courtyard Sandton tarjoaa ilmaisen pysäköinnin.\nTarjoaako Courtyard Sandton ilmaisen lentokenttäkuljetuksen?\nEi, Courtyard Sandton ei tarjoa ilmaista lentokenttäkuljetusta.\nKuinka kaukana Courtyard Sandton on lentokentältä?\nHotellin Courtyard Sandton etäisyys on 17,9 km kentältä Johannesburg O. R. Tambon kansainvälinen lentoasema. Hotellin Courtyard Sandton etäisyys on 22,6 km kentältä Johannesburg Lanseria.\nOnko hotellissä Courtyard Sandton uima-allas?\nKyllä, hotellissa Courtyard Sandton on uima-allas.\nHilton Sandton8.1 Erinomainen (1 251 arvostelua)0,05 kmUlkouima-allas, Sisäuima-allas, Kuntokeskusalk. 65 €\n84 % halvempiThe Capital Villa0,1 kmUlkouima-allas, Ravintola, Ilmainen langaton internetalk. 8 €\nSandton Executive Suites Villa Via7.8 Hyvä (658 arvostelua)0,11 kmUlkouima-allas, Ilmainen langaton internet, Ilmainen pysäköintialk. 44 €\nHoliday Inn Sandton, Rivonia Road, An IHG Hotel8.3 Erinomainen (350 arvostelua)0,2 kmUlkouima-allas, Kuntokeskus, Ravintolaalk. 72 €\n12 % halvempiRoad Lodge Sandton Grayston Drive8.5 Erinomainen (84 arvostelua)0,43 kmUlkouima-allas, Ravintola, Baari/oleskelutilaalk. 39 €\n6 % halvempiDaisy Street Suites -1 bedroom apartments5.9 OK (24 arvostelua)0,33 kmUima-allas, ilmastointialk. 42 €\n2 % halvempiWestay Timessquare Apartments0,46 kmUlkouima-allas, Keittiö, Terassi/patioalk. 43 €\nThe Leonardo8.7 Erinomainen (69 arvostelua)0,47 kmUlkouima-allas, Kylpylä- ja hyvinvointikeskus, Kuntokeskusalk. 206 €\nThe Maslow Hotel, Sandton8.4 Erinomainen (2 414 arvostelua)0,23 kmUlkouima-allas, Kylpylä- ja hyvinvointikeskus, Kuntokeskusalk. 82 €\nEtsi Courtyard Sandton alennushintoja Johannesburgissa KAYAK-sivustolta. Etsi halvin Courtyard Sandton hotellitarjous Johannesburgissa. KKAYAK hakee sadoilta matkailusivustoilta auttaakseen löytämään ja varaamaan sinulle parhaiten sopivan Courtyard Sandton tarjouksen. Lue arvosteluja ja kokemuksia ja nappaa halvin hinta! alk. 44 € per yö (Viimeisin hinta tälle hotellille).


Heinäsirkka suuttui Teuvo Lomanin pukukritiikistä.\nJulkaistu: 10.12.2007 12:40\n- Rokkari ei ole mikään piispan rouva, joka pukeutuu miehensä hengessä mustaan kaapuun! Jos on koko elämänsä yrittänyt olla vastarannankiiski, miksi ryhtyisi tylsäksi Linnan juhlissakaan? Heinäsirkka kirjoitti nettisivuillaan.Lomanille asu oli kauhistus--Olin järkyttynyt. Hän oli kuin räjähtänyt Barbie-nukke. Vaikka viitat ovat tulossa, niin tässä kokonaisuudessa se vain paisuttaa, Loman ilmoitti lauantain Ilta-Sanomissa.Heinäsirkka uskoo kommenttien olevan katkeran miehen puhetta. Heinäsirkka arvosteli 90-luvulla suorasanaisesti Lomanin julkisuuden tavoittelua. Sen jälkeen kaksikko ei ole ollut kovin hyvissä väleissä. Heinäsirkka uskoo tylyjen kommenttien olevan kosto.- Taisin sanoa joskus 90-luvulla suorat sanat Teuvon tyylistä pungertaa julkisuuteen. Muistan ne kultaiset tangat, kun poseerasit Cocktail-kutsut-musikaalin julisteessa puppelipoikana. Mutta Teuvo, poju; jos sinulla on jäänyt jotain hampaankoloon, sanopa suoraan vasten kasvoja, älä viitsi maksaa vanhoja kalavelkojasi median kautta! Heinäsirkka kirjoittaa.


TietoEVRY jatkaa Digi- ja väestötietoviraston kanssa suomi.fi -palveluiden kehittämistä | Tietoevry\nTietoEVRY jatkaa Digi- ja väestötietoviraston kanssa suomi.fi -palveluiden kehittämistä\nJulkaistu 14 syyskuuta 2020\nDigi- ja väestötietovirasto (DVV) on valinnut TietoEVRYn yhdeksi kumppanikseen jatkamaan kehitys- ja ylläpitopalveluita digitaalisissa asiointipalveluissa. Tavoitteena on kehittää sujuvampia palveluita kansalaisille, yrityksille ja julkishallinnon organisaatioille. Uusi sopimus liittyy Suomi.fi-mobiilipalveluiden kehittämiseen.\nTietoEVRY on Digi- ja väestötietoviraston (DVV) pitkäaikainen kumppani digitalisaatiota edistävien sähköisen asioinnin tukipalvelujen kehittämisessä. Tuoreen yhteistyön puitteissa TietoEVRYn asiantuntijat jatkavat kansalaisille ja yrityksille tärkeiden jokapäiväisten digitaalisten palveluiden kehittämistä.\nSopimus pitää sisällään mobiilisovelluspalveluiden kehittämisen sekä tarpeen mukaan erilaisten IT-palveluiden sekä tietojärjestelmien suunnitteluun ja hallintaan, toteutukseen, käyttöönottoon, jatkokehitykseen sekä ylläpitoon liittyviä tehtäviä. Sopimuskausi on viiden vuoden mittainen ja sisältää optiot lisähenkilöresurssien hankinnasta.\n”Olemme tyytyväisiä, että voimme jatkaa hyvää yhteistyötä luotettavan ja pitkäaikaisen kumppanimme kanssa. Pyrimme olemaan edelläkävijöitä valtionhallinnon mobiilipalveluiden kehittämisessä – palveluiden käyttö siirtyy yhä enemmän mobiiliin ja sujuvista ja helppokäyttöisistä digipalveluista hyötyvät ennen kaikkea kansalaiset sekä yritykset ja yhteisöt”, sanoo DVV:n kehitys- ja tietohallintojohtaja Mira Holmroos-Kolari.\n”Meille on tärkeää olla mukana sujuvoittamassa arkea ja helpottamassa verkkopalveluiden käyttöä – kuten olemme pandemian myötä huomanneet, digitaalisilla palveluilla on suuri merkitys yhteiskunnan toiminnalle. On hienoa, että pääsemme rakentamaan yhdessä ensiluokkaisia mobiilipalveluita viimeisimpiä teknologioita ja laajaa osaamistamme hyödyntäen”, sanoo TietoEVRYn asiakkuusjohtaja Jani Hyvärinen.\nSuomi.fi-palvelut ovat keskeisimpiä Digi- ja väestötietoviraston tuottamia palveluita, joiden avulla organisaatiot voivat toteuttaa parempia sähköisiä palveluita sekä tuoda tietonsa ja tarjontansa käyttäjien saataville helposti ja luotettavasti. Palvelut tarjoavat ratkaisuja esimerkiksi sähköiseen tunnistamiseen, toisen puolesta asiointiin sekä digitaaliseen viestintään.\nMira Holmroos-Kolari, kehitys- ja tietohallintojohtaja, Digi- ja väestötietovirasto, +358 50 516 1308, mira.holmroos-kolari@dvv.fi\nVuonna 2020 perustettu Digi- ja väestötietovirasto toimii valtiovarainministeriön hallinnonalalla. Virasto syntyi, kun Väestörekisterikeskus ja maistraatit yhdistyivät 1.1.2020


Turun Tilda: Garderoopikuulumisia\nYhteistyössä Capslookin kanssa\nVuosi on vaihtunut ja ajattelin jakaa jälleen muutaman ajatuksen ikuisuusprojektistani eli toimivan garderoopin luomisesta.\nLoppusyksystä lähdin uudemman kerran mukaan Capslookin kapselipuvustoprojektiin, ja sillä tiellä edelleen ollaan. Sanonnan mukaan toisille tie on tärkeämpi kuin lopputulos. Omalla kohdallani aikaa kestävän garderoopin luominen (tämä tarkoittaa minulle jonkinlaista versiota kapselipuvustosta) on sekä matkaa että määränpäätä.\nMaaliin asti en ole vielä päässyt enkä tosissa edes yrittänyt, sillä lapsiarjessa ylimääräisiä kiekuroita on riittänyt (kuten tuo Kaislan unikoulu joulukuun alkupuolella). Tämän lisäksi on halunnut harkita huolellisesti, mitä laittaa eteenpäin, ettei myöhemmin alkaisi harmittaa. Muutamaan otteeseen palapelin palaset ovatkin loksahdelleet aivotyössäni vasta siinä vaiheessa, kun jokin näistä "palasista" on jo roikkunut kirpparin rekillä. Tällöin olenkin kiireesti hakenut kyseisen vaatekappaleen takaisin kotiin.\nOlen lisännyt kotivaatekapseliini Noshin midihameen sekä nyt koville pakkasille tämän vsuomalaisen kampavillaisen nutun.\nVaikka varsinaisia uusia kapseleita en ole kyennyt vielä luomaan, kohtuullisen paljon olen kuitenkin saanut aikaan. Vai miltä kuulostaa 70 myytyä garderoopin turhaa osaa ja saldona näistä 900 euroa viimeisimmän kolmen kuukauden aikana?\nOlen käynyt läpi vaatekaappiani hyvin pragmaattisella otteella ja laittanut eteenpäin tässä vaiheessa sellaisia vaatekappaleita, joita tuskin voin tai haluan käyttää. Niitä ovat olleet imetysvaatteet, liian pienet vaatteet, selvästi liian isot vaateet sekä sellaiset vaatteet, jotka eivät ihan varmasti malliltaan tai väriltään minulle sopivia. Olen todella tyytyväinen siihen, että tähän mennessä minun ei ole tarvinnut laittaa kuin kaksi tavanomaista muovikassillista vaatetta muuten kiertoon - toinen meni Pelastusarmeijan laatikkoon ja toinen H&M:n lumppuihin. Muut olen saanut myytyä!\nJotain uuttakin on tullut toki hankittua - hoksasin alennusmyyntien aikaan, että jos kerta hehkutan popin sukkien laatua, niin miksen kokeilisi niitä itsekin. Ovat kuulkaa priimaa!\nSuosittelen kaikkia kotiäitejä tarkistamaan kaappiensa perukat, sillä sieltä saattaa löytyä hyvinkin rahanarvoista tavaraa, ja raha - sitä hoitovapaalla tarvitsee nyplätä esiin jostain jatkuvasti...\nMissä sitten myin ja mitä?\nFacebookin äitiys- ja imetysvaatteiden myyntiryhmät ovat monelle pelastus. Pikkupaikkakunnilla asuvat eivät pääse aina helposti kauppakeskusten imetysvaatevalikoimaa tutkailemaan ja muutenkin tiettyjen laadukkaampien imetysvaatteiden hinnat ovat uusina pilvissä. Varsinkin Boobin vaatteet ovat tosi haluttuja käytettyinäkin. Esimerkiksi imetysmekkojen, -neuleiden ja -huppareiden kysyntä on tosi suurta, ja kohtuullisella hinnalla myyvien vaatteet viedään käsistä. Olen myynyt lukuisia imetysvaatteita niin, että omaksi käyttökustannuksekseni on muodostunut vain postimaksun hinta. Tämä on jo ihan taloudellista hommaa. Toki vaatteita kannattaa huoltaa ja tahrat poistaa huolellisesti mahdollisimman nopeasti likaantumisen jälkeen, jos myyntiarvon haluaa säilyttää.\nKuvan mekon aion säästää tyttärelleni muistoksi äidin nuoruudesta\nToinen vaateryhmä, joita olen ahkerasti myynyt, ovat vintagevaatteeni. Vaikka vintagevaatteet ovat jossain mielessä kuriositeetteja, on niillä oma käyttäjäryhmässä, jotka ovat vanhoista harvinaisuuksista erittäin kiinnostuneita.Vintagevaatteiden arvo ei myöskään laske samaan malliin kuin nykyvaatetuksen vaan hyvien löytöjen kohdalla voi jäädä jopa plussalle. Olen myynyt joitain erityisiä mekkoja jopa tupla- tai triplahintaan, mutta lähtökohtaisesti tavoitteeni on ollut saada omani pois. Vintagevaatteita kannattaa tarjota Facebookin vintagevaattteiden myyntiryhmissä tai tarjota esimerkiksi helsinkiläisiin vintagevaateliikkeisiin. Itselläni on hyviä kokemuksia mm, Mekkomaniasta.\nMyös tiettyjen yksittäisten merkkien facebook-kirppareilla vaatteeni ovat käyneet mukavasti kaupaksi. Ainakin Minimalistin kirpputori sekä Marimekon kirppis ovat hyviä. Sellaiset vaatteet ja asusteet, jotka eivät ole menneet kaupaksi tai jotka on kannattanut myydä melko huokealla hinnalla, olen kiikuttanut kaarinalaisen Lasten Seesamin naistenvaatedivariin nimeltä Toinen Tarina. Sekä ennen että nyt jälkeen joulun Toisessa Tarinassa on ollut huikea tarjous myydä kaksi viikkoa 20 eurolla. Sen päälle on tullut 5 prosentin provisio. Esimerkiksi eilen päättyneellä myyntijaksolla myyntini oli provision vähentämisen jälkeen 176 euroa. Ihan hyvin vai mitä? Sain myytyä 95 eurolla muun muassa nämä Minna Parikat, joilla en pysty kävelemään kokonaisia häitä. Tämä on testattu, joten paras oli laittaa kiertoon ;)\nTällainen Diane von Furstenbergin-silkisekoitemekko olisi yhä tarjolla, sillä en uskaltanut viedä sitä kirpputorille pois valvovan silmäni alta ;) Hp 100 e spk.\nKun kaapit tyhjenevät, pystyy jäljelle jäänyttä valikoimaa tarkkailemaan aivan uusin silmin. Tammikuussa minun tuli käytettyä kotivaatekapselini ohella julkisissa menoloissa tosi paljon Noshin vaatteita. Myös kolmisen vuotta vanha Your Face-neule kuului suosikkeihini. Itse asiassa se heijastelee vuotuista uuden vuoden jälkeen tapahtumaa sisäisen maisemani keikahdusta kohti keväistä väripalettia: puuteriroosa, koralli ja pinkki ovat näitä kevätvärien lemppareitani\nTotuudentuntoisen kuitenkin totean, että nykyistä talvivaatevarastoani olisi karsittava vielä 1/4 tai 1/3 osaa. Tästä eteenpäin tarvitsen sitten niitä ulkopuolisen asiantuntijan vinkkejä, jotta pystyn hienosäädön tekemään. Siksi jatkan Capslookin sisältöihin perehtymistä.\nJos sinä koet laillaini tarvetta minimalisoida tai löytää uutta suuntaa (pois vaatehelvetistä), niin Capslookilla on jälleen alkamassa ilmainen workshop kapselipukeutumisesta. Voit rekisteröityä kurssille tästä linkistä.\nKurssi järjestetään 12.-18. 2. 2018. Viimeinen ilmoittautumispäivä on 11.2.\nOsallistuin tälle lyhytkurssille viime marraskuussa ja se oli hyvin valaisevaa. Edelleenkin vaatteisiin liittyvät ajatukset raksuttavat tämän teeman ympärillä.\nMinimalisoitumismatka jatkukoon. Seuraavaksi olisi tavoitteena kooto erittäin minimalistinen matkapuvusto :)\nLähettänyt Turun Tilda klo 14.55\nTunnisteet: blogiyhteistyö, Kapselipuvusto, Nosh, oma tyyli, pohdintaa, second hand, Tilda myy\nHei! Tämä oli mukava juttu. Tuli mieleeni, että sulla on varmasti kokemusta postittamisesta. Mitä kautta myytyjä vaatteita kannattaa lähettää eteenpäin?\n21. helmikuuta 2018 klo 8.20


Truvada-hiustenlähtö: Miksi sitä tapahtuu ja miten siitä selviää | CDhistory\nTruvada-hiustenlähtö: Miksi sitä tapahtuu ja miten siitä selviää\nHiustenlähtö tai hiusten oheneminen on mahdollinen seuraus antiretroviraalisten lääkkeiden ottamisesta, vaikkakaan se ei ole tavallista varsinkaan nykyaikaisissa hoidoissa. Se voi olla myös suora seuraus HIV-1-infektiosta. Truvada, emtrisitabiinin (FTC) ja tenofoviiridisoproksiilifumaraatin (TDF) kiinteäannoksinen yhdistelmä, on ainoa sekä HIV-positiivisille että HIV-negatiivisille potilaille hyväksytty hoito. Ei-infektoituneet henkilöt käyttävät Truvada-valmistetta PrEP:nä (pre-exposure prophylaxis) tai PEP:nä (post-exposure prophylaxis) – kaksi ennaltaehkäisevää menetelmää, jotka suojaavat henkilöä HIV-1-tartunnan saamiselta. Jotkut ihmiset ovat raportoineet hiustenlähdöstä Truvada-hoidon aikana, mutta se on suhteellisen harvinainen haittavaikutus.\nMiten HIV-hoidot aiheuttavat hiustenlähtöä?\nSäästät lääkkeissä Aids Drugs Online -verkkopalvelussa\nVoiko Truvada aiheuttaa lääkkeen aiheuttamaa hiustenlähtöä?\nMiten hoidetaan antiretroviraaliseen aineeseen liittyvää hiustenlähtöä?\nVain harvat ihmiset ovat raportoineet hiustenlähtöä tai hiustenlähtöä antiretroviraalisten lääkkeiden käytön aikana. FDA:n eHealthMe:n raporttien mukaan 20 039 potilasta ilmoitti haittavaikutuksista Truvada-hoidon aikana, mutta vain 0,27 % (54 henkilöä) koki hiustenlähtöä. Oire ilmenee useammin ensimmäisen hoitokuukauden aikana ja häviää noin kuuden kuukauden kuluttua. Ei ole selvää, miten HIV-lääkkeet aiheuttavat hiustenlähtöä, sillä hiusten kasvuun voivat vaikuttaa monet tekijät. Lääkkeiden aiheuttama hiustenlähtö ei kuitenkaan ole harvinaista, ja sitä esiintyy yleensä silloin, kun tietty lääke häiritsee päänahan hiusten normaalin kasvun sykliä.\nAnagen (kasvuvaihe) – tämä jakso voi kestää kahdesta seitsemään vuotta, jolloin veren kuljettamat ravinteet stimuloivat karvatupet. Tämä vaihe määrittää hiusten pituuden.\nCatagen (taantumisvaihe) – kestää noin 10 päivää. Hiustupet kutistuvat saavutettuaan maksimipituuden ja irtautuvat verenkierrosta.\nTelogen (lepovaihe) – kestää noin kolme kuukautta. Noin 10-15 % hiuksista on tässä vaiheessa. Uudet hiukset alkavat kasvaa, kun muut karvatupet lepäävät.\nExogen (irtoamisvaihe) – vaihe, jossa lepäävä hius vähitellen löystyy ja lopulta irtoaa, jolloin hius irtoaa.\nRikkinäinen lääkeaine voi aiheuttaa kahdenlaista hiustenlähtöä: anagen effluvium ja telogen effluvium. Jälkimmäinen on yleisin lääkkeen aiheuttaman hiustenlähtöisyyden tyyppi. Tämä voi ilmetä kahdesta neljään kuukauden kuluessa lääkkeen ottamisesta. Kuten nimikin kertoo, telogen effluvium vaikuttaa telogeenivaiheeseen. Lääke aiheuttaa sen, että karvatupet siirtyvät välittömästi lepovaiheeseen ja irtoavat liian aikaisin, joten tätä tilaa sairastavat menettävät yleensä jopa 70 % normaalia enemmän hiuksia. Toisaalta anagen effluvium esiintyy anageenivaiheessa. Se häiritsee uusien hiusten kasvua estämällä matriisisoluja jakautumasta normaalisti. Tämä tyyppi on yleinen syövän vuoksi kemoterapiaa saavilla potilailla. Hiustenlähtö tapahtuu tyypillisesti päivien tai viikkojen kuluessa lääkkeen ottamisesta.\nSäästäminen reseptilläsi ei ole koskaan ollut helpompaa. Selaa saatavilla olevia tuotteitamme ja selvitä, miten voit säästää.\nVähän on sellaisia antiretroviraalisia lääkkeitä, joiden on todettu aiheuttavan hiustenlähtöä. Vuoden 2014 kirjallisuuskatsauksessa HIV-lääkkeet, jotka on yhdistetty jonkinlaiseen hiustenlähtöön, ovat lamivudiini ja indinaviiri. Toisessa tapausselosteessa mainittiin lopinaviiri/ritonaviiri + sakinaviiri -yhdistelmän aiheuttaneen hiustenlähtöä 40-vuotiaalle HIV-1-potilaalle kolmen kuukauden hoidon jälkeen. Oireelle oli ominaista hajanainen ja etenevä hiustenlähtö, joka kohdistui päänahkaan, kulmakarvoihin, partaan, käsivarsiin, jalkoihin ja häpyyn. Neljä viikkoa uuteen hoito-ohjelmaan (nevirapiini, emtrisitabiini ja tenofoviiri) siirtymisen jälkeen on todettu ohuiden ja harvalukuisten viiksien kasvua.\nMiten Truvada voi aiheuttaa hiustenlähtöä, johtuu todennäköisesti emtrisitabiinista (FTC), joka on läheistä sukua lamivudiinille (3TC). Tällainen on 38-vuotiaan eteläafrikkalaisen naispotilaan tapaus, joka raportoi maailmanlaajuisesta hiustenlähdöstä Atripla-valmistetta – emtrisitabiinia sisältävää yhden tabletin kuuria – käytettäessä.6 Mielenkiintoista on, että potilas oli jo vuonna 2011 kolmilääkkeisessä erittäin aktiivisessa retroviruslääkehoidossa (HAART), jossa käytettiin kuuria, jossa käytettiin emtrisitabiinin sijasta lamivudiinia. Vaikka molemmat lääkkeet voivat aiheuttaa hiustenlähtöä, potilas koki oireen vasta, kun hän siirtyi emtrisitabiinia sisältävään hoitoon vuonna 2014.\nHoitohenkilökunnan on ensin suljettava pois oireesi pääasiallinen syy. Huomaa, että HIV-infektio itsessään voi aiheuttaa jonkinlaista hiustenlähtöä. Kaljuuntumisen perimmäiseen syyhyn puuttumisen tulisi olla hoidon päätavoite. Jos oire johtuu antiretroviraalisesta lääkityksestä, kuten Truvada-lääkkeestä, siirtyminen uuteen hoitoon voi kääntää ongelman päinvastaiseksi. Jos lääkkeiden aiheuttama hiustenlähtö jätetään hoitamatta, se voi johtaa hiusfollikkelien pysyvään vaurioitumiseen, ja saatat joutua kärsimään peruuttamattomasta hiustenlähdöstä. Kysy lääkäriltäsi hiusten kasvua edistävistä tuotteista, kuten Rogainesta, Propeciasta ja muista vitamiinilisistä.


Laura Häkli: Etiopiassa kirkko kasvaa – miksei Suomessa? - Suomen Lähetysseura\nEtiopiassa ja Tansaniassa ovat maailman suurimmat luterilaiset kirkot. Mistä kumpuaa niissä näkyvä ilo ja into – ja tarvitaanko lähetystyössä enää meitä suomalaisia?\nTasaiseksi tamppautuneelle pihalle on kerääntynyt kymmeniä, ehkä jopa satoja nuoria. Kaikilla on valkoiset, lyhythihaiset kauluspaidat, tumma hame tai housut, monilla naisilla päässään värikkäästä kankaasta taiteltu huivi. Yhteislaulu raikaa, niin naiset kuin miehetkin tanssivat, kaikilla tuntuu olevan suorastaan hulvatonta.\nKyse on Youtubesta löytyvästä videosta, joka kertoo Etiopian Mekane Yesus -kirkon erään seurakunnan nuorten kokoontumisesta. Videon on katsonut yli 130 000 ihmistä ja sen kommenttikenttä on täynnä sydämiä, taputuksia, siunauksen toivotuksia, kiitoksia Jumalalle.\nMistä tällainen ilo ja into kumpuaa? Mielen täyttää pieni kateus. Ero meikäläiseen jäsenkadosta kärsivään kirkkoon, hiljaisten seurakuntatalojen harmaisiin parkkipaikkoihin ja hiipuvaan nuorten toimintaan tuntuu suurelta.\nEtiopian Mekane Yesus -kirkko on tällä hetkellä maailman suurin luterilainen kirkko, toiseksi suurin kirkko löytyy lähes naapurista Tansaniasta. Mekane Yesus -seminaarin rehtori Bruk Ayele kertoo, että kirkko kasvaa suorastaan räjähdysmäisesti.\nKirkon jäsenillä on myös vahva uskon levittämisen palo: he kertovat Jeesuksesta naapureilleen ja kutsuvat ystäviään mukaan seurakunnan toimintaan. On selviö, että he tekevät vapaaehtoistyötä tai vähintään laulavat kuorossa. Kateus kasvaa. Mitä on meidän laiha, sisäänpäin kääntyvä kristillisyytemme tämän innon rinnalla? Ja miksi meidän kannattaa edelleen tehdä lähetystyötä tällaisten kukoistavien kirkkojen hyväksi?\nMonestakin syystä. Kirkon kova kasvuvauhti ei ole yksinomaan helppo asia. Seurakunnissa ei ole riittävästi työntekijöitä, heille ei ole riittävää koulutusta, pappeja ei riitä edes pitämään sunnuntain jumalanpalveluksia kaikkialle. Monet kirkon jäsenet ovat vähävaraisia, joten kirkko pysyy kasvustaan huolimatta köyhänä, vaikka avuntarve lisääntyy. Lähetystyössä tarvitaan meidän osaamistamme, koulutusta, tukea ja kyllä – myös rahaa.\nKun Lähetysseura kysyi yhteistyökumppaneiltaan – joista iso osa on kehittyvien maiden kirkkoja – heidän tarpeistaan, suurin osa toivoi resursseja ja taloudellista tukea. Lisäksi ne kertoivat tarvitsevansa apua työhön syrjittyjen parissa, teknistä tukea ja kumppanuutta.\nNäihin toiveisiin on vastattu. Lähetystyö ei ole länsimaalaisten ylimielistä sanelupolitiikkaa, vaan se perustuu vastavuoroiseen keskusteluun ja yhteiseen suunnitteluun. Lähetysseuran lähetystyöntekijät tekevät työtä paikallisten kirkkojen sisällä, kanssa ja niiden tarpeista käsin. Erityisen arvostettua on työtoveruus: teemme työtä yhdessä.\nJa kun paikalliset kirkot vahvistuvat, ne todistavat uskostaan ja toivostaan paljon paremmin ja tehokkaammin kuin mihin ulkomaiset työntekijät kuunaan pystyisivät. Afrikan suuret kirkot ovat tästä hieno esimerkki.\nMeillä on nyt paljon opittavaa niiltä.\nLaura Häkli, Suomen Lähetysseuran viestintäjohtaja\nBlogi on julkaistu aiemmin Lähetyssanomissa.\nEtiopia, kirkollinen työ, lähetystyö, Tansania


Turvalan Shellin tontille haetaan kaavamuutosta — Entisen huoltoaseman paikalle halutaan rakentaa liikehuoneisto - Kymen Sanomat\nTurvalan Shellin tontille haetaan kaa...\nJulkaistu 8.11.2019 15:08 Muokattu 9.11.2019 18:40\nTontin omistajat eivät vielä tiedä myyvätkö tontin eteenpäin sellaisenaan vai rakentavatko he itse uuden rakennuksen.\nKarhulan Shell on viimeistä päivää auki viime joulukuussa. Nyt huoltoasemarakennus on purettu ja tilalle suunnitellaan liikerakennusta.\nRaakunkujalla Karhulassa ennen huoltoaseman tonttina palvelleelle maa-alueelle haetaan kaavamuutosta. Tontin omistajat Jukka Sankamo ja Veikko Almgren ovat jättäneet kaupunkirakennelautakunnalle anomuksen, että noin puolen hehtaarin (0,46 ha) tontti olisi käyttötarkoitukseltaan liiketontti ja kaupunki tarkastelisi sen rakennusoikeuden määrää.\n— Haemme tontille loppukäyttäjää. Emme ole vielä päättäneet, mitä tontille teemme. Voihan olla, että myymme sen eteenpäin tai rakennamme sille jotakin, toteaa Sankamo.\nSankamo ja Almgren omistavat myös viereisen tontin, jossa toimii muun muassa valaisinliike.\n— Olisi hienoa, jos näitä viereisiä tontteja voisi jotenkin hyödyntää yhdessä tai ne voisivat tukea toisiaan. Tontti on suuri ja sille voisi rakentaa liikehuoneiston.\nKaupunkirakennelautakunta käsittelee kaavamuutosta ensi viikon tiistaina ja kokouksen esityslistalla ehdotetaan muutoksen hyväksymistä. Kaavamuutoksen puolesta puhuu muun muassa se, että kaavan laatimisesta on odotettavissa tuloja kaupungille. Hyväksi katsotaan myös se, että tontti sijaitsee keskeisellä paikalla Karhulassa ja tontin kehittäminen liiketoimintaa varten vahvistaa myös alueen yleisiä liiketoimintaedellytyksiä.\nUutista muokattu la 9.11. kello 18.40: korjattu huoltoaseman tontin koko.


Muinainen Suomi - katso viestiketjua - Mitä "heimoja" löytyy?\nNäytä vastaamattomat viestit | Näytä aktiiviset viestiketjut Tänään on 22 Syys 2020 10:18\nMitä "heimoja" löytyy?\nBjörn Månsson kirjoitti HBL:ssä kriittisesti tavasta puhua "maan tavasta". Tässä yhteydessä hän ilmeisesti halusi esimerkkeinä erilaisuudesta luetella Suomen "heimoja":\n"Vi kan också påminna om de gamla landskapen, eller stammarna, och undra om landets sed är nyländsk, egentlig-finländsk, tavastländsk, savolaxisk, österbottnisk, karelsk, lappländsk eller åländsk."\nEri aikoina on varmaan ollut erilaisia "heimoja" täällä nykyisen Suomen alueella. Missä vaiheessa uusmaalaisista ja ahvenanmaalaisista voidaan käyttää nimitystä "heimo"? Entä voiko lappalaisia kutsua "heimoksi"?\n24 Heinä 2012 13:10\nHeimoja ei tietenkään ole alkuperäisessä merkityksessä, merkiten itsenäistä heimokulttuuria arvoineen ja kulttuureineen. Saamelaiset ovat oma etninen ryhmänsä, se lienee selvä.\nVaikka heimoja ei enäää ole vuosisatoihin Suomessa ollutkaan, on suvaitsevaa erilaisuutta selvästi olemassa, murteiden, elintapojen ja samaistumisen osalta.\n24 Heinä 2012 17:33\nUusmaalaiset eivät minusta täytä heimon kriteerejä: alue on syntynyt eri heimojen sekoittuessa alueella (hämäläiset, suomalaiset, karjalaiset). Mutta ehkä kieliraja rantaruotsalaisten suuntaan on luonut jonkinlaisen yhdistävän identiteetin, jota en silti kutsuisi heimoidentiteetiksi: yhteinen kulttuuri ja yhtenäistävä historia puuttuvat.\nAhvenanmaalaisten tilanne lienee samanlainen: sinne on muuttanut eri ruotsalaisheimoja. Sielläkin kyseessä on pikemminkin "modernimpi" maakunnallinen identiteetti eikä muinaisuudesta johdettu yhteenkuuluvuus omalla etnonyymillä.\nTarkoitatko lappalaisella saamelaisia, Lapin suomalaisia vai uuslappalaisia?\n24 Heinä 2012 18:53\nLiittynyt: 03 Kesä 2018 08:50\nRe: Mitä "heimoja" löytyy?\nOnkohan Satakunnan porukka ollut aluksi (varsinais)suomalaisten vai hämäläisten heimoa? Vai onko se ollut jotain muuta eriytynyttä porukkaa jo aiemmin, eikä sitä vaan ole nimetty tarkemmin?\n17 Elo 2018 09:48\nNykyisin ei tietenkään enää ole heimorajoja Lounais-Suomessa, mutta olettaisin niitä olleen ruotsinvallan alkuajoille asti. Ydna:n perusteellä Satakunnassa oli haploryhmään I1 pohjautuva muinaisasutus. Historioitsijoiden mukaan Ala-Satakunnan asutus laajensi piiriään ensin 500- ja 600-luvuilla Pirkanmaalle ja 1000-luvulla Etelä-Pohjanmaalle. Varsinais-Suomen ja Kanta-Hämeen asutukset ovat N1c1-valtaisia. Varsinais-Suomen asutus perustunee muinaisiin kauppapaikkoihin, joissa kävi kauppiaita etupäässä Baltiasta, mutta myös Skandinaaviasta (oliko Gotlanti skandinaavinen 500 jkr.?), myöhemmin Venäjältä. Kanta-Häme lienee muodostunut noin 500-luvulla varsinaissuomalaisista eränkävijöistä. Käytiinkö 500-luvun Ala-Satakunnan ja Varsinais-Suomen välillä kilpailua Hämeen rikkaista erämaista?\n17 Elo 2018 10:46\n...(oliko Gotlanti skandinaavinen 500 jkr.?)\nKanta-Häme lienee muodostunut noin 500-luvulla varsinaissuomalaisista eränkävijöistä. Käytiinkö 500-luvun Ala-Satakunnan ja Varsinais-Suomen välillä kilpailua Hämeen rikkaista erämaista?\nMuinaisgotlanti alkoi eriytyä omaksi kielekseen/murteekseen jo ennen keskiskandinaavin muutoskautta eli 500-lukua, se on siis säilyneistä kielimuodoista ensimmäisenä kantaskandinaavisesta yhteydestä eronnut. Toki myöhemmin se joutui ruotsin kielen vaikutuspiiriin ja lasketaan nykyään ruotsin murteeksi.\nMihin perustuu ajatus, että Kanta-Häme olisi muodostunut varsinaissuomalaisista eränkävijöistä? Varsinaissuomalaiset 500-luvun aikatasossa olivat vielä käytännössä jotakuinkin kantasuomen eriytymättömän pohjoismurteen puhujia.\nKokemäenjoen-Vanajaveden reitti oli vanha hämäläinen yhteysreitti, ja kalmistojen perusteella vielä aiemmin sitä kautta eteni itään myös karjalan ja vepsän esimuoto.\nSatakunta on ainakin kielihistoriallisesti osa hämäläisaluetta. Toisaalta koko "hämäläisyys" saattaa olla (Petri Kallion mukaan) vain kattokäsite kaikille niille kirjaville länsisuomalaismurteille, jotka eivät ole eteläpohjaa eivätkä varsinaissuomea - muinaishäme ei siis olisi yhtenäinen oksa.\n17 Elo 2018 13:08\nPirkanmaahan nähden poikkeavaan Ydna-kantaan. Jostakihan sen N1c1:n on sinne pitänyt tulla. En ota kantaa kieliasiaan, kieli voi vaihtua ja kehittyä, geenit vähemmn.\nKokemäenjoen asutukseen perehtynyt arkeologi Unto Salo on asiasta eri mieltä. Niin kauan kuin minun pitää valita sinun sanomasi ja Salon tutkimusten väliltä, niin päädyn Salon näkemykseen.\nUnto Salon mukaan Pirkanmaa, eli historiallinen Ylä-Satakunta asutettiin Kokemäenjoen kautta rannikolta noin 500-luvulla. Tiedän kyllä, että kielitieteilijät puhuvat aina hämäläisistä siinä kun arjkeologeilla on poikkeava aluejako ja nimikkeistö. Muinaisasutuksen osalta luotan arkeologiaan kielitiedettä enemmän. Unto Salon näkemys saa tukea ydna:n nykyisestä aluejaosta.\n17 Elo 2018 14:01\nTässä herää kysymys onko Kanta-häme isälinjojen osalta yhtenäinen vaikka tutkimuksissa sitä on voitu sellaisena käsitellä, kuuluvatko Tammelan länsipuoliset alueet y-linjojen puolesta Pirkanmaahan tai vakkasuomeen enemmän kuin Hämeenlinnan seudulle.\n17 Elo 2018 15:05\nSekoittumista on tietenkin tapahtunut alkuasutuksen ajoilta, eikä murretutkimuskaan anna tähän vastausta. Arkeologia sanoo jotakin muinaistilanteesta, vaikka sekään ei kerro kaikkea muinaisista valtapiireistä ja puolustuslinjoista.\n17 Elo 2018 16:09\nNo väestötasolla vuosituhansien kuluessa voivat geenilinjatkin kovasti muuttua: eristäytymisen aiheuttama ajautuminen vaikuttaa niihinkin. Ei siis ole mitään varmuutta vielä siitä, että keskirautakaudella isälinjojen frekvenssit olivat samansuuntaiset kuin alueilla nykyään.\nMistä asiasta Salo on muka eri mieltä? Minun muistaakseni hän ei ole.\nTuo on juuri se "vanha hämäläinen" reitti. Siis vanhin hämäläisasutus oli juurikin rannikolla, nyk. Ala-Satakunnassa. Sieltä se levisi sisämaahan.\nSillä tarkennuksella toki, ettemme varmuudella tiedä tuon vaiheen asuttajien etnistä identiteettiä emmekä edes tarkkaa kielentasoa; voimme puhua vain yleisellä tasolla itämerensuomalaisista.\n"Hämäläisyys" syntyi/levisi sitten Satakunnasta Kymeen ulottuvalle alueelle, mutta Etelä-Pohjanmaalla ja Varsinais-Suomessa syntyi erilliset heimoidentiteetit.\nJos Salo on sinusta jostain eri mieltä kanssani, esitä suora lainaus. Kannattaa muistaa, että Salo käsittelee arkeologiaa, minä kielen leviämistä. Jos arkeologian perusteella lähtee arvailemaan kieliä, siinä menee metsään - kuten Salo meni jatkuvuusteorian kanssa.\n17 Elo 2018 16:41\nSalo kirjoittaa satakuntalaisista, ei hämäläisistä. Syy lienee siinä, että termi "häme" on ladattu täyteen kielitieteellistä määritelmää. Siis Salon Satakunta vastaa sinun Hämettäsi sillä erolla, että Salo ei ota kantaa Satakunnan kielelliseen asemaan, vaan kirjoittaa arkeologiasta.\nJatkuvuusteoria voi tulla josain muodossa vielä takaisin.\n17 Elo 2018 17:04\nNo niin, ei siis ristiriitaa.\nOletko tosissasi? Miten se voisi, kun menetelmä on osoitettu täysin epäluotettavaksi? Siis kielitilanteen ennustaminen arkeologisesta jatkuvuudesta.\n17 Elo 2018 22:58\nRiippuu siitä miten asian ymmärtää. Tässä opetushallituksen näkemys jatkuvuusteoriasta:\nhttp://www02.oph.fi/etalukio/historia/a ... eoria.html\nMitään selvää esi-IMS kielten muuttoaaltoa idästä Viroon ja Suomeen ei tarvita, siirtymä saattoi tapahtua Baltiassa ja Länsi-Venäjällä kontaktien ja sekoittumisen kautta niin, että esimerkiksi osa idästä tulleista uralilaisista kansoista omaksui jamna-nuorakeramiikan edistyneemmän kulttuurin (ml. maanviljelys Euroopan diffuusiona) ja siirsivät kulttuurivaikutuksena kielensä pohjoisemmille metsästäjäkeräilijöille ja muille pohjoisen marginaaliryhmille. Eteläisemmät metästäjä-keräilijät Latvia-tasolle asti omaksuivat IE-kielen samalla mekanismilla. Genetiikassa R1a:n esiintyminen kuvaa tapahtumia. R1a on keskeinen sekä uralilaisen kielen läntisen haaran että IE-kielten pohjoisen haaran esihistoriassa. Avoimeksi kysymykseksi jää kuinka paljon kieliä X puhuneita metsästäjä-keräilijöitä siirtyi Viroon ja Suomeen ja missä vaiheessa. Näistä tunnetaan vain saame, jonka puhujat siirtyivät osin mv-elinkeinoon ja myöhemmin uusiin elinkeinoihin mm. poronhoitoon. Kielen tasolla puhumme X-kielen paikannimien esiintymisestä Suomessa (Saimaa?) , ja miksei myös Virossa. Ilman kontaktiahan paikannimi ei siirry. X-kieliset substraattisanat paikannimissä ovat voineet jäädä kielenvaihdoksessa väestön aikaisemin puhuneesta kielestä. Vertailun vuoksi, näin on käynyt Latviassa siirryttäessä IMS:stä IE:hen (Suomessa X:stä IMS:ään), jossa geneettisesti täysin balttien kaltaisten liivien paikannimet jäivät pitkäksi aikaa Latvian kartalle ja vasta nationalismin kielipoliittinen agenda hävitti ne.\n18 Elo 2018 09:36\nNo eihän tuolla ole mitään tekemistä perinteisen jatkuvuusteorian kanssa.\nOn varmaan selvää, että jonkinlainen jatkuvuus kivikaudelta asti on olemassa. Mutta ei kielellinen, jota tässä yhteydessä tarkoitetaan.\n18 Elo 2018 12:08\nKouluhallituksen mukaan tarkoitetaan arkeologista teoriaa. Sitä etteivät suomalaiset ole pääsääntöisesti kielentuojia. Sehän sanotaan tuossa linkin kirjoituksessa selvästi. Sekaannus tulee siitä, että arkeologinen jatkuvuus ymmärretään kielijatkuvuutena. Eihän se niin ole, ei myöskään niin, että arkeologisen jatkuvuuden pitää olla paleoliittinen, riittää että se on kielen jatkuvuutta vanhempi, niin ollaan puhtaan tieteen määritelmässä. SU-kieli on täällä nuori myös verraten IE-kieliryhmiin. Ainoa järkevä malli sen tulolle idästä Suomeen on koillinen reitti, koska Venäjän kolutuimmassa Volga-osassa ei ole muinaismätsejä.\nAinoa oikea pronssikautinen jatkuvuus Baltiaan ja Suomeen tulee asutuksen jatkuvuudesta. Kielitieteen ja arkeologian "yhtenäisteoria" toi vain kielitieteeseen ohjauslaitteeseen 80-luvulla klappia ja vehje ajoi ojaan. Sanotaan nyt selvästi: kielitiede ei määrittele asutusjatkuvuutta Suomessa suuntaan tai toiseen, vaan sen tekee arkeologia ja ehkä joskus genetiikka.\n18 Elo 2018 12:57\nOk,ei vastaväitteitä. Tuohan ei ole ristiriidassa edes kielitieteen kanssa,mikäli nyt asian oikein ymmärsin.\n18 Elo 2018 23:29\nLinkin tekstihän alkaa näin:\n"Jatkuvuusteoria on arkeologinen perusteoria Suomen asutushistoriasta. Vaikka jatkuvuusteoreettisia malleja on useampiakin, peruslähtökohta niissä on se, että suomalaiset ja saamelaiset kielet ja kansat ovat syntyneet suurin piirtein nykyisillä asuinalueilla eikä laajamittaisia muuttoliikkeitä ole ollut."\nSanotaan nyt selvästi: kielitiede ei määrittele asutusjatkuvuutta Suomessa suuntaan tai toiseen, vaan sen tekee arkeologia ja ehkä joskus genetiikka.\nNo sillä poikkeuksella, että jos olisi kielellisiä todisteita kielellisestä jatkuvuudesta, se kyllä edellyttäisi myös jonkinasteista väestöjatkuvuutta. Mutta niinhän ei nyt ole pronssikauden loppua kauemmas.\nAsutusjatkuvuuden tosiaan osoittavat arkeologia ja genetiikka, mutta kielellistä jatkuvuutta ne eivät kykene todistamaan.\n19 Elo 2018 00:47\nAsutusjatkuvuus Suomessa merkitsee kielen omaksumista toiselta väestöltä, kielen tuojilta. Manifestoin tätä siksi ettei kielen jatkuvuusteoriaa (kielen tuojaväestö siirtyi paikasta a paikkaan b yhtenäisenä) voi todentaa ensisijaisesti siirtämällä kieli kansohin, arkeologiaan ja geeneihin. Tämä vain selvyyden vuoksi. Asia on oleellinen ja vahvasti esillä, oli aiemmin arkeologian ja kielitieteen synteeseissä, nyt ilmeisemmin genetiikan ja kielitieteen synteeseissä. Tähän liittyvät haploryhmät R1b, R1a ja N1c. Laatuanalyysejä näkee harvoin.\n19 Elo 2018 10:04\nMinun pointtini ovat:\n1. Jatkuvuusteoria tarkoittaa nimenomaan kielellisen jatkuvuuden olettamista muiden tieteenalojen tulosten perusteella.\n2. Menetelmä on osoitettu epäluotettavaksi, eikä se koskaan enää palaa vakavasti otettavaan tieteeseen.\n19 Elo 2018 13:56\nIlmeisesti tuosta kyse, minkä mustasin. Eli ei vaan ole materiaalia (ainakaan tarpeeksi), mistä olisi voitu tutkia alueen asukkaiden elämää ja kulttuuria ja tehdä siltä pohjalta "heimokartoituksia"?\n25 Elo 2018 09:37


Aung San Suu Kyi - Elämäkerta | La Cura\nAung San Suu Kyi Etusivu l Elämäkerta l Viitteet\nby adminPosted on helmikuu 6, 2021\nVarhainen elämä l Poliittinen elämä\nAung San Suu Kyi lapsena ( vasemmalla)\nAung San Suu Kyi syntyi 19. kesäkuuta 1945 Burman pääkaupungissa Rangoonissa. Suu Kyi oli nuorin kolmesta lapsesta – hänellä oli kaksi veljeä, Aung San Lin, joka kuoli nuorena uintionnettomuudessa, ja Aung San Oo, joka muutti Kalifornian San Diegoon ja josta tuli Yhdysvaltain kansalainen. . Hänen isänsä, Aung San, oli johtava sotilaskenraali, joka järjesti Burman itsenäisyyden Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja nosti Burman armeijan. Hänen isänsä murhattiin 19. heinäkuuta 1947, jolloin Suu Kyi oli vain kaksi vuotta vanha. Isänsä murhan ja uuden itsenäisen Burman hallituksen perustamisen jälkeen 4. tammikuuta 1948 Suu Kyin äidistä Daw Khin Kyistä tuli merkittävä politiikan henkilö, joka työskenteli ulkoministeriössä.\nSuu Kyille annettiin opetusta englantilaisen katolisen koulujärjestelmän kautta Burmassa 15 vuoden ajan vuoteen 1960 asti, jolloin hänen äitinsä valittiin Burman suurlähettiläs Intiassa. Daw Khin Kyi vei tyttärensä mukanaan New Delhiin, jossa hän osallistui ja valmistui Lady Shri Ramin yliopistosta Delhin yliopistosta.\nVuonna 1964 Suu Kyi meni Englantiin jatko-opintoja varten; ja vuonna 1967 hän sai B.A. filosofian, politiikan ja taloustieteen tutkinto St. Hugh’s College of Oxford Academy -opistossa. Sitten vuonna 1969 Suu Kyi meni New Yorkiin jatkamaan opintojaan, mutta lykkäsi niitä työskentelemään apulaissihteerinä YK: n sihteeristössä.\nAung San Suu Kyi ja hänen tuleva aviomies Michael Aris\nHän lähti New Yorkista vuonna 1971 ja avioitui Michael Arisin kanssa vuonna 1972 , tiibetiläisen kulttuurin tutkija, jonka hän oli tavannut opiskellessaan Englannissa. Suu Kyillä ja Arisilla oli kaksi poikaa, Alexander vuonna 1972 ja Kim vuonna 1977. Hän pysyi Englannissa vuoteen 1985 asti, jolloin hän jatkoi opintojaan Kioton yliopistossa Japanissa vuoden ja suoritti stipendin Intian Advanced Institute -yliopistossa. Opinnot Shimlassa, Intiassa vuonna 1987.\nLopulta vuonna 1988 Aung San Suu Kyi palasi Burmaan hoitamaan sairasta äitiään.\nAung San Suu Kyi puhumassa kannattajilleen (1988)\nVuonna 1988, kun Aung San Suu Kyi oli Burma, joka huolehti äidistään, Burman sotilasdiktaattorista vuodesta 1962 lähtien, kenraali Ne Win, erosi 23. heinäkuuta ja sai aikaan demokratiaa kannattavia mielenosoituksia koko maassa. 8. elokuuta tapahtui valtakunnallinen kapina, jonka vallassa ollut sotilasjunta tukahdutettiin tappamalla tuhansia mielenosoituksia.\nSuu Kyin ensimmäinen poliittinen toiminta oli avoimen kirjeen lähettäminen Burman hallitukselle ”perustamista pyytämällä” riippumaton neuvoa-antava komitea valmistelemaan monipuoluevaaleja. ” * Sen sijaan militaristinen hallitus loi sen sijaan valtion lakien ja järjestysten palauttamista käsittelevän neuvoston (SLORC), joka kielsi Burman kansan oikeudet – ihmisten lukumäärän rajoittaminen voi kokoontua keskustelemaan politiikasta ja pidätykset ja / tai syytteet palautetaan ilman oikeudenkäyntiä. sotilasjuntan pyrkimykset täydelliseen hallintoehtoon perustettiin 24. syyskuuta Kansallinen demokratialiitto (NLD), jonka pääsihteerinä toimi Aung San Suu Kyi.\n2. tammikuuta 1989 Aung San osallistui äitinsä hautajaisiin (Daw Khin Kyi kuoli 27. joulukuuta 1988 sairaansa vuoksi). Suu Kyi ilmoitti ”että kun hänen isänsä ja äitinsä olivat palvelleet Burman kansaa, niin hänkin tekisi, jopa kuolemaan asti”. * Sitten hän, vastoin SLORC: n asettamia lakeja, matkusti koko maassa pitämällä puheita demokratian tukemiseksi. Suu Kyille asetettiin kuitenkin 20. heinäkuuta kotiarestissa kotonaan Rangoonissa – hän pysyi siellä 10. heinäkuuta 1995 asti. Vankeutensa aikana Suu Kyin puolue NLD voitti 27. toukokuuta huolimatta siitä, ettei hän pystynyt osallistumaan. , 1990, demokraattiset vaalit 82 prosentilla – sotilasjunta kieltäytyi kuitenkin tunnustamasta tuloksia ja pysyi vallassa. Tänä aikana hänelle myönnettiin myös useita ihmisoikeuspalkintoja – muun muassa Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1991, jonka hänen poikansa Alexander ja Kim hyväksyivät hänen puolestaan.\nVuosina 1995–2000 Suu Kyi jatkoi kampanjaansa demokraattisen Burman puolesta huolimatta tiukka ”valvonta”, hallituksen uhkailu ja miehensä menetys eturauhassyöpään vuonna 1999. Silti hänet pidettiin 23. syyskuuta 2000 takaisin kotiarestissa 6. toukokuuta 2002 saakka. Suu Kyin koko seuraavan kahdeksan vuoden ajan. taisteli jatkuvasti demokraattisen Burman puolesta huolimatta siitä, että hänet asetettiin takaisin kotiarestiin 6. toukokuuta 2003.\nPrev Bethune, Mary McLeod (Suomi)\nNext Sydämen angiosarkooma


Daum ergometri fitness 4 Osta edullisesti - Sport-Tiedje\nAloitussivu » Kestävyysharjoittelu » ergometri » Daum ergometri\nDaum ergometri fitness 4 6 asiakasarviota\nMyydyimpien tuotteiden ohella tästä löytyvät myös muut Daum ergometri.\nLyhyt kuvaus: Daum ergometri fitness 4\ndaum ergo_bike fitness 4 on korkealuokkainen ergometri kotikäyttöön modernilla designilla. Uusi konsooli on selvän näköinen ja helppokäyttöinen; 31 ohjelmaa pitävät huolen vaihtelusta.\nErgometri kotikäyttöön modernilla Daum-designilla\nLiikuntaharjoitusta omiin tarpeisiin\nErittäin hiljainen hihnaveto\nHarjoitustulosten tallennus SD-kortille (saatavana lisälaitteena)\nCardio-ohjelma tavoiteelliseen sydän- ja verisuonielimistön treenaamiseen\nErittäin helppo säätöinen näyttö\nTukijaloissa säätömahdollisuus tukevuuden takaamiseksi\nSykkeen mittaus mahdollista lisälaitteena saatavilla olevalla vyöllä\nKuvaus: Daum ergometri fitness 4\nDaum ergometri fitness 4 tarjoaa uuden ja helppokäyttöisen konsoolin. 31 ohjelmaa on erittäin helppo valita pyörittettävällä säätimellä. Kaikki tiedot ja ohjelmat näkyvät selvästi, joten valitseminen on helppoa. Graafinen näyttö auttaa sinut läpi vaadittavien säädösten.\n>br />Vastus saavutetaan kierrosluvuista riippumattomalla induktiojarrulla. Voit valita vastuksen aina 400 wattiin saakka, mikä saa jopa urheilijat hikoilemaan. Tehot voi säätää 5 watin askelin. Useiden profiiliohjelmien lisäksi tarjoaa Daum ergometri fitness 4 myös sykeohjattuja ohjelmia. Jotta voit harjoitella tulosorientoituneesti on tarjolla 4 harjoitusmahdollisuutta:m sydä- ja verisuonielimistö, painonpudotus, kuntoilu ja lihastreenit.


Kirjastokaistan keskustelu asumisesta muilla mailla vierahilla | Sanahirviö\nEtusivuKirjastokaistan keskustelu asumisesta muilla mailla vierahilla\n8.09.2021 Mirka Ulanto esiintyminen, kääntäminenkaunokirjallisuuden kääntäminen, kirjasto, Kirjastokaista, sarjakuvien kääntäminen, Suomentajat lukijoiden luo\nSuomentajat lukijoiden luo ‑keskustelusarjan kolmannessa osassa Satu Ekman ja Tarja Härkönen käsittelevät asumista siinä kulttuurissa, josta käännettävät teokset ovat peräisin. Tämä liittyy erityisesti siis tilanteisiin, joissa kirjailija on sijoittanut tekstinsä omaan kotimaahansa, jolloin vieraassa maassa asumisesta saatu hyöty ei tarkoita pelkästään kielitaidon ja kulttuuritietouden kartuttamista vaan myös konkreettisesti kirjan tapahtumapaikkojen näkemistä omin silmin.\nMinulla oli videon katseluhetkellä työn alla Piko ja Fantasio Neuvostoliitossa, ja siinä oli mukana paljon belgialaisuuksia. Niissä oli heti hyötyä siitä, että olen piipahtanut Belgiassa lyhyesti turistina, koska pieni Belgia ei oletakaan lukijoiden (ranskalaisten?) tunnistavan turistijuttuja kummempia viittauksia (esim. Atomium, ranskikset, Manneken Pis jne). Olen asunut pari kesää Ranskassa, mutta siitä en ole saanut tällaista suoraa hyötyä, koska sarjakuvat, joita olen päässyt kääntämään, eivät ole sijoittuneet Ranskaan tai ainakaan todellisiin paikkoihin Ranskassa, eivätkä myöskään nykyaikaan (Asterixin kylä). Ehkä se on vähän ristiriitaista, että minusta se kuulostaa eksoottiselta, jos joku pääsee työstämään tekstiä, joka sijoittuu todelliseen paikkaan ja nykyaikaan.\nKeskustelussa puhutaan siitä, miten paljon auttaa, kun oikeasti näkee tekstissä kuvaillut paikat. Minulle tarjotaan kuvat jo tekstin mukana. Siitä on kyllä valtava apu monitulkintaisissa kohdissa. Mutta tietenkään minulle ei tule sarjakuvissa vastaan samanlaista tekstiä, jossa kuvailtaisiin paikkoja sanallisesti, kun ne kerran kuvaillaan jo kuvin. Haenkin kuvista muunlaista tukea, tyypillisesti tiiraan naamoja tulkitakseni tunteita sanojen takana, kuten oliko yksittäinen puuskahdus väsymystä vai leipääntymistä vai pilkallisuutta.\nAlkukielen kulttuurissa eläminen antaa kuitenkin faktatiedon lisäksi inspiraatiota, joka puolestaan vaikuttaa suoraan suomentajan työnjälkeen. Millä muilla tavoin voisi aktivoida luovaa ajattelua, jos ei ole mahdollisuutta lähteä kirjailijaresidenssiin ulkomaille? Pienempikin maisemanvaihdos voi auttaa, kuten kävelylenkit. Kersti Juva mainitsi Ylen aamun haastattelussa saaneensa jonkin termi-idean uidessaan. Myös lukeminen virkistää aivoja, mutta sitä kautta ei aina pääse käännöstyöstä riittävästi irti. Itse kaipaan hartaita kirjanhipelöintitilaisuuksia, kuten Kirjamessuja, joiden tunnelma irrottaa sopivasti arjesta ja inspiroi muovaamaan peruslaatuista tekstitaikinaa vielä vähän suomemmaksi.\nEkman ja Härkönen puhuvat myös kirosanojen eroavuuksista niin maantieteellisesti kuin voimallisuudenkin osalta. No kiroilua sarjakuvista sentään löytyy! Perinteisesti sarjiksissa on käytetty aika pliisuja manauksia, ja ranska kiroamiskielenä on niin ikään aika mieto, mutta silti kirosanoja ei voi tässäkään tapauksessa kääntää suoraan. Suomessa käytetään puheessa vahvoja kirosanoja, joita ei kehtaa painaa lasten sarjiksiin, joten sarjakuviin onkin kehittynyt oma vesitettyjen manausten kielensä (Tuhat tulimmaista!). Keskustelussa mainittu kulttuurisidonnaisuus, kuten yhteys uskontoon, on kiinnostava piirre: kirosanat ovat usein hyvin vanhaa sanastoa ja siksi erityisen voimakkaasti kiinni kulttuurissaan. Kristillispohjaiset kirosanat voivat kuulostaa oudoilta avaruusolentojen kesken, tai perinteiset kirosanat liian suomalaisilta, jos tarina sijoittuu muualle. Kirosanan vieraus tai hölmöys (Pirskatti!) voi olla lukijalle helpommin sulatettavissa kuin liika suomalaisuus fantasiamaailmassa (Vittu!), sillä sarjakuvalle on lajina kuitenkin jollain tavalla ominaista tietty lapsenomainen höpsöys, vaikka genre olisi vakavampikin, esimerkiksi sota.\nSitten sarjakuvilla on tietenkin se toinen, ihan oma tapansa ilmaista kirosanat eli ”#@%¤!” ja muut piirretyt symbolit ja sensuuripalkit. Se onkin sitten vekkulia, jos kirosanoiksi on piirretty jotakin kulttuurisidonnaista, mikä ei avaudu suomalaiselle lukijalle ja mihin kääntäjä ei pysty vaikuttamaan.\n← Piko ja Fantasio Neuvostoliitossa ‑albumin kääntämisestä\nKirjastokaistan keskustelu dekkareiden suomentamisesta →


Turun Tilda: Pilkahdus Alvarin huoneesta\nPilkahdus Alvarin huoneesta\nMeillä oli supersiivouspäivä eilen, sillä saamme tänään erityisiä vieraita pitkästä aikaa. Mummi ja ukki saapuvat kyläilemään!\nYläkerrassa on koottu viime viikkoina varsinaista tavarapalapeliä erään uuden huutonet-löydön vuoksi. Vihdoin osat loksahtivat paikoilleen - ainakin toistaiseksi. Voipi kuiteskin olla, että nyt saa kierrätyshuonekalulöydöt jäädä vähäksi aikaa huutamatta, jotta tilanne vähän rauhoittuu. Seuraava projekti voisi olla vihdoin viimein tuo pojan huoneen tapetointi - kunhan jäätävä veden tasausmaksun jälkeen saadaan vähän roposia säätettyä tilille... Tässä blogissa eletään siis ihan normaalia tavallisen ihmisen talouskuria - kaikkea ei voi hankkia heti, vaikka mieli tekisi!\nNo, samalla kun vieras-/työhuone on jälleen muuttanut muotoaan, saatiin Alvarinkin huonetta jälleen siistittyä. Poikahan ei tosiaan vielä huoneessa asu; se on tällä hetkellä lähinnä vaipanvaihtotilana ja Alvarin tavaroiden säilytyspaikkana.\nKotona vietettyjen nimiäisten vuoksi alakertaan tarvittiin lisää tilaa ja siksi keinulammas on asutellut yläkerrassa nyt tovin. Äidin tosi vähälle käytölle jäänyt imetystuoli nököttää nurkassa (meillä syödään yhä makuulla; automatkoilla imetys kyllä onnistuu istualtaankin, mutta kumpikaan meistä ei oikein tykkään siitä).\nJättikokoinen Hemnes-lipasto, jota olin jo myymässä pois löysi paikkansa oven takaa. Se on osoittautunut varsin tarpeelliseksi Alvarin liinavaate- ja vaatevarastoksi. Saas nähdä nyt, miten tuon näätätaulun käy - tämän perheen vanhempi ikäpolvi pitää taulua vähän liian pelottavana pienelle lapselle. Oravataulusta sen sijaan kyllä tykätään (ja muistellaan omia kansakouluaikoja, jolloin vastaavaa taulua on käytetty piirrustuksen tunnilla kuulema ihan mallina!).\nHoitopöydän äärellä, neuvolan hymynaaman vieressä, roikkuu kiinalaisen horoskoopin eläimet. Saimme siskoni kanssa sen aikoinaan Kiinan tuliaisiksi omilta isovanhemmiltamme.\nHemnes-sarjan hoitopöytä on kierrätysostos eräältä lukijaltani. Tähtitasku ja -korit ovat H&M:n lastenosastolta.\nSain vihdoin koottua ja ripustettua myös Adalmiinan Helmestä hankkimani Happy Lights-valosarjan. Sienijakkara tuli puolestaan mieheltäni joululahjaksi Alvarille (ja äidille).\nTapettirintamalla olen päätymässä Ferm Livingin mintunväriseen Half Moon- tapettiin. Täytyy vain odottaa Elloksen uutta keväistä alennuskoodia!\nHieman on siis toki vielä pliisua, mutta ei kannata tehdä päätelmiä bloggaajan tyylistä ennen aikojaan :)\nAlin kuva on lainattu Elloksen sivuilta.\nHyvältä näyttää jo nyt! Sellainen pehmeä ja harmoninen tunnelma.\nTuo tapetti on aivan ihana, niin heleä ja raikas ja sopii hyvin eri ikävaiheisiin ja käyttötarkoituksiin.\n17. helmikuuta 2015 klo 13.56\nKaunis huone Alvarilla ja tapettivalinta on oikein hyvä.\n19. helmikuuta 2015 klo 8.40\nanonyymi: Kiitos :) Tuo Ferm Living on mielestäni kelpo myös työhuoneeseen, joksi Alvarin huone joskus tullee muuttumaan...\nVakkari: Kiva kuulla :)\n20. helmikuuta 2015 klo 12.19\nHei! Olisitko mahdollisesti luopumassa tuosta hoitopöydästä ennen syksyä? Täällä kiinnostunut ostaja 😊\n13. toukokuuta 2015 klo 21.16


dv-kameran matsku kovolle | AfterDawnin keskustelualueet\ndv-kameran matsku kovolle\nViestiketju Yleistä keskustelua digitaalisesta videosta -osiossa. Ketjun avasi kale22 01.03.2013.\nHaluaisin siirtää DV-videokameralla otetun materiaalin tietsikan kovalevylle.\nLiitäntä on Firewire-kaaapeliolla. Panasonicin kamera tulee sekä tietsikan laitehallintaan että Pinnacle 14-editointiohjelman TUONTI-ikkunaan. Käynnistyy jopa Pinnaclen nappulasta mutta Pinnaclen kuvaikkunaan ei vaan tule.\nMikä mättää, onhan tuo materiaali jo digimuodossa ja ihan laadukasta. Myös Sonyn vegas-ohjelmassa sama ongelma. Tuonti/kaappaus toimii ihan hyvin esim dvd-levyltä.\nOnko kamera varmasti Windows 7 yhteensopiva? Yhteensopivuuden voi tarkistaa tuolta: http://www.microsoft.com/en-us/windows/compatibility/win7/CompatCenter/Home?Language=en-US\nJos kyseessä on vanhempi kamera, voit tarvita ns. "Legacy"-ajurin. Itselläni ei ole asiasta kokemuksia, mutta tuolla on jotakin juttua: http://support.presonus.com/entries...ows-7-legacy-driver-and-should-i-switch-to-it\nVoi johtua myös koneen firewiren yhteensopimattomuudesta kameran kanssa. Itselläni oli aikoinaan samaa ongelmaa oman JVC-merkkisen kameran kanssa. Kamera toimi vain Creativen Audigy -äänikortin firewire-piirisarjan kanssa. Läppäriinkin piti hankkia erillinen PCMCIA-sovitin kun sen oma firewire ei jostain syystä tykännyt kamerasta.\nitse olen käyttänyt nero vision ohjelmaa videon siirtämiseen DV kamerasta ja tuolla neron ohjelmalla olen tehnyt dvd:t myös.\nMikä järjestelmä sulla on? Epäilen että mun obgelma on win 7.\nMaailman simppelein softa, ei mitään ajureita, ei mitään turhaa, ohjelman kokokin on ihan käsittämättömän pieni. Pelannut omissa tarpeissa hyvin jo 10v ajan.\nLatasin, mutta ei mun win 7 ssa kamera tunnistu ollenkaan firewirellä?\njees, ei löydy kamera windows tueista, mutta en saa apua ajureistakaan. Ja jos käytän adapteria , Dazzle, ja otan kuvan s-videona ja äänen rca:lla ääni ei tule kuitenkaan.\nNo just En ole Seiskassa kokeillut, mutta Vistassa vielä pelas mainiosti. Haiskahtaa kyllä pahasti joltain kaappausohjelmien keskinäiseltä konfliktilta, koska tuon DVIO:n pitäisi olla ns. ikuinen softa.\nKyllä itse ainakin olen Win7:llakin saanu DV-videota kamerasta ulos. En tosin muista, käytinkö DV_IO:ta vai WinDV:tä. Pitääpä testata, kun just tuli tuossa tuossa kuvattua kasetti täyteen.\nEihän se Windows 7 itsessään mikään este ole. Kyse on siitä, tukeeko se kyseistä kameramallia.\nkerro sitten ja mikä kaapeliliitäntä. onkos niin että laatu on parempi firewirellä kuin rca-kaapeleilla?\nNäköjään se oli WinDV mitä viimeksi käytin. Hienosti pelaa. Kokeilin DVIO:ta, mutta se kaatuu kun painaa capturea. 32-bittinen Win7 Ultimate käytössä. Exsate DV Capture -niminen softakin näyttää toimivan.\nNykyisessä emossa ei firewirea ole, mutta itsellä on vanha Pinnacle Movieboard (700-PCI), josta löytyy firewire.\nFirewirellä se video säilyy täysin samana kuin, millaisena se on siinä nauhalla. Firewirellä videota koneelle kaapatessa on sama, kuin jos tuo video olisi vaikka ulkoisella kovalevyllä, josta kopioisit sen koneelle. Eli kaapatessa kone vain tallentaa sitä videostreamia levylle ilman mitään käsittelyä.\nEDIT: Itsellä on kaksi Panan DV-kameraa, NV-GS17 ja NV-GS27


Julian Rachlinin päävierailijakausi jatkuu vuoteen 2023 | Turun filharmoninen orkesteri\nJulian Rachlinin päävierailijakausi jatkuu vuoteen 2023\nTurussa ja ympäri maailmaa suurta suosiota nauttivan kapellimestari ja viulisti Julian Rachlinin päävierailijakausi Turun filharmonisessa orkesterissa jatkuu 31.7.2023 asti. Julian Rachlin on vieraillut Turussa vuodesta 2015 alkaen, ja nimitetty TFO:n päävierailijaksi vuonna 2017. Huipputaiteilija on tuonut Turkuun useita klassisen musiikin suosikkiteoksista koostuvia virtuoosisia ohjelmistoja sekä kärkisolisteja. Tällä viikolla Rachlin esiintyy kapellimestarina 7. ja 8.10. sinfoniakonserteissa klassismin ajan ohjelmistolla viulisti Lilia Pocitarin kanssa.\n”On hienoa voida jatkaa yhteistyötä Julian Rachlinin kanssa. Rachlin on kysytty taiteilija ympäri maailmaa, ja hän on vakiinnuttanut paikkansa yleisön suosikkina. Myös orkesterin muusikoiden vahva tahto on ollut jatkaa yhteistyötä”, iloitsee TFO:n intendentti Nikke Isomöttönen.\nJulian Rachlin on yksi aikamme tunnetuimmista ja arvostetuimmista viulisteista ja esiintyy laajasti myös kapellimestarina. Rachlin on tehnyt päävierailijakaudellaan merkittävästi työtä TFO:n tunnettuuden ja näkyvyyden lisäämiseksi kansainvälisesti oman taiteilijaprofiilinsa kautta, ja hänen työskentelynsä orkesterin kapellimestarina on saanut niin soittajistolta kuin yleisöltä ylistystä. Rachlin on Turun filharmonisen orkesterin lisäksi Kristiansandin sinfoniaorkesterin päävierailija sekä Royal Northern Sinfonian taiteellinen partneri.\nPäävierailijan tehtävä on taiteellisen johtajan rinnalla kehittää orkesterin taiteellista tasoa. Rachlin on kaudellaan toiminut wieniläisklassisen repertuaarin asiantuntijana, jolla on kiinnostusta kehittää orkesteria monipuolisesti sekä taiteellisesti omia kontaktiverkostojaan hyödyntäen.\nSinfoniakonserteissa klassismin ajan ihania teoksia\nTorstain 7.10. ja perjantain 8.10. sinfoniakonsertteihin Rachlin on koonnut upean klassismin ajan ohjelmiston. Perjantain 8.10. konsertti lähetetään myös suorana, maksuttomana verkkolähetyksenä osoitteesta tfo.fi/live.\nKonsertit alkavat harvinaisella tuttavuudella, ukrainalaissyntyisen Wolfgang Amadeus Mozartin aikoihin eläneen venäläissäveltäjä Maksim Berezovskin C-duuri-sinfonialla. Berezovskin sinfonia on vuosilta 1770–72, mutta se löytyi Vatikaanin arkistoista vasta 2000-luvun alussa. Tutumpaa klassismia taas edustavat Mozartin iloinen 4. viulukonsertto sekä Joseph Haydnin viihdyttävä Lontoo-sinfonia. Mozartin viulukonsertot kumpusivat pianokonserttojen tavoin hänen omakohtaisesta kosketuksestaan soittimeen, ja Mozart olikin erinomainen viulisti. Haydn tunnetaan etenkin sinfonioistaan, ja Lontoo-sinfonia kuuluu englannissa ensiesitettyjen sinfonioiden joukkoon, jotka saivat hurmioituneen vastaanoton lontoolaiselta yleisöltä.\nMozartin 4. viulukonserton solistina konserteissa nähdään kovaa vauhtia urallaan nouseva viulisti Lilia Pocitari, joka tekee debyttiinsä TFO:n edessä. Pocitari on saanut oppia muun muassa Julian Rachlinin mestarikursseilta ja hän on voittanut palkintoja monissa kansainvälisissä kilpailuissa.


Kirjoitettu: ke 03.07.2019 klo 11:12\nHeipähei rakkaat kiltalaiset!\nTietokillan hallitus on järkytyksekseen huomannut että myös ensi vuonna Tietokilta täyttää vuosia, ja niitä varten tulisi jälleen järjestää Muistinnollaus. Juhlat eivät kuitenkaan tapahdu itsestään ilman tekijöitä, ja niiden valmistelu olisikin hyvä käynnistää jo syksyn puolella. Kilta etsii siis vuosijuhlille pääjärjestäjiä, eli M0-tirehtöörejä, suunnittelemaan ja toteuttamaan ikimuistoiset juhlat!\nM0-tirehtöörin virkaan voi hakea sekä yksin että yhdessä kaverin kanssa.Vuosijuhlien luonteesta johtuen olisi kuitenkin suotavaa, että tirehtööri olisi kokenut vuosijuhlailija, joka ei pelkää suuriakaan vastuunakkeja. Motivaatio järjestää mahtavat pippalot sekä kokemus tapahtumien järjestämisestä olisi myös suotavaa.\nTehtävää juhlissa on paljon, mutta onnistuneesta työstä on luvassa mainetta ja kunniaa. Suosittelemmekin lämpimästi kaikkia killassa toimineita harkitsemaan tirehtööriyttä! Kaikki työ ei tietenkään kaadu tirehtöörin/tirehtöörien niskaan, vaan järjestelyissä auttamaan kootaan toimikunta, jossa auttamassa on vähintään Tietokillan istuva hallitus. Lisäksi kaikki vapaaehtoiset ja vähemmän vapaaehtoiset kiltalaiset voivat auttaa järjestelyissä.\nMikäli sinä olet etsimämme henkilö ilmoita itsesi vapaamuotoisen hakemuksen merkeissä osoitteeseen hallitus[at]tietokilta.fi. Hakuaika loppuu su 31.7.2019, joten toimi nopeasti!


Las Vegasissa ammuskeltu konsertissa – SWAT-joukot hälytetty apuun – Stara\nLas Vegasissa ammuskeltu konsertissa – SWAT-joukot hälytetty apuun\nOhhoh! 2.10.2017, 10:00 · Stara.fi\nHetki sitten tulleen tiedon mukaan Yhdysvaltojen Las Vegasissa on ammuskeltu kasinohotellissa järjestetyssä konsertissa ja mahdollisesti muissakin osissa kaupunkia. Silminnäkijöiden mukaan SWAT-joukot on hälytetty etsimään tekijää tai tekijöitä ja tuhannet turistit ovat hakeutuneet suojaan muun muassa hotelleihin ja ravintoloihin.\nAmmuskelu tapahtui Mandalay Bay -kasinohotellissa, joka sijaitsee Las Vegasin maailmankuululla pääkadulla, Stripillä. Vielä ei ole tiedossa kuinka millaisia henkilövahinkoja ammuskelussa on mahdollisesti syntynyt. Vahvistamattomien tietojen mukaan ainakin kolme ihmistä on kiidätetty sairaalaan. Kasinohotellissa oli käynnissä Route 91 Harvest -musiikkifestivaali, jossa oli parhaillaan esiintymässä countrytähti Jason Aldean.\nFestivaaleilla kuvatulla silminnäkijän videolla kuullaan automaattiaseen ääniä. Sen jälkeen musiikki loppuu ja konserttivieraat heittäytyvät maahan. Joku huutaa videolla ”Menkää maahan” ja toinen ”Pysykää alhaalla”. Silminnäkijöiden mukaan poliisit ovat rynnäköineet myös Ali Baba -ravintolaan, joka sijaitsee noin 10 minuutin päässä Mandalay Baysta.\nLas Vegasin poliisi julkaisi pian tapahtuneen jälkeen Twitterissä viestin, jonka mukaan ammuskelija on yhä vapaana Mandalay Bayn ympäristössä. Poliisi on sulkenut Las Vegas Boulevardin noin puolentoista kilometrin matkalta ja pyytänyt ihmisiä poistumaan alueelta.


Sebastian Ahon jättisopimus yhä työn alla - sopu syntyy vasta kesän lopussa?\nEtusivu » NHL » Sebastian Ahon jättisopimus yhä työn alla – sopu syntyy vasta kesän lopussa?\nSebastian Ahon loistava viime kausi ei ole jäänyt noteeraamatta.\nJulkaisija: Laitataklaus.comJulkaistu: 24 kesäkuun, 2019 12:52\nSebastian Ahon uusi jättisopimus on yhä työn alla. Asian paljasti Carolina Hurricanesin presidentti ja general manager Don Waddell.\nJos puheet Sebastian Ahon tulevasta jatkosopimuksesta pitävät paikkansa, haluaa Aho ja hänen edustajansa kahdeksan vuoden mittaisen jatkopahvin, jossa palkka voi nousta jopa yli 10 miljoonaan dollariin vuodessa. Neuvottelut ovat tällä hetkellä kuitenkin pahasti kesken, mutta osapuolet ovat erinomaisissa väleissä.\nHurricanesin GM Don Waddell paljasti viikonlopun aikana, että Ahon edustajat ja seura olivat istuneet saman pöydän ääreen suomalaistähden uuden jatkosopimuksen merkeissä. Waddell kuitenkin kertoi, että Ahon jatkosopimusta ei kannata odotella vielä keskikesän aikana.\n– Tapasimme hänen edustajiensa kanssa eilen ja meillä oli loistavat noin tunnin mittaiset keskustelut. Asiat tulevat etenemään, mutta tällaiset sopimukset eivät yleensä synny kesä-heinäkuussa, vaan myöhemmin kesällä, Waddell kertoi The Athleticille.\nAhon uusi jatkosopimus tulee joka tapauksessa merkitsemään lopulta sitä, että sekä seura että pelaaja tulevat uskoutumaan toisilleen pitkäksi aikaa, ja potissa on valtava määrä dollareita. Molemmat osapuolet tiedostavat tämän, mistä johtuen jatkoneuvotteluissa ei olla kovinkaan kaukana toisistaan.\n– Hyvä asia on kuitenkin se, että emme ole kovinkaan kaukana toisistamme ja myös he haluavat uuden sopimuksen mahdollisimman pian. Liigassa tapahtuu nyt paljon asioita ja meidän pitää tutkiskella niitä. Saamme Ahon sopimuksen valmiiksi ajan kanssa.


Pontattu lastulevy – Perustukset ja valu\nTilaa lastulevyt ja muut rakennustarvikkeet edullisesti ja helposti Taloon. KoskiFloor on pontattu lattialastulevy, joka on saatavana niin kuivien kuin kosteidenkin. KoskiFloor-lastulevyt valmistetaan puunjalostuksen sivutuotteista .\nSeinä- ja kattoverhouksiin tarkoitettujen pontattujen lastulevyjen tavallisimmat levykoot ovat 6x 26tai 27mm ja 12x 26tai 27mm ja levypaksuus . Kosteuden kestävät lastulevyt ovat kalusteiden valmistukseen ja rakentamiseen tarkoitettuja pinnoittamattomia lastulevyjä, joiden valmistuksessa on käytetty . Byggmax – osta laadukkaita rakennustuotteita järkevään hintaan kategoriasta Lastulevyt. Lastulevy on umpipuun tai vanerin korvike.\nYleisimmin käytetyt lastulevy koot ovat 6x 24ja 12x 2400. Itse en ole muihin kokoihin törmännyt, mutta voi toki . Lastulevy x 6x 24mm PTG4. Pontattu lattialevy, joka soveltuu sekä uudisrakentamis- että peruskorjauskohteisiin.\nYksinkertainen kysymys, jopa niin että chatti olisi parempi tähän kuin uusi topikki. Eli kun lattiaa tehdään uusiksi pontatun lastulevyn voimin, .\nMateriaaliksi oli valittu mm paksu, pitkiltä sivuilta pontattu Seinä-Wilhelmi -lastulevy, jossa kunkin levyn pituus on 2cm ja leveys joko 60 . Myydään Pontattu lastulevy 22x600x2400. Hanki Pontattu lastulevy 22x600x24edullisesti Nettimarkkina. Missä suunnassa asennetaan 60x2oleva pontattu lastulevy niskoihin nähden. Niskojen päällä on harvalaudoitus ja lattialämmitys . Mielestäni lastulevy on parempi sisäseiniin kuin kipsilevy. Päätös n:o 175) Seinä-Wilhelmin pitkät sivut on pontattu, joten se mahdollistaa . Pontattu lastulevy lattioiden rakentamiseen.\nLastulevy 22x600x24ympäripontattu kosteudenkestävä.\nPontattu lastulevy 22 mm\nPrev Pesualtaat k rauta\nNext Aurinkokeräimet virosta


Päivänpesän elämää: Kesän sato on syöty\nAnkeaa olisi jos kasvimaan sadon pitäisi riittää koko vuodeksi. Tässä kohtaa vuotta nähtäisiin nälkää ja pahasti, sillä sato on pääosin syöty. Näin kylvöaikaan onkin hyvä tehdä katsaus viime kesän satoon.\nPinaatti kasvoi viime vuonna loistavasti vanhassa lasten sinkkiammeessa. Ensi kesänä kylvän pinaattia kahteen ammeeseen, pinaatista viimeiset syötiin tammikuussa. Eivät siis riittäneet mihinkään. Pinaatti kannattaa kylvää viimeistään toukokuussa, liian lämpimässä (+22) siemen ei idä.\nViime kesänä onnistuin ensimmäisen kerran talvivalkosipulin kanssa. Valkosipulia meillä on vielä jäljellä niin paljon että riittävät uuteen satoon saakka. Miehen mielestä itse kasvatettujen valkosipulien makua ei voi verrata kaupan valkosipuleihin. Yllä viimeisessä rivissä kasvavia härkäpapuja ryöppäsin ja pakastin, kaksi pussia on vielä syömättä. Välin lantut ja porkkanat on kaikki jo popsittu, kuten myös herneet kolmea pientä pakastepussillista lukuunottamatta.\nKeltainen porkkana on jokavuotinen kasvimaan menestys. Nyt ovat vain muisto, kaikki on syöty, jopa pakastetut. Eikä ostoporkkana ole yhtä hyvää.\nSipuleista viimeinen nautittiin eilen suurella tunteella ja hyvällä ruokahalulla.\nTomaatti "Tigerella" oli hienoinen pettymys. Maukkaampiakin lajeja on joten tänä vuonna en laita "Tigerellaa" vaikka se veikeän raidallinen onkin. Tomaatitkin on kaikki jo syöty. Myös ne joista keitin tomaattikastiketta pakastimeen. Mitä sitten on vielä jäljellä?\nEi kovin paljon. Marjoja on sen verran että keitän niistä kaksi mehumaijallista mehua. Aamiaismustikat ja -mansikat riittävät ehkä toukokuulle. Kuivattuja yrttejä on, mutta niistä oregano on vähissä. Lipstikkaa, salviaa ja piparminttua on vielä reilusti. Kesäkurpitsaa sosekeittoja varten on vielä vähän pakastimessa.\nMitään kylvöjä en ole vielä tehnyt mutta ajatuksissa ne ovat. Yritän taas kerran olla kohtuullinen, tomaattia muutama lajike eikä satoja siemeniä. Kasvihuonekurkkua myöhemmin keväällä ja muutama kesäkurpitsan taimi. Ne voisivat riittää.\nTunnisteet: kasvimaa, piha ja puutarha, puutarha 2015, ruoka, sisustus\nCheri 16. helmikuuta 2016 klo 10.05\nHyvin on sato kuitenkin riittänyt. Minulla on vielä omia sipuleita, vähän porkkanaakin, kuivattua lehtikaalia, härkäpapuja, sieniä ja marjoja. Kylvöt ovat vasta suunnitteilla, aloitan esikasvatuksen vasta maalis- huhtikuussa. Ihanaa ajatella uutta kasvukautta, voisinkin kokeilla pinaatin ruukkukasvatusta.\nKatja 16. helmikuuta 2016 klo 14.54\nHyvin se on riittänyt, esim. vasta pari kuukautta on syöty ostoporkkanaa. Olen vähän kahden vaiheilla laitanko tomaatit nyt helmikuussa vaiko vasta maaliskuussa, tahtovat venyä turhan ruipeloiksi jos laitan helmikuussa. Uusi kasvukausi on ihanaa aikaa.\nMinna 16. helmikuuta 2016 klo 10.22\nHieno pinaattikasvusto vannassa ja muutenkin koko hyötytarhasi niin nätti<3\nKatja 16. helmikuuta 2016 klo 14.55\nMinulla pinaatti kasvaa paljon paremmin vannassa kuin maassa, missä sitten lienee syy. Hyötytarhan yritän pitää nättinä aina, se jotenkin lisää itse kasvatetun ruuan arvoa.\nSaila 16. helmikuuta 2016 klo 13.58\nHatunnoston arvoinen asia, että satonne riittää tähän asti ja pidemmällekin!\nKatja 16. helmikuuta 2016 klo 14.56\nNiin minustakin. Koko syksy syötiin hirvikeittoa mihin ei oltu ostettu muita aineksia kuin suola, liha saatiin siskolta. Keväällä ollaan sitten osotojuuresten varassa. Mutta edes jotain pientä on vielä syömättä :)\nRiina 16. helmikuuta 2016 klo 14.55\nIhailtavan ja herkullisen näköistä!\nTuollaisen pinaattiammeen mäkin niin tahtoisin.\nKatja 16. helmikuuta 2016 klo 14.58\nAmmeet, niillä on hauskat tarinat. Toinen on löydetty roskalavalta ja toinen oli täällä kukkapenkissä maahan haudattuna kun ostimme talon. Siis aivan ehjä amme maan sisällä! Kuvassa oleva on se roskalavalöytö. Ei enää parhaimmassa terässä mutta sitäkin parempi istutuksille.\nMeillä on vielä porkkanaa, punajuurta, lanttua, naurista, sipulia, valkosipulia, tilliä, persiljaa, kesäkurpitsaa, viinimarjoja, vadelmia, mustikoita ja muutama maa-artisokka. Perunat epäonnistuivat viime kesänä surkeasti, yleensä niitä riittää omiin uusiin perunoihin saakka, mutta tänä vuonna jouduttiin ostamaan maakellariin - tosin hyviä perunoita saatiin, kun suoraan pellolta haettiin. Näitä ostoperunoita on kyllä vielä jäljellä.\nKatja 16. helmikuuta 2016 klo 21.54\nTeillä on vaikka mitä vielä jäljellä! Me söimme viimeiset oman maan perunat marraskuun vika päivä, mikään vuosi ei ole niin pitkälle riittänyt. Enemmänkin laitettaisiin juureksia vaan kun ei ole kellaria missä säilöä.\nAnonyymi 16. helmikuuta 2016 klo 16.39\nLuen blogiasi säännöllisesti, mutten ole jättänyt kommenttia aiemmin. Uudet kuvat puutarhastasi - niin koriste- kuin hyötytarhasta - ovat ihastuttavat ja vastaavat kovin omia unelmiani. Kevät onkin tulevan puutarhakauden suunnittelun ja unelmoinnin aikaa!\nKiitos, tykkään minäkin. Ja kiitos kun jätit kommentin, anonyymitkin kelpaa :)\nVaahteran lehden Leena 16. helmikuuta 2016 klo 21.34\nMinua aina hykerryttää käyttää itse kasvatettuja kasviksia. Minulla kasvoi paljon porkkanaa, mutta osa pilaantui kellarissa. Se oli harmillista. Pakastimessa kasvikset säilyvät kaikkein varmimmin. Onko sinulla jotain hyvää härkäpapureseptiä laittaa meille vinkiksi. Itse nakkelen niitä vähän sinne sun tänne, mutta varsinaista huippuohjetta en ole vielä löytänyt. Minun pinaattini kasvoi viime kesänä todella surkeasti. Ensi kesänä pitää kylvää sitä paljon enemmän.\nKatja 16. helmikuuta 2016 klo 21.57\nNostin jouluna vikat porkkanat maasta mutta niitä ei ehditty syödä, menivät huonoksi heti. Ei niitä onneksi montaa ollut, muutama unohdettu pätkä. Härkäpapuun ei ole mitään ylitse muiden reseptiä, olen itsekin kaipaillut sellaista. Paistan niitä kasvisten kanssa tai laitan sosekeittoon. Jauhelihakastikkeeseen laittaisin mutta muu perhe ei tykkää. Minunkin pinaatti kasvoi surkeasti maassa, mutta nuo ammepinaatit taas kasvoivat todella hyvin.\nIrene 16. helmikuuta 2016 klo 22.55\nPitkälle ovat puutarhan antimet riittäneet. Mutta kaikki näyttää hyvin kasvavan, niinkuin nuo pinaatit. Muutenkin kasvimaasi on hyvin hoidetun näköinen.\nKatja 17. helmikuuta 2016 klo 13.07\nKasvimaan pitää olla myös nätti, ainakin tämän puolen. Perunamaan puoli on sitten ihan toinen juttu :)\nHelinä 17. helmikuuta 2016 klo 7.56\nOi että ihania kuvia ja sormet alkaa syyhytä:-)\nKatja 17. helmikuuta 2016 klo 13.08\nNiin syyhyää jo sormet, parin kuukauden päästä saa jo upotella sormia kylmään multaan.\nvaalean vihreää 18. helmikuuta 2016 klo 6.48\nTosi pitkälle satoa teillä riittääkin. Missä säilytätte juureksia? Onko teillä maakellaria käytössä?\nKatja 18. helmikuuta 2016 klo 18.30\nEi ole maakellaria mikä on todella suuri puute. Osan juureksista pakastan, nyt oli niin leuto syksy että perunat säilyivät marraskuun lopulle suojattuna liiterissä. Porkkanat mahtui jääkaappiin ja osa oli pakastettuna. Sen takia sadon määrää pitää rajoittaa, ei ole säilytystiloja.\nPiri 19. helmikuuta 2016 klo 12.24\nTeitkö montakin reikää sinkkiammeen pohjaan? Omko amme kokonaan täytetty mullalla?\nKun olette noin käteviä käsistänne ja muutenkin aikaan saavia, niin kyllä teiltä varmaankin onnistuisi maakellarin tekökokin.\nKatja 19. helmikuuta 2016 klo 16.12\nKuvan amme on roskalavalta, siinä oli valmiina reikiä pohjassa, en muista montako, mutta useita. Taisin täyttää koko ammeen mullalla, vuosittain vaihdan vain pintakerroksen uuteen multaan. Toiseen ammeeseen en ole raaskinut tehdä reikiä, siksi se on ollut vähemmän käytössä.\nMaakellari on haaveissa, ehkä vielä sen saan :)


Kela Kuntouttava Työtoiminta | Yle Uutiset Pohjanmaa\nkela kuntouttava työtoiminta. te toimisto matkakorvaus. työllistymistä edistävä palvelu. Jouko Jokinen Israel Uutiset Www.osuuspankki.fi Radio Ohjelmat Saipan Pelit Itäliiga KHL:n kirkkaimpina huippuvuosina muutama kausi sitten raha liikkui ja seurat naarasivat Euroopan huippusarjoista. Etappi Ry Verkkikauppa Kilpailu-ja kuluttajavirasto (KKV) on saanut runsaasti yhteydenottoja.\nKuntouttava työtoiminta – Suomi.fi – Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu henkilöille, jotka ovat olleet työttömyyden tai muun syyn takia pitkään poissa työmarkkinoilta. Toiminnan tarkoitus on parantaa osallistujien työllistymis- tai kouluttautumismahdollisuuksia. Kuntouttava työtoiminta vahvistaa osallistujien työ- ja toimintakykyä sekä arjen- ja elämänhallintaa.\nKuka tuottaa palvelun? Kenellä on järjestämisvastuu? Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu pitkään työttömänä olleille elämänhallinnan ja työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi. Laki kuntouttavasta työtoiminnasta velvoittaa kunnat sekä työ- ja elinkeinotoimistot järjestämään kullekin asiakkaalle sopivan palvelukokonaisuuden.\nKuntouttava työtoiminta kela Kuntouttava työtoiminta – Home Faceboo . ta. 84 likes. Kuntouttavan tarkoitus on tarjota sinulle yksilöllistä tukea ja ohjausta yhdessä sovitun suunnitelman See more of Kuntouttava työtoi; ta parantaa elämänhallintaa ja lisää mahdollisuuksia työllistyä. Toi\nKela 💶 Talous- ja.\nTyöllistämistoiminnan muodot ovat kuntouttava työtoiminta, työkokeilu ja palkkatukityö. Työllistämistoiminta kuuluu myös Satakunnan työllistymistä edistävään moniammatilliseen yhteispalveluun (TYP), jonka tavoitteena on parantaa asiakkaan työllistymisedellytyksiä monialaisella ammattiosaamisella.\nKuntouttava työtoiminta Kuntouttavan työtoiminnan sisältö. Kuntouttavaan työtoimintaan sisältyy sekä työ- että yksilövalmennusta ja ryhmätoimintaa.\nKuntouttava työtoiminta Kuntouttavan työtoiminnan avulla rakennetaan väylää kohti avoimia työmarkkinoita tai koulutusta. Kuntouttavan työtoiminnan aikana voidaan selvittää myös mahdollisia terveydentilan asettamia rajoitteita työnteolle.\nKuntouttava työtoiminta siinä muodossa jossa se lain tarkoituksen vastaisesti toteutetaan on suurin kusetus suomen historiassa ja maailmanlaajuistestikin merkittävä. Sote olisi ollut vielä suurempi mutta onneksi se kaatui.\nKuntouttava työtoiminta Ohjaus perus- ja erikois-sairaanhoitoon sekä kuntoutukseen ESPOON TYÖLLISYYSPALVELUT Työllistäminen ja ammatillinen kuntoutus Sosiaalinen työllistäminen ja sosiaalinen kuntoutus Työhallinto ja Kela Työvoiman palvelukeskus Soukan työkeskus Kuvio 2. Espoon kaupungin työllisyyspalvelujen organisaatio\nSTM:n antamat viranomaisohjeet ja päätökset koronavirustilanteessa. Tälle sivulle on koottu kaikki sosiaali- ja terveysministeriön antamat koronavirustilannetta koskevat päätökset, viranomaisohjeet ja.\nKuntouttava työtoiminta on yksi pitkäaikaistyöttömille suunnattu aktivointitoimenpide. Työvoiman palvelukeskukset ohjaavat pitkäaikaistyöttömiä monialaisen tiimin ammattitaidolla tavoitteenaan asiakkaan aktivointi, kuntoutus ja työllistyminen. Myös elämänhallinnallisiin asioihin tartutaan.