Murron kohteeksi joutunut koruliike avautui Jumbossa – poliisi esittää todennäköisesti epäiltyjä vangittavaksi - Keskisuomalainen\nKotimaa 28.10.2018 12:40\nMurron kohteeksi joutunut koruliike avautui Jumbossa – poliisi esittää todennäköisesti epäiltyjä vangittavaksi\nLaatukorun Jumbon-liikkeeseen murtauduttiin lauantain vastaisena yönä kauppakeskuksen ikkunan kautta. LEHTIKUVA / HEIKKI SAUKKOMAA\nVantaalla kauppakeskus Jumbossa lauantaina murron kohteeksi joutunut Laatukoru-liike avautui puoliltapäivin, kertoo Laatukorun toimitusjohtajan Ari-Pekka Silvan. Silvanin mukaan liike on jo saatu siivottua.\n– Puusepät ovat hakeneet rikkinäiset vitriinit verstaalle, ja niitä korjataan vielä.\nVarastetut korut ovat vielä poliisin hallussa, ja Silvanin mukaan ne saadaan takaisin alkuviikosta. Arvotavaraa vietiin arviolta puolen miljoonan euron edestä, mutta summa ei ole Silvanin mukaan täsmentynyt.\n– Inventointia jatketaan tänään.\nVarkaat rikkoivat paikkoja, mistä tulee Silvanin mukaan tuhansien eurojen vahingot.\nNeljä epäiltyä kiinni\nLaatukorun Jumbon-liikkeeseen murtauduttiin lauantain vastaisena yönä kauppakeskuksen ikkunan kautta. Poliisi sai myöhemmin kiinni vantaalaisasunnosta rikoksesta epäillyt neljä miestä, ja asunnossa oli liikkeestä vietyä omaisuutta.\nMurrossa on herättänyt huomiota sen kohdistuminen kauppakeskuksen sisällä olevaan liikkeeseen. Toimitusjohtaja Silvan myöntää, että turvajärjestelyt ovat järeämmät niissä liikkeissä, joiden ovi avautuu ulos, ei kauppakeskuksen käytävälle.\nIkkuna, josta varkaat pääsivät sisään, on koruliikkeen yläpuolella, mutta johtaa kauppakeskuksen tiloihin. Ikkuna ei vaikuta kovin järeärakenteiselta.\nVarkaat poistuivat eri tietä kuin mistä tulivat. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Mikko Minkkisen mukaan poistumistie on poliisin tiedossa, mutta tutkinnallisista syistä asiasta ei voi kertoa enempää.\nMinkkinen sanoi, että rikostutkijat jatkavat työtänsä tänään, mutta hän itse kommentoi asiaa seuraavan kerran vasta maanantaina.\nMinkkinen kuitenkin kertoi, että vangitsemisoikeudenkäynti pidettäneen tiistaina tai keskiviikkona, mutta kaikkia neljää epäiltyä hän ei välttämättä esitä vangittavaksi.\n– Todennäköisesti tullaan esittämään vangittavaksi, mutta kuinka monta, se selviää, kun käydään huomenna tarkemmin läpi, mitä tämän päivän aikana on selvinnyt.\nToimitusjohtaja Silvan kertoo olevansa tyytyväinen siihen, miten nopeasti epäillyt saatiin kiinni. Koruja ei ollut vakuutettu.\n"On liian riskiä kertoa tällaisia yksityiskohtia"\nKauppakeskus Jumbo ei kommentoi julkisuudessa sitä, miten koruliikkeen yläpuolella ollut ikkuna oli suojattu tai oliko siinä hälytyslaitteet, sanoo Jumbon kiinteistöpäällikkö Hannu Hirvonen STT:lle.\n– On liian riskiä kertoa tällaisia yksityiskohtia. Sen jälkeen niitä yrittäjiä olisi pilvin pimein, hän perustelee.\nHirvosen mukaan lauantainen murto ei kuitenkaan paljastanut yllättäviä turvallisuuspuutteita. Murtoon ja kiinteistöön liittyviä asioita käydään läpi Jumbossa maanantaina, hän sanoo.


Osoite Carrer de Sant Vicenç, 08001 Barcelona, Espanja\nKohteen ID CEF63E5Y\nKännetty Google Translaten avulla Näytä alkuperäinen versio. Pysy yksityisen huoneen tässä maalaismainen huoneisto, 10 minuutin kävelymatkan päässä surina Las Ramblas. Se on ainutlaatuinen ja eklektinen sisustus, keittiö ja internetyhteys.\nHuoneessa on suuri parivuode, altistuvat puiset palkit, ja kaapissa matkatavaroita. Vieraat jakavat keittiö, tilava ruokailutilat, kylpyhuone kylpyamme ja suihku, ja patio.\nLähin metroasema on vain 5 minuutin päässä, ja palvelut junat, jotka kulkevat uskomaton Sagrada Familia katedraali. Vieraat voivat kävellä Goottilaiskortteli 12 minuuttia ja La Barceloneta ja rannalla 25.\nLas Ramblas on funky alueella Barcelonassa, täynnä kapeita, tuulinen katuja ja valtava valikoima ostos-ja ruokailutila. Barcelonan nykytaiteen museo on vain 5 minuutin kävelymatkan päässä.


Kutsu: Konttorinäätien kehonhuoltopäivä 12.5. - Pumpui | Lily.fi\nsup (Ei varmistettu)\t 15.4.2016 08:27\nLotta Katariina\tPumpui\t 15.4.2016 08:41\nHyvä pointti, iPhonen kalenteri ei näytä pyhiä :D\nLotta Katariina\tPumpui\t 15.4.2016 09:05\nNo niin, päivä vaihdettu kurantiksi, kiitos tarkkasilmäisyydestä :D\nsup (Ei varmistettu)\t 15.4.2016 09:20\nOnneksi valtio huolehtii työntekijöidensä lomapäivistä pyhäpäivämerkinnöillä :D\nVoiko ilmoittautua tätä kautta vai joko paikat meni?\nLotta Katariina\tPumpui\t 15.4.2016 09:22\nMahtuu juu, laita mulle sun yhteystiedot vielä mailitse, niin pysyy hallinnassa keitä on tulossa: pumpuiblogi@gmail.com!\nTuutikkiTuu (Ei varmistettu)\t 15.4.2016 12:54\nVoi mää tulisin kyl, muta Turust. Voi toi koirakuva oli surullisen hellyyttävä.\nHymyileoletupea\tKantapääopistossa\t 15.4.2016 14:03\nPerskutarallaa - tulisin viivana, jos en asuisi täällä perähikiällä :)\nLoistava aihe - kirjoita please joku postaus vielä tapahtuman jälkeen meille perähikiäläisillekin :D\nLotta Katariina\tPumpui\t 15.4.2016 14:46\nEhkä tästä pitää tehdä joku road show :DD\nBlogiin kyllä tulee raporttia, niin saadaan tietoa perähikiällekin :D\nHymyileoletupea\tKantapääopistossa\t 15.4.2016 14:53\nHei ihan loistavaa!!!\nJa ihan loistavaa :D\nAnksa\tTuottaja-Anttila 17.4.2016 06:31\nMahtavaa! Oisinpa Helsingissä tai edes Suomessa niin oisin mukana! Eli saaks tälläsiä vaikka toisen syksylläkin? :)\nLotta Katariina\tPumpui\t 17.4.2016 17:15\nPuhuttiin kyllä että jos tämä menee hyvin niin eiköhän pidetä joskus toistekin, toivottavasti pääset silloin mukaan :)\nvsh (Ei varmistettu)\t 19.4.2016 10:48\nSuper hyvä idea! Tulisin mielelläni, mutta työreissua pukkaa.


MmVM 13/2013 vp HE 75/2013 vp | Arkisto | Valiokuntamietinnöt | STUKlex\nMmVM 13/2013 vp HE 75/2013 vp\nMmVM 13/2013 vp - HE 75/2013 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi metsälain ja rikoslain 48 a luvun 3 §:n muuttamisesta\nEduskunta on 4 päivänä syyskuuta 2013 lähettänyt maa- ja metsätalousvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen eduskunnalle laeiksi metsälain ja rikoslain 48 a luvun 3 §:n muuttamisesta ( HE 75/2013 vp).\nosastopäällikkö Juha Ojala , vanhempi hallitussihteeri Maija Kaukonen , ylitarkastaja Matti Mäkelä , maa- ja metsätalousministeriö\nstrateginen johtaja Sixten Sunabacka , työ- ja elinkeinoministeriö\nneuvotteleva virkamies Maarit Loiskekoski , ympäristöministeriö\nmetsätalouden suunnittelupäällikkö Lauri Karvonen , Metsähallitus\njohtaja Ari Eini , Suomen metsäkeskus\ntutkimusjohtaja Taneli Kolström , Metsäntutkimuslaitos\nmetsäekonomisti Matleena Kniivilä , Pellervon taloustutkimus PTT\nmetsänhoito ja bioenergia -yksikön johtaja, MH Olli Äijälä , Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio\nmetsäasiantuntija Panu Kunttu , WWF Suomi\nhallituksen jäsen Lasse Vertanen , Puu- ja erityisalojen liitto\nneuvottelupäällikkö Erkki Eteläaho , Meto - Metsäalan Asiantuntijat ry\ntoiminnanjohtaja Juha Rautakoski , Metsänomistajien liitto, Pohjois-Suomi\nkehittämispäällikkö Stefan Borgman , Metsänhoitoyhdistys Eteläinen metsäreviiri\ntoiminnanjohtaja Kari Kuusniemi , Päijänteen metsänhoitoyhdistys\nasiantuntija Anssi Kainulainen , Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry\nsuojeluasiantuntija Risto Mustonen , Suomen luonnonsuojeluliitto ry\nmetsäjohtaja Tomi Salo , Metsäteollisuus ry\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi metsälakia ja rikoslakia. Metsälakiin tehtäisiin merkittäviä sisällöllisiä muutoksia metsätalouden sekä puuta käyttävän teollisuuden toimintaedellytysten edistämiseksi, maanomistajan omaisuuden suojan parantamiseksi, metsäluonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi ja metsälain valvonnan tehostamiseksi. Lisäksi metsäalan toimintaympäristössä ja maanomistajien sekä yhteiskunnassa tapahtuneista muutoksista johtuen esityksessä ehdotetaan puunkorjuuta koskevia säännöksiä tarkennettavaksi eri-ikäisrakenteisen metsänkasvatuksen vaatimien edellytysten huomioon ottamiseksi.\nEsityksessä ehdotetaan tarkennettavaksi lain soveltamisalaa sekä uudistus- ja kasvatushakkuiden toteuttamista koskevia säännöksiä, uudistamisvelvoitteen muodostumisen jälkeisiä velvoitteita, taimikon määrittelyä sekä muutettavaksi metsänkäyttöilmoituksen jättöaikaa. Lakia ehdotetaan lisäksi tarkennettavaksi metsän hakkaajan ja leimikkosuunnittelijan tekijänvastuun osalta. Lakiin lisättäisiin myös hakkaajan vastuihin liittyen maanomistajalle ilmoitusvelvollisuus hakkuiden käsittelyalueella mahdollisesti sijaitsevista tiedetyistä erityisen tärkeistä elinympäristöistä. Näihin ja muihin tärkeisiin kohteisiin liittyvä ilmoitusvelvollisuus säädettäisiin myös Suomen metsäkeskuksen alueyksikölle. Lakiin lisättäisiin tiettyjä uusia metsälain mukaisia erityisen tärkeitä elinympäristöjä ja niihin liittyvän ennakkotiedon maksuttomuuteen liittyvä säännös sekä tarkennettaisiin edellä mainittujen kohteiden ja niiden ominaispiirteiden määrittelyä. Alemmanasteisista säädöksistä siirrettäisiin lain tasolle edellä mainittujen elinympäristöjen käsittely sekä niihin liittyvää mahdollista poikkeuslupaa koskeva vähäisen taloudellisen menetyksen raja. Laista ehdotetaan poistettavaksi uudistamishakkuiden ikä- ja järeyskriteerit, suojametsäalueilla toimenpiteiltä vaadittava hakkuu- ja uudistamissuunnitelma, taimikon perustamisilmoitusmenettely, katselmusmenettely sekä uuden puuston aikaansaamisen varmistamiseksi säädetty vakuusmenettely. Edellä esitettyjen muutosehdotusten aiheuttamina lakiin ehdotetaan myös pienempiä teknisluonteisia ja kielellisiä muutoksia. Metsärikkomuksen syyksiluettavuusvaatimus esitetään muutettavaksi nykyisestä siten, että huolimattomuus muutettaisiin törkeäksi huolimattomuudeksi ja metsärikkomusta koskevaa säännöstä muutettaisiin muun ohella lisäämällä siihen leimikonsuunnittelijan vastuuta koskeva rangaistussäännös. Rikoslakiin ehdotetaan tehtäväksi metsälakiin esitettävistä muutoksista johtuvat tarkistukset.\nViitaten edellä todettuun valiokunta painottaa metsien talouskäytön ja metsiin pohjautuvien elinkeinojen merkittävyyttä ja hyväksyttävyyttä osana kestävää kehitystä sekä kasvavan hyvinvoinnin luomista monipuolisella metsien kestävällä hoidolla ja käytöllä. Samalla valiokunta korostaa myös metsien talouskäytön hyväksyttävyyttä osana kestävää kehitystä kansallisella, alueellisella ja globaalilla tasolla. Uusiutuvat sekä kestävästi hoidetut ja hyödynnetyt metsät tarjoavat vahvan perustan biotalouteen, jossa metsien aineettomat ja aineelliset hyödyt lisäävät hyvinvointia ja työtä ja luovat taloudellista kasvua.\nEsityksen perusteluissa on todettu, että metsien ekologinen tila on kohentunut viimeisen 20 vuoden aikana. Metsien monimuotoisuuden turvaamiseksi talousmetsissä on toteutettu luonnonhoitotoimia ja metsien suojelupinta-ala on kolminkertaistunut viimeisten 35 vuoden aikana. Yhteensä Suomessa on suojeltuja ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevia alueita 4,8 miljoonaa hehtaaria, joista luokitellaan metsäksi 3,0 miljoonaa hehtaaria. Suojelupinta-alojen lisäämisen ja metsien käsittelyn ansiosta tiettyjen metsälajien uhanalaistuminen on hidastunut tai pysähtynyt. Esityksen perustelujen mukaan monille eliölajeille tärkeä lahopuun määrä on seurantatutkimusten mukaan kasvussa metsiin jätettävien säästöpuiden ja viimeaikaisten myrskytuhojen seurauksena. Kokonaisuudessaan metsien monimuotoisuuden heikentymistä ei kuitenkaan ole saatu pysäytettyä, joten toimenpiteitä tarvitaan myös jatkossa.\nEsityksen perustelujen mukaisesti valiokunta kiinnittää huomiota siihen, että metsänomistajien tavoitteiden monipuolistuminen ja myös yleinen tarve metsänkäsittelymenetelmien monipuolistamiselle on noussut viime vuosina esille. Tämä tarve on viime vuosina voimistunut siitä huolimatta, että 2000-luvulla metsäpolitiikalla ja metsälainsäädäntöön tehdyillä muutoksilla on edistetty metsien monikäyttöä. Metsänomistajille suunnatuista kyselytutkimuksista on käynyt ilmi, että huomattava osuus metsänomistajista kokee nykyisten säännösten rajoittavan liikaa metsien monikäyttöä tai taloudellisesti perusteltua metsien käsittelyä.\nEhdotettavassa 5 §:n 1 momentissa säädettäisiin puolestaan tarkemmin kasvatushakkuiden varsinaisesta toteuttamisesta. Ehdotetun säännöksen mukaan kasvatushakkuu on tehtävä siten, että kasvatushakkuun jälkeen käsittelyalueelle jää riittävästi kasvatuskelpoista puustoa tasaisesti jakautuneena. Valiokunta pitää tärkeänä sitä, että pykälän 2 momentin mukaan kasvatushakkuusta aiheutuu uudistamisvelvoite, jos jäljelle jäävän puuston määrä ja laatu eivät ole riittävät puuston kasvattamiseksi edelleen. Käsittelyalueen puuston arvioinnissa tulee ottaa huomioon koko käsittelyalueen puusto. Valiokunta kiinnittää huomiota siihen, että valtioneuvoston asetuksella on tarkoitus säätää, että käsittelyalueen sisällä voi olla alle 0,3 hehtaarin yhtenäisiä alueita, joilla on vähän tai ei lainkaan kasvatuskelpoista puustoa. Tällä pinta-alarajalla on myös merkitystä arvioitaessa 5 a §:ssä uudistushakkuulle säädettyä uudistamisvelvoitetta, jota käsitellään jäljempänä.\nValiokunta toteaa, että lakiehdotuksessa nykyistä 7 §:ää ehdotetaan täydennettäväksi. Vastuuta hakkuusta laajennettaisiin pykälään ehdotetulla 2 momentilla siten, että vastuu koskisi hakkuuoikeuden haltijan lisäksi myös leimikkosuunnitelman tekijää. Metsän hakkaajan vastuun muuttamisella otettaisiin huomioon leimikkosuunnitelman tekijän vastuu suunnitelman laillisuudesta. Esityksen perusteluissa on todettu, että myös voimassa olevan metsälain esitöissä on tuotu esiin, että vastuu voisi kohdistua myös leimikon suunnittelijaan. Tätä tulkintaa ei kuitenkaan metsälain sanamuoto ole mahdollistanut. Esityksen perustelujen mukaan ehdotettavasta muutoksesta huolimatta vastuukysymyksien perusperiaatteet säilyisivät ennallaan. Hakkuuoikeuden haltijan ja suunnittelijan vastuuta arvioitaessa olisi kyse tapauskohtaisesta kokonaisharkinnasta. Jos metsänhakkuusopimukseen on liitetty hakkuun toteutusta ohjaava leimikkosuunnitelma, joka sisältää tiedot suunnitelluista hakkuista hakkuutavoittain ja tiedossa olevat metsälain 10 §:n 2 momentissa tarkoitetut erityisen tärkeät elinympäristöt rajauksina kartalla, leimikkosuunnitelman tekijä vastaisi pykälään ehdotetun 2 momentin mukaan siitä, että leimikkosuunnitelma on metsälain mukainen. Ehdotetun säännöksen mukaan leimikkosuunnitelman tekijä ottaisi edellä selvitetyn vastuun allekirjoittamalla leimikkosuunnitelman tai muulla vahvistamismenettelyllä. Viimeksi mainitulla tarkoitettaisiin esimerkiksi suunnittelijan sähköisesti toimittamaa leimikkosuunnitelmaa. Valiokunta pitää tärkeänä, että leimikkosuunnitelman sisällöstä säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\nHavupuuvaltaisen taimikon säilyminen havupuuvaltaisena edellyttää sitä, että vesat ja siemensyntyiset lehtipuut eivät tavoita istutustaimien keskipituutta. Valiokunnalle toimitetussa asiantuntijaselvityksessä on todettu, että kasvatuskelpoisen taimikon 0,4 metrin keskipituusvaatimus ei takaa havupuiden istutustaimikoiden säilymistä havupuuvaltaisina vaan ne muuttuvat hoitamattomina lehtipuuvaltaisiksi, joissa valtapuuna on lähes aina vesasyntyinen hieskoivu. Asiantuntijaselvityksen mukaan tämä edellyttää kuusitaimikossa kasvatuskelpoisten taimien 0,7 metrin keskipituutta. Valiokunta tulee mietinnön yksityiskohtaisissa perusteluissa ehdottamaan kyseisen säännöksen muuttamista niin, että vaadittava taimien keskipituus on 0,5 metriä. Lisäksi valiokunta edellyttää varmistamista lakia alemman tason säännöksillä, etteivät vesat ja siemensyntyiset lehtipuut tavoita havupuuvaltaisilla taimikoilla, muun muassa kuusitaimikoilla, istutustaimien keskipituutta. (Valiokunnan lausumaehdotus 1)\nValiokunta toteaa, että esityksessä ehdotetaan edellä selostettua 11 §:n 1 momenttia muutettavaksi siten, että poikkeusluvan mahdollistavat tilanteet on kytketty 10 a ja 10 b §:ssä tarkoitettujen velvoitteiden täyttämisestä tai rajoitteiden noudattamisesta aiheutuvaan metsätuoton vähenemiseen tai muuhun taloudelliseen menetykseen taikka haittaan, joka ei ole vähäistä. Lisäksi nykyisen 2 momentin tilalle ehdotettavassa uudessa 2 momentissa määritellään vähäisen taloudellisen menetyksen raja. Menetys katsotaan vähäiseksi, kun 10 §:n mukaisten kohteiden käyttörajoitusten aiheuttama taloudellinen menetys on pienempi kuin neljä prosenttia poikkeusluvan hakijan sen metsäkiinteistön, jossa käsittelyalue sijaitsee, markkinakelpoisen puuston arvosta tai alle 4 000 euroa.\nValiokunnalle toimitetussa selvityksessä on tuotu esiin, että metsäkiinteistö on yleensä käytännössä laajempi kuin käsittelyalue. Tämä muutos alentaa poikkeusluvan kynnystä tilanteissa, joissa kynnys muodostuu neljän prosentin rajasta ja metsänomistajalla on useita metsäkiinteistöjä saman kunnan alueella. Metsäkiinteistökohtainen tarkastelu johtaisi myös siihen, että näiden metsänomistajien osalta, joilla on useita metsäkiinteistöjä saman kunnan alueella, vähäinen menetys voitaisiin joutua sietämään nykyisestä poiketen useaan otteeseen (edellyttäen, että näillä saman kunnan alueella olevilla useilla metsäkiinteistöillä olisi 10 §:n kohteita, joilla vähäisen menetyksen kynnys ylittyy). Valiokunnalle toimitetussa selvityksessä on todettu, että muutoksen vaikutusten tarkkaa laajuutta on vaikea arvioida, koska useamman metsäkiinteistön saman kunnan alueella omistavien osuudesta ei ole tietoa. Valiokunta edellyttääkin, että tältä osin muutoksen vaikutukset selvitetään. (Valiokunnan lausumaehdotus 2)\nValiokunta toteaa, että käsittelyssä oleva esitys on tuomassa merkittäviä muutoksia metsälakiin. Esityksessä ehdotettavat säännökset sisältävät muutoksia muun ohella metsänkasvatusmenetelmiin ja lisäävät uusia elinympäristöjä erityisen tärkeiden elinympäristöjen luetteloon. Valiokunta pitää välttämättömänä, että metsälain muutoksista tiedotetaan tehokkaasti ja järjestetään kattavasti koulutusta ja neuvontaa. Lisäksi lain vaikutuksia tulee seurata ja ryhtyä tarvittaessa toimiin lainsäädännön muuttamiseksi.\nValiokunta toteaa, että säännös vastaa voimassa olevaa metsälain 6 §:ää muutoin, mutta 2 momentin viimeinen lause on lisäys nykyiseen verrattuna. Jotta lisäys on johdonmukainen ja auttaa osaltaan lain noudattamisen valvontaa, valiokunta ehdottaa kyseisen lauseen sisällyttämistä pykälään uutena 3 momenttina.\nValiokunta toteaa, että hallituksen esityksen valmistelun yhteydessä on pykälään jäänyt epähuomiossa virheellinen viittaus metsätuhojen torjunnasta annettavaan lakiin. Pykälän 5 momentin alkuperäisenä tarkoituksena on ollut helpottaa puunkorjuun aloittamista laajojen tuuli- ja muiden metsätuhojen jälkeen, jotta tuhojen leviäminen tai tuulituhojen seuraustuhot (hyönteistuhot) jäisivät mahdollisimman vähäisiksi. Jos edellä mainittu viittaus metsätuholain 2 §:n 2 kohtaan jäisi säännökseen, olisi lakiehdotuksen 14 §:n 5 momentin mukainen poikkeusmenettely mahdollista vain hyönteisten ja sienten aiheuttamien tuhojen osalta, vaikka nimenomaan tuulituhojen sisällyttäminen säännökseen on erityisen olennaista. Valiokunta ehdottaakin, että 5 momentista poistetaan viittaus metsätuhojen torjunnasta annettavan lain 2 §:n 2 kohtaan.\nEduskunta edellyttää, että selvitetään vaikutukset siirtymisestä metsälain 11 §:n mukaisten, maanomistajalle taikka hallintaoikeuden tai muun sellaisen erityisen oikeuden haltijalle aiheutuvien taloudellisten menetysten arvioinnissa kuntakohtaisesta tarkastelusta metsäkiinteistökohtaiseen tarkasteluun.


Joogaa ihan kaikille Kirsi – Energiaa Arkeen\nJulkaistu 15 lokakuun, 2019 16 lokakuun, 2019 kirjoittanut Kirsi Kankaanpää\nKategoriatHengitysharjoitukset, Jooga, Kokonaisvaltainen hyvinvointi, Tietoinen läsnäolo Avainsanathyvinvointi, jooga\n2 vastausta artikkeliin “Joogaa ihan kaikille Kirsi”\n29 lokakuun, 2020 11:10 am\nKiitos näistä kaikille osoitetuista joogahetkistäsi!\nOlet ohjaajana huippuluokkaa! Itsekin olen ohjannut joogaa jo vuosia, yhä ohjaan. Yritän koko ajan kehittää itseäni hienovaraisemmaksi ohjaustyössäni. Nyt korona-aikana,olen ostanut 2-3 maksullista joogakurssia pysyäkseni kehityksessä mukana.\nMutta vasta sinun ohjaamasi joogatunnit ovat koskettaneet syvemmin.\nIkäni puolesta huomaan, että flowjooga on minulle liian hektistä, jo lonkan tekonivelen vuoksi. Rauhallinen tempo sopii paremmin ikääntyneelle. Mutta puhun vain itsestäni. Sitä paitsi saatan vielä innostuakin.\n1 marraskuun, 2020 6:49 am\nKiitos Marjaana viestistäsi. Onpa ihana palaute ja niin hienoa kuulla, että olet löytänyt itsellesi sopivan harjoituksen rauhallisemmasta joogasta. Ja niin oikeassa olet, koskaan ei tiedä milloin innostuukin toisenlaisesta <3\nTykkään kovasti vaihtaa mielipiteitä myös toisten joogaopettajien kanssa, se kehittää omaa ohjausta aina jotenkin syvemmälle ja ehkä lähemmäs sitä omaa suuntaa. Jos joskus haluat heittää ajatuksia sähköpostitse tai muuten, niin laita ihmeessä viestiä kirsi@energiaaarkeen.fi\nMukavaa pyhäviikonlopun sunnuntaita ja iloa alkavaan viikkoon,\nSeuraava artikkeliSeuraava Joogaa ihan kaikille? Kyllä vaan ja hengitys- ja läsnäoloharjoituksia myös!


Keskustelu - Kysymys alkuräjähdyksestä | Tähtitiede ja avaruus | Tiede\nklo 1:24 | 10.2.2011\nMikä voisi mahdollisesti aiheuttaa alkuräjähdyksen?\nKaikki tapahtumat tarvitsevat tapahtuakseen kausaliteettia, kausaliteetti tarvitsee aikaa, ja aikaa ei ollut olemassa ennen räjähdystä. Silti tässä sitä vain ollaan. Eikö singulariteetin pitäisi olla ikuinen ja muuttumaton tila ottaen huomioon että siinä ei kellot tikitä? Eikö tässä rakenneta loogisen mahdottomuuden varaan?\nOlisi mukava kuulla selityksiä tälle. Itselläni ei ole pätevyyksiä tai edes minkäänlaista harrastuksellista suuntautumista tähtitieteeseen, olen vain utelias ja tällainen kysymys tuli mieleen. Vääntäkää tarpeen tullen rautalangasta.\nklo 1:35 | 10.2.2011\nAjatuksessasi on looginen virhepäättely, eli ääretön regressio. Sinun pitäisi siis jotenkin onnistua katkaisemaan tuo äärettömän pitkä päättelyketju eli ajatus siitä että kaikilla tapahtumilla on syy. Loogisena aksioomana siis ajatus että kaikilla tapahtumilla on syy on virheellinen, koska se kysyy aina että mikä sitten oli ensimmäisen tapahtuman syy.\nJos tämän onnistut tekemään pääset eroon myös singulariteetista.\nklo 1:51 | 10.2.2011\nMiten ääretön regressio katkaistaan?\nklo 2:04 | 10.2.2011\nOtat loogiseksi aksioomaksi sen ettei mikään päättelyketju voi jatkua äärettömän pitkälle. Esimerkiksi jos otat metrisen oksan ja katkaiset sen niin saat kaksi puolimetrista oksaa. Sitten katkaiset nämä jne. Jne. Aina niin pitkälle että jäljellä on vain atomi jota ei voida katkaista. Jos siis oletat atomin loogisena aksioomana niin voit katkaista äärettömän pitkät päättelyketjut.\nTämän soveltaminen maailmankaikkeuden syntyyn on sitten kinkkisempi ongelma koska silloin pitäisi olla hyvä käsitys kuinka gravitaatio käyttäytyy kvanttitasolla.\nklo 8:19 | 10.2.2011\nEikö singulariteetin pitäisi olla ikuinen ja muuttumaton tila ottaen huomioon että siinä ei kellot tikitä? Eikö tässä rakenneta loogisen mahdottomuuden varaan?\nMutta eikö ole loogisesti mahdotonta puhua ikuisuudesta ja muuttumattomuudesta aikajanan ulkopuolella?\nklo 10:06 | 10.2.2011\nJätä se AIKA pois (meille aika on vain prosessin tulos, ei mikään "olevainen", sitä ei ole olemassa) siinä on ikuisuus.\nklo 13:52 | 10.2.2011\nEi minun tietääkseni. Jos on aikajanan ulkopuolella, on ikuinen ja muuttumaton.\nEdelleenkään en ihan tajua sitä miten singulariteetti voisi räjähtää.\nToinen kysymys tuli mieleen, ja se taitaa olla vähän vielä hämärämpi.\nOnko kellään mitään arvausta siitä, mistä kaikki universumin materiaali on peräisin?\nklo 14:17 | 10.2.2011\nUnohda se sigu, ei sellaista ole, ei sen siis tarvi räjähtääkään.\nEi ole tullut mistään, se on aina ollut, ja aina tulee olemaan. Mutta olomuoto ja "paikka" vaihtuu loputtoman matkan varrella. Paikka lainausmerkeissä siksi, että sillä ei ole mitään väliä.\nKaikki on energiaa mitä on olemassa, ja energiaa ei voi hävittää, pitäisi riittää ajatuksen pohjaksi.\nklo 14:34 | 10.2.2011\nOnko tää nyt ihan yleistietoa?\nJos universumi on syklinen ja loputon, se tarkoittaa sitä että kaikki on jo tapahtunut äärettömän moneen kertaan. Tämäkin minun tietokoneella istumisen hetki ja TV:n vaaliväittely on tapahtunut aiemmin täysin identtisenä äärettömän monta kertaa.\nklo 15:04 | 10.2.2011\nEi siinä ole järkeä. Äärettömän kauan olemassa olleet maailmat implikoivat vain äärettömän pitkiä loogisia päättelyketjuja, eli ovat absurdeja. Siksi sinun pitää katkaista ne äärettömän pitkät loogiset päättelyketjut.\nHauska piirre atomissa on, että se on jakamaton, koska sitä ei ole enää olemassa tai sitä ei ole määritelty itseään pienemmässä mittakaavassa. Eli atomilla ei ole attribuutteja, vaan sillä on vain todennäköisyys olla olemassa.\nJuuri tämä mahdollistaa maailman olemassaolon, eli mitään sen osaa ei ole määritelty absoluuttisella tarkkuudella. Toisin sanoen sen koko olemassaolo on vain onnekas sattumus.\nJos kielletään absoluuttisten asioiden olemassaolo, niin siitä seuraa, että kaikkea mahdollista tapahtuu. Kvanttitasolla tosiaan tapahtuu kaikkea mahdollista, eli virtuaalisia hiukkasia syntyy spontaanisti joka paikassa, koska tämä seuraa epätarkkuusperiaatteesta.\nEpätarkkuusperiaate on periaatteena niin vahva, että jos väität ettei ole olemassa mitään, niin silloin väität jostain olemassaolevasta luonteeltaan jotain absoluuttista tietoa. Näin ollen koska ei minkään oleminen olisi luonteeltaan absoluuttista tietoa, joten tyhjyyden täyttää spontaanisti kvanttifluktuaatiot. Jos väität ettei jossain pisteessä kertakaikkisesti ole mitään, niin johan se on niin vahvasti tiedetty asia, että epätarkkuusperiaate spontaanisti synnyttää ei minkään tilalle jotain eli maailmankaikkeuden.\nVastaavasti singulariteetti on mahdoton, koska siinä on jotain mikä on yhdessä pisteessä, joten sen olemassaolo rikkoo epätarkkuusperiaatetta. Joten singulariteetin olemassaolo on mahdotonta.\nEli yhteenvetona, maailma on olemassa koska sen olemattomuus pitäisi sisällään absoluuttista tietoa asioista. Mikä puolestaan on absurdia, koska kaikki absoluuttinen tieto edellyttää olemassaololleen syyn. Siksi maailman on oltava olemassa, koska sen epäoleminen implikoisi jotain absoluuttista.\nTämä on hassu ajatus. Mutta tämä on loogisesti välttämätön seuraus, jos otat loogiseksi aksioomaksi sen että kaikki päättelyketjut katkaistaan. Tarkemmin sanottuna Einsteinin keksimä kvanttiteoria on se mikä katkaisee kaikki loogiset päättelyketjut, eli kvantti ei tarvitse olemassaololleen syytä, koska sen olemassaolon on olemassa vain todennäköisyytenä.\nEmergenssi selittää siis loput että millainen maailma on. Mutta itse maailman olemassaolo on looginen välttämättömyys, eikä se kysy syytä.\nEn oleta että kukaan ymmärtää mitä tässä yritän selittää, koska sen ymmärtäminen edellyttäisi että avartaa mieltään sen suhteen mitä ylipäänsä logiikka tarkoittaa. Sille ei ole olemassa aivan aukotonta määritelmää.\nklo 15:15 | 10.2.2011\nNoihin kysymyksiin yritetään saada vastauksia, mutta ne ovat liian vaikeita. Jokaisella on oma teoriansa, mutta niitä ei voida todistaa mitenkään. Sehän tässä onkin turhauttavinta. Yksinkertainen ja helppo kysymys, johon vastaus on liian vaikea kenenkään ymmärrettäväksi.\nklo 15:40 | 10.2.2011\nEi ole yleistietoa. Mielipide.\nMahdollisuuksia kehitykselle riittää kyllä, loputtomasti. Elämän kehitys ei ole ollenkaan selvä joka syklissä. Ole huoletta tuskin sinua on muualla olemassa, minua ei ainakaan ole, sen verta outo otus..\nTiedä tuosta. Mutta tilassa on aina ollut energiaa, jossakin päin ainakin, energia vain muuttaa muotoaan loputtomasti.\nTila ja energia pitää erottaa toisistaan. Siis tilassa sinänsä ei ole energiaa, vaan tila pitää sisällään energiaa. Tila 0 ja energia1.\nklo 16:16 | 10.2.2011\nEi ole tullut mistään, se on aina ollut, ja aina tulee olemaan. Mutta olomuoto ja "paikka" vaihtuu loputtoman matkan varrella. Paikka lainausmerkeissä siksi, että sillä ei ole mitään väliä. Kaikki on energiaa mitä on olemassa, ja energiaa ei voi hävittää, pitäisi riittää ajatuksen pohjaksi.\nGoswellin jutut ovat havukka-ahomaista tajunnanvirtaa, niissä ei ole mitään logiikkaa tai realismia taustalla. Goswell = fiktio.\nklo 17:10 | 10.2.2011\nTyhjästä on minun arvaukseni, ja siksi tyhjään pyrkii palaamaankin. Gravitaatio on tyhjästä syntyneen energian tilavuudesta johtuva vastavoima, joka pyrkii luhistamaan energian viemän tilavuuden takaisin nollaan. Koska ainetta on äärimmäisen vähän*, on voimakin hyvin pieni verrattuna aineen "säpinästä", eli äärimmäisen nopeasta värähtelystä syntyviin muihin perusvoimiin, kuten vahva ja heikko ydinvoima, sekä sähkömagneettinen värähtely.\nTiheämmät alkuaineet syntyvät supernovien aikana perushiukkasista, jotka ovat muodostuneet vedyksi ja heliumiksi, sekä sitä raskaammiksi alkuaineiksi rautaan asti tähden fuusion tuloksena.\nMustassa aukossa aine pakkautuu niin tiheään että jokaisen hiukkasen yksittäinen gravitaatiokenttä vahvistuu suhteessa tilavuuteen niin suureksi, että hiukkasista yhdistynyt gravitaatio ylittää muut perusvoimat, ja luhistaa aineen takaisin ei miksikään. Samalla aika katoaa, josta seuraa se, että prosessi kestää ikuisesti.\nSyksy ei ilmeisesti ole samaa mieltä eikä kiinnostunut spekulaatioistani, koska ei vaivaudu uusimman artikkelin yhteyteensä edes julkaisemaan kysymyksiäni siitä että miksi näin ei voisi olla. Ihan asiallisesti omasta mielestäni kysyin, mitkä nykyisin tunnetut fysikaaliset faktat kiistäisivät tämän teorian gravitaatiosta.\nEhkä vetoni siitä että gravitonia ei tulla koskaan löytämään oli liian provokatiivinen, tiedä sitten. Jos Syksy on vaikka säiemiehiä ja gravitonin etsijä itsekin.\nTeoriani nimittäin selittäisi gravitaation tilaa ja aikaa vastaavana ulottuvuutena, jotka eivät käsittääkseni vaadi myöskään mitään hiukkasia vaikuttaakseen aineeseen. Gravitaatio olisi siis ulottuvuus, joka olisi joko negatiivinen tai nollaulotteinen, pisteulottuvuus tai anti-tilavuus.\nKaikki merkit viittaavat siihen suuntaan mutta ehkä eivät ole niin LHC-seksikkäitä ajatuksia.\nKatsotaan mitä tulevaisuudessa löytyy, jos mitään. Jos ei löydetä mitään, niin sitten kannattaisi alkaa harkita onko ajatuksissani sittenkin jokin järki.\nTai sitten Syksy sekoitti teoriani Savorin juttuihin, jotka eivät kyllä liity mitenkään toisiinsa, anteeksi nyt vaan.\nEDIT: Louis De Broglie sai Nobelin aineaaltoteoriastaan, jonka mukaan kaikella aineella on aaltoluonne. Mitkä ovat aineen aallonpituudessa ne minimit ja maksimit ja nollakohta? Itse tulkitsen ne aineen värähtelynä olevan ja olemattoman välillä ominaistaajuudellaan, joka hiukkasilla on lähellä Planckin taajuuksia, eli hyvin tiheätaajuista.\nAine ikäänkuin väreilee tv:n lumisateen tapaisesti tyhjyyden ja olevan välillä, ja me havaitsemme sen energiana ja gravitaationa ja muina fysikaalisina suureina omassa makrotasossamme. Heisenbergin epätarkkuusperiaate selittyisi tästä perspektiivistä siten, että aineen paikkaa ja nopeutta ei voida tarkasti määritellä koska aine ei ole koskaan täysin edes olemassa, saatikka jossain tietyssä kohdassa. Kaikki on todennäköisyyksiä, eli tarkemmin sanottuna tilastollisia keskiarvoistuksia äärimmäisen nopeasta ilmiöstä jota emme millään kykene tässä mittakaavassa tutkimaan sotkematta koetulosta kokeen vaatimalla energialla.\nLHC:kin taitaa olla loppupeleissä voimaton, kuin kaivinkone, jolla yritetään korjata kelloa.\nAivan liian suuri työkalu.\nKyse on sellaisista mittakaavoista, että jos tutkittava alkeishiukkanen olisi ihmisen kokoinen, niin ihminen ulottuisi silloin Auringosta Saturnukseen.\nKaikkeen pätee samat fysiikan lait, mutta kvanttitasolle mentäessä ihmisen mittakaavasta tarkastelu muuttuu melko mahdottomaksi. Aivan kuten kävisi Saturnus-ihmiselle meidän kokoisia kappaleita tutkittaessa. Liian isot sormet (maapallon kokoiset). Ei auta nyppiä kun pikku hipaisu vastaa dinosaurukset tappaneen asteroidin törmäystä.\n* Tällä tarkoitan siis sitä, että aine koostuu pääasiassa ei mistään. Jos vedyn elektroni olisi herneen kokoinen, kiertäisi se appelsiinin kokoista ydintä muutaman kymmenen tai sadan metrin päässä. Meille tämä näkyisi atomina, jolla on tietty tilavuus. Mutta siitä tilavuudesta suurin osa on siis ei mitään. Tämä jatkuu mentäessä itse elektronin tai ytimen sisälle. Sielläkin on vain murto-osa todellista ainetta, ja loput värähtelystä johtuvaa tilan varausta.\nJos kaikki tämä tyhjyys saataisiin kutistettua pois, jäisi jäljelle ihan pikkiriikkinen määrä ainetta ilman mitään "hajurakoja". Ja siinä olisi koko kaikkeuden massa yhteen kerättynä.\nPitäisi yrittää laskea paljonko on tämän "kiinteän" aineen viemän tilavuuden suhde atomien ytimien viemän kokonaistilavuuden suhteen, ja tutkia korreloiko se esimerkiksi heikon ja vahvan ydinvoiman suhteiden mukaan. Heikon ydinvoiman tapauksessa verrataan siis ydin + elektroniparin viemää tilavuutta hiukkasten viemiin tilavuuksiin, ja vahvan ydinvoiman tapauksessa kvarkkien viemää tilavuutta suhteessa alkeishiukkasiin. Ongelmana taitaa olla se, että näitä tilavuuksia ei tarkalleen tiedetä.\nklo 10:03 | 15.2.2011\nAlkuräjähdys, JOS se tapahtuisi NYT jossakin, vaatisi koordinaattiset sijaintipisteet suhteessa omaan Universiumiimme. SE VOITAISIIN pistää vaikkapa 100 x kauemmas kuin oman Universiumimme rajat, ja voi olla, että Jumalat sellaisia tekevätkin....\nEI ole olemassa materiaa ilman tietokantaa, jossa on PUTKESSA maailmankaikkeuden tapahtumia. EI ole olemassa sellaista 3-ulotteisuutta, jossa ei olisi taulukoita atomien ja molekyylikombinaatioiden paikoista. Aivomme tuottavat MEILLE kuvan maailmasta. Tietokonekin ja TV pystyvät tuottamaan kuvia, ja osaavat sijoittaa kuvat oikein 3D-maailmaan. Se tarkoittaa, että maailmankaikkeuden KOODAUS on äärimmäisen yksinkertainen. Kuitenkin esim. kvarkkien ominaisuuksissa on paljon ihmeellisyyksiä, anti ja super-kvarkeissa myös...\nklo 10:15 | 15.2.2011\n- Singulariteetti on matemaattinen äärettömyys jollekin fysikaaliselle suureelle ja ääretön ainakin jonkin aikaa ALEMMASSA ulottuvuudessa, ylemmästä kulmakertoimensa(derivaatta) puolesta. Se ei kestä koordinaatistossa mielivaltaisen kauan, koska matematiikassa on pakkausalgorytmejä sille, kuinka esim. ikuisesti Y-akselin suuntainen(derivaatta ääretön) käyrä voidaan alemmasta ulottuvuudesta käsin tulkita äärettömyydeksi.\nTEORIASSA on matemaattinen äärettömyys olemassa, vaikka se siis YLEMMÄSSÄ ulottuvuudessa on vain mahdollisesti YHDEN yksikön verran ylöspäin mennyt suoranpätkä, kun sitä singuleriteetin äärettömyyttä "pakataan" ylempiin ulottuvuuksiin. (Myös vaakataso on COTANGENTIN silmissä ääretön)\n==> oo/0-> on kiusallista, mutta sekään 3D-maailmassa ei ole äärettömän suuri vaikutusalueeltaan, vaan siinäkin vain suorakulmaisesti ylöspäin mennyt alue..\nSinguleriteetti ALEMMASSA ulottuvuudessa käytännöllisesti katsoen RÄJÄHTÄÄ, jos ylemmässä ulottuvuudessa on tehty derivaatan kulmakertoimeltaan IKUISESTI äärettömyyteen(esim. kulmakertoimeltaan koko ajan ylöspäin) kasvava suure, sellainen täyttää koko alemman ulottuvuuden äärettömällä alueella, ja jos sellaisia on useita, singulariteetti alemmassa ulottuvuudeedessa RÄJÄHTÄÄ eli täyttää koko koodinaatiston vaikkapa 2D-pintana ÄÄRETTÖMYYDELLÄ!


Sydän- ja aorttaventtiilit - ultraäänen normit - Peräpukamat 2021\nSydän- ja aorttaventtiilit - ultraäänen normit\nUltraääni on yksi suosituimmista diagnostisista menetelmistä kardiologiassa. Sen edut ovat mukavuus, korkea tietosisältö ja tarkkuus. Jos olet huolissasi epämukavuudesta sydämen alueella tai on kardiologisia sairauksia, älä lykkää lääkärin käyntiä!\n- mitraaliventtiilien paksuus enintään 2 mm;\n- kuiturenkaan halkaisija - 2,0-2,6 cm;\n- mitraalisen aukon halkaisija 2 -3 cm.\n- mitraalisen aukon alue 4-6 cm2.\n- vasemman eteisen kammion ympärysmitta 25-40 vuotta 6 - 9 cm;\n- vasemman eteisen kammion aukon ympärysmitta 4 - 55 vuotta - 9,1-12 cm;\n- venttiilien aktiivinen, mutta sujuva liike;\n- venttiilien tasainen pinta;\n- venttiilien taipuma vasemman atriumin ontelossa systolin aikana enintään 2 mm;\n- soinnut näkyvät ohuina lineaarisina rakenteina;\n- venttiilien systolinen aukko yli 15-16 mm;\n- aortan aukon pinta-ala 2-4 cm2.\n- puoli on suhteellisen identtinen;\n- täysi aukko systolissa, hyvin suljettu diastolissa;\n- aortanrengas, jolla on keskivaikea echogeenisuus;\nYksi yleisimmistä sydämen patologioista on mitraaliventtiilin prolapsi. Mitä tämä termi tarkoittaa? Normaalisti sydämen työ näyttää tältä. Vasen atrium puristetaan vapauttamaan verta, venttiili lähtee auki tällä hetkellä, ja veri kulkee vasempaan kammioon. Seuraavaksi läpät sulkeutuvat ja kammion supistuminen saa veren liikkumaan aortaan.\nVenttiilin prolapseilla osa verestä kammion supistumisen aikaan menee taas atriumiin, koska prolapsi on taipuma, joka estää ovien sulkemisen normaalisti. Niinpä veren palautusjäähdytys (regurgitaatio) ja mitraalinen vajaatoiminta kehittyvät.\nMitral venttiilin prolapsi on ongelma, joka on yleisempää nuorilla. 15–30-vuotias ikä on tyypillisin tämän ongelman diagnosoinnissa. Patologian syyt ovat lopulta epäselviä. Useimmissa tapauksissa MVP: tä esiintyy ihmisissä, joilla on sidekudoksen patologioita, esimerkiksi dysplasiaa. Yksi sen ominaisuuksista voi olla joustavuuden lisääminen.\nJos esimerkiksi henkilö helposti taivuttaa peukalon käden vastakkaiseen suuntaan ja saavuttaa sen kyynärvarrelle, niin on todennäköistä, että yksi sidekudoksen ja PMK: n patologioista esiintyy.\nJoten yksi mitraaliventtiilin prolapsin syistä on synnynnäinen geneettinen häiriö. Tämän patologian kehittyminen on kuitenkin mahdollista hankittujen syiden vuoksi.\nPMK: n hankitut syyt\nErilaiset kardiomyopatian ides;\nKalsiumin talletukset mitraalirenkaassa.\nKivulli- sista prosesseista johtuen sydämen rakenteiden verenkierto häiriintyy, sen kudokset tulehtuvat, solut kuolevat, ne korvataan sidekudoksella, venttiilin itse kudokset ja ympäröivät rakenteet tiivistyvät.\nKaikki tämä johtaa muutoksiin venttiilin kudoksissa, vahingoittaa sitä sääteleviä lihaksia, minkä seurauksena venttiili lakkaa sulkemasta kokonaan, eli sen venttiilien prolapsi tulee näkyviin.\nOnko PMC Dangerous?\nVaikka mitraaliventtiilin prolapsia pidetään sydämen patologiana, useimmissa tapauksissa ennuste on positiivinen eikä oireita havaita. Usein PMK diagnosoidaan sattumanvaraisesti sydämen ultraäänen aikana profylaktisten tutkimusten aikana.\nPMK: n ilmentymät riippuvat prolapsin asteesta. Oireita esiintyy, jos regurgitaatio on vakava, mikä on mahdollista tapauksissa, joissa venttiilin lehtiset ovat huomattavasti taipuneet.\nUseimmat ihmiset, joilla on PMH, eivät kärsi tästä, patologia ei vaikuta heidän elämäänsä ja suorituskykyynsä. Toisen ja kolmannen asteen prolapsin asteella on kuitenkin epämiellyttäviä tunteita sydämen alueella, kipu ja rytmihäiriöt.\nVakavimmissa tapauksissa kehittyvät veren kiertoon ja sydämen lihasten heikkenemiseen liittyvät komplikaatiot, jotka johtuvat venytyksestä veren palautuvirran aikana.\nSydämen sointu repeämä;\nVenttiilikesken mykomatoottiset muutokset;\nJälkimmäinen komplikaatio on erittäin harvinaista, ja se voi ilmetä, jos MVP yhdistetään hengenvaarallisiin kammion rytmihäiriöihin.\n1 aste - venttiilin läpät taipuvat 3-6 mm,\nJoten useimmiten mitraaliventtiilin prolapsi ei ole vaarallista, joten sitä ei tarvitse käsitellä. Kuitenkin, jos patologia on merkittävä, ihmiset tarvitsevat huolellista diagnoosia ja apua.\nMitral-venttiilin prolapsia ilmenee spesifisillä oireilla, joilla on merkittävä regurgitaatio. Kuitenkin kyseenalaistettaessa potilaita, joilla on paljastunut MVP, jopa pienin aste, käy ilmi, että ihmiset kokevat monia pieniä vaivoja.\nNämä valitukset ovat samankaltaisia kuin vegetovaskulaarinen tai neurokirkulaarinen dystonia. Koska tämä häiriö diagnosoidaan usein samanaikaisesti mitraalisen vajaatoiminnan kanssa, ei aina ole mahdollista erottaa oireita, mutta tärkein rooli hyvinvoinnin muutoksissa on osoitettu PMK: lle.\nKaikki mitraalisen vajaatoiminnan aiheuttamat ongelmat, kipu tai epämukavuus liittyvät hemodynamiikan huonontumiseen eli verenkiertoon.\nKoska tässä patologiassa osa verestä heitetään takaisin atriumiin ja se ei pääse aortaan, sydämen on tehtävä lisätyötä normaalin verenkierron varmistamiseksi. Ylimääräinen kuorma ei ole koskaan hyödyllinen, se johtaa kankaiden nopeampaan kulumiseen. Lisäksi regurgitaatio johtaa atriumin laajenemiseen johtuen siitä, että siellä on ylimääräinen osa verestä.\nVasemman atriumin veren ylivuodon seurauksena kaikki vasemmanpuoleiset sydämen alueet ovat ylikuormitettuja, sen supistusten vahvuus kasvaa, koska sinun täytyy selviytyä ylimääräisestä osasta verta. Ajan myötä voi kehittyä vasemman kammion hypertrofia sekä atria, mikä johtaa paineen nousuun keuhkojen läpi kulkevissa astioissa.\nJos patologinen prosessi kehittyy edelleen, keuhkoverenpainetauti aiheuttaa oikean kammion hypertrofiaa ja kolmivaiheista venttiilin vajaatoimintaa. Sydämen vajaatoiminnan oireita esiintyy. Kuvattu kuva on tyypillinen mitraaliventtiilin prolapseille 3 astetta, muissa tapauksissa tauti on paljon helpompaa.\nAbsoluuttinen enemmistö potilaista mitraaliventtiilin prolapsin oireiden joukossa viittaa sydämen sykkeisiin, jotka voivat olla eri vahvuuksilla ja kestoilla.\nKolmasosa potilaista tuntee säännöllisesti ilmanpuutteen, he haluavat hengityksen syvemmäksi.\nAggressiivisempien oireiden joukossa voidaan havaita tajunnan menetys ja tajuttomuusolot.\nMelko usein mitraaliventtiilin prolapseihin liittyy heikentynyt suorituskyky, ärtyneisyys, henkilö voi olla emotionaalisesti epävakaa, unen voi häiritä. Saattaa olla rintakipuja. Ja heillä ei ole mitään tekemistä fyysisen aktiivisuuden kanssa, ja nitroglyseriini ei vaikuta niihin.\nPäänsärky aamulla tai yöllä.\nKaikkia näitä oireita ei voi kutsua vain mitraaliventtiilin prolapsiksi, vaan ne voivat johtua muista ongelmista. Tutkiessaan potilaita, joilla on samanlaisia valituksia (erityisesti nuorena), havaitaan usein luokan 1 tai jopa luokan 2 mitraaliventtiili.\nEnnen hoidon aloittamista tarvitset tarkan diagnoosin. Milloin PMH: n diagnosointi on tarpeen?\nEnsinnäkin diagnoosi voidaan tehdä satunnaisesti rutiinitutkimuksen aikana, jolloin suoritetaan sydämen ultraääni.\nToiseksi, kun yleislääkäri tutkii potilasta, voidaan kuulla sydämen myrsky, joka antaa perusteet lisätutkimukselle. Häiriö, jota kutsutaan kohinaa mitraaliventtiilin taipumisen aikana, johtuu regurgitaatiosta, toisin sanoen veri rumbles takaisin atriumiin.\nKolmanneksi potilaan valitukset voivat johtaa lääkäriin epäilemään PMH: tä.\nJos tällaisia epäilyksiä ilmenee, ota yhteyttä asiantuntijaan, kardiologiin. Diagnoosi ja hoito on suoritettava juuri hänen tehtävässään. Tärkeimmät diagnostiset menetelmät ovat sydämen auskultointi ja ultraääni.\nAuscultation aikana lääkäri voi kuulla tyypillisen melun. Nuorten potilaiden sydämen murmia kuitenkin määritetään melko usein. Se voi tapahtua hyvin nopean veren liikkumisen vuoksi, jonka aikana muodostuu turbulenssia ja turbulenssia.\nTällainen melu ei ole patologia, se viittaa fysiologisiin ilmentymiin eikä vaikuta henkilön tilaan tai hänen elintensä työhön. Jos kuitenkin havaitaan melua, kannattaa olla turvallinen ja suorittaa muita diagnostisia tutkimuksia.\nVain echokardiografian (ultraääni) menetelmä voi havaita ja vahvistaa luotettavasti PMH: n tai sen poissaolon. Tutkimuksen tulokset näkyvät näytöllä ja lääkäri näkee, miten venttiili toimii. Hän näkee hänen läppiensä ja taipumuksensa veren virtauksen alla. Mitraaliventtiilin prolapsi ei ehkä aina näy levossa, joten joissakin tapauksissa potilas tutkitaan uudelleen harjoituksen jälkeen, esimerkiksi 20 kyykkyyn jälkeen.\nVastauksena kuormitukseen verenpaine nousee, venttiilin painevoima kasvaa, ja jopa pieni pieneneminen tulee havaittavaksi ultraäänellä.\nJos PMK on ilman oireita, hoitoa ei tarvita. Jos ilmenee paljastunut patologia, lääkäri suosittelee yleensä, että noudatat kardiologia ja teet sydämen ultraäänen joka vuosi. Tämä antaa mahdollisuuden nähdä prosessin dynamiikassa ja huomata venttiilin tilan ja toiminnan huononemisen.\nLisäksi kardiologi suosittelee yleensä tupakoinnin lopettamista, vahvaa teetä ja kahvia sekä minimoimaan alkoholin saannin. Fyysiset harjoitukset tai muu liikunta, lukuun ottamatta raskaita urheilulajeja, ovat hyödyllisiä.\nMitraaliventtiilin 2 asteen ja erityisesti 3 asteen prapapsi voi aiheuttaa merkittävää palautumista, mikä johtaa terveyden heikkenemiseen ja oireiden ilmaantumiseen. Näissä tapauksissa hoitaa hoitoa. Mikään lääke ei kuitenkaan voi vaikuttaa venttiilin tilaan ja itsensä leviämiseen. Tästä syystä hoito on oireenmukaista, eli pääasiallisena vaikutuksena on lievittää henkilö epämiellyttävistä oireista.\nJoissakin tapauksissa rytmihäiriöiden oireet ovat vallitsevia, sitten tarvitaan sopivia lääkkeitä. Toisissa tapauksissa tarvitaan rauhoittavia aineita, koska potilas on hyvin ärtynyt. Siten lääkkeitä määrätään valitusten ja tunnistettujen ongelmien mukaisesti.\nTämä voi olla oireiden yhdistelmä, sitten hoidon tulee olla kattava. Kaikkia mitraaliventtiilin prolapsia sairastavia potilaita suositellaan järjestämään hoito, jotta nukkuminen on riittävän pitkä.\nLääkkeiden joukossa määrättiin beetasalpaajia, sydäntä ravitsevia ja metabolisia prosesseja parantavia lääkkeitä. Rauhoittavista aineista valerianin ja äidinmaidon infuusiot ovat usein melko tehokkaita.\nLääkkeiden vaikutus ei ehkä tuo toivottua vaikutusta, koska se ei vaikuta venttiilin tilaan. Joitakin parannuksia voi tapahtua, mutta sitä ei voida pitää vakaana taudin akuutissa etenemisvaiheessa.\nLisäksi saattaa olla komplikaatioita, jotka vaativat kirurgista hoitoa. Yleisin syy MVP: n toimintaan on mitraaliventtiilien nivelsideiden repiminen.\nTässä tapauksessa sydämen vajaatoiminta kasvaa hyvin nopeasti, koska venttiili ei voi sulkea lainkaan.\nKirurginen hoito on venttiilirenkaan vahvistaminen tai mitraaliventtiilin implantointi. Nykyään tällaiset toiminnot ovat varsin menestyksekkäitä ja voivat johtaa potilaan parantumiseen merkittävästi terveyteen ja hyvinvointiin.\nYleensä mitraaliventtiilin prolapsin ennuste riippuu useista tekijöistä:\npatologisen prosessin kehittymisen nopeus;\nventtiilin patologian vakavuus;\nTietenkin ajankohtainen diagnoosi ja kardiologien nimitysten täsmällinen noudattaminen vaikuttavat suuresti hoidon onnistumiseen. Jos potilas on tarkkaavainen terveydelleen, hän "kuulostaa hälytyksestä" ajoissa ja suorittaa tarvittavat diagnostiikkamenettelyt sekä hoitoon.\nPatologian hallitsemattoman kehittymisen ja tarvittavan hoidon puuttuessa sydänsairaus voi heikentyä vähitellen, mikä johtaa epämiellyttäviin ja mahdollisesti peruuttamattomiin seurauksiin.\nMitral venttiilin prolapsi on pääasiassa synnynnäinen ongelma. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että sitä ei voida estää. Ainakin on mahdollista vähentää 2 ja 3 asteen prolapsin kehittymisen riskiä.\nEnnaltaehkäisy voi olla säännöllinen vierailu kardiologiin, ruokavalion ja levon noudattaminen, säännöllinen liikunta, ehkäiseminen ja tarttuvien tautien oikea-aikainen hoito.\nMitral sydämen venttiilin normi\nSydän voidaan esittää neljän kammion pumpuna. Sydämen kammiot, vasen (LV) ja oikea (RV), jotka voittavat vastuksen perifeerisissä ja keuhkoaluksissa, luovat tietyn paineen niiden onteloissa. Sydänventtiilit on suunniteltu ylläpitämään normaalia hemodynamiikkaa, jolloin veri ei pääse virtaamaan sen normaaliin virtaukseen nähden vastakkaiseen suuntaan.\nSydänventtiiliä edustavat kaksi atrioventrikulaarista venttiiliä (vasemmalla tai mitraalilla ja oikealla tai tricuspid) ja venttiilit aortan ja keuhkojen runkoon. Mitral- ja tricuspid-venttiilit on kiinnitetty kuitumaisiin renkaisiin, mikä rajoittaa vastaavia atrioventrikulaarisia aukkoja.\nNämä kuitumaiset renkaat yhdessä muiden sydämen kuitujen muodostumien kanssa ovat osa atrioventrikulaarista risteystä. Jälkimmäinen sisältää mitraalisten ja tricuspidiventtiilien kuitumaiset renkaat; oikea ja vasen kuituinen kolmio, jotka muodostavat yhdessä sydänlihaksen kanssa atrioventrikulaarisen väliseinän; tiheät sidekudoksen renkaat, jotka rajoittavat aortan ja keuhkojen runkojen aukkoja sekä tätä aluetta vahvistavia kuitukimppuja.\nAtrioventrikulaaristen venttiilien kuitu- renkaat ja aorttaventtiilin kuiturengas sekä niiden yhteydet muodostavat niin sanotun kuitukehyksen tai sydämen luurankon. Keuhkojen rungon venttiili tuodaan eteenpäin ja erotetaan kuitukehyksestä sydämen oikean kammion ulostulo-osalla ja siksi se ei kuulu sydämen luurankoon.\nVyöhyke, joka yhdistää mitraalisten, aortan ja tricuspid-venttiilien kuitumaiset renkaat, on lähellä muodoltaan nelikulmaista ja sitä kutsutaan keskikuitukappaleeksi.\nMitraalilaitteen ja vasemman kammion sydänlihaksen eheys.\nMitral-regurgitaatio voi johtua mistään sairaudesta, joka vaikuttaa cuspsiin tai LV: n rakenteeseen ja toimintaan.\nSamoin leikkaus, joka tuhoaa mitraalisen järjestelmän, kun yritetään säätää MR: ää, vaikuttaa haitallisesti LV: n geometriaan, tilavuuteen ja toimintaan.\nVasen atrioventrikulaarinen, kaksoislehti, mitraaliventtiili (MK)\nMitraaliventtiililaite on yksi vasemman kammion antoreitän kolmesta komponentista, joka koostuu myös vasemmanpuoleisesta atriumista (LP) ja keuhkoveristä. MC: n tehtävänä on, että siirtämällä veri vasemman kammion onteloon diastolissa, se ei salli sen palata vasempaan atriumiin systolissa.\nVasen atrioventrikulaarinen (mitraalinen) venttiili ymmärretään rakenteena, joka koostuu niskakudoksesta, jänne-sointuista, papillaarisista lihaksista, vasemman kammion sydänlihaksesta papillaaristen lihasten vieressä ja kuitu- (fibromuskulaarisesta) mitraaliventtiilistä (FCMC). MC: n normaali toiminta riippuu kunkin osaston tilasta ja toiminnasta.\nMitraaliventtiili on kolmikerroksinen sidekudoksen muodostuminen, joka on kiinnitetty kuitumaisen lihaksen renkaaseen - mitraaliventtiilirengas. Venttiilien pinta on endokardin jatko ja välikerros - sidekudos, niin sanottu spongy.\nAnterolateraalinen ja posteriorinen mediaalinen commissure jakaa mitraaliventtiilin etu- ja takaosiin. Kierroksia yhdistävä linja on yhdensuuntainen venttiilien sulkemislinjan kanssa ja linja, joka yhdistää papillaaristen lihasten huiput. Mitraaliventtiilin (PSMK) etusivun muoto on puolipyöreä tai neliön muotoinen ja hieman pidempi kuin posteriorinen, kun taas takaosa, vaikka lyhyempi kuin etuosa, on kiinnitetty MK-renkaaseen pidemmän matkan.\nAnteriorinen rintakehä on kiinnitetty vasempaan sepelvaltimonpään ja aorttaventtiilin ei-sepelvaltimon puoleen sidekudosliitoksen avulla.\nKuvaillaan ns. Ylimääräisten mitraaliventtiilikoppaiden esiintymistä, joiden seurauksena niiden lukumäärä terveissä sydämissä voi olla 2-5 (S. S. Mikhailov). Kuitenkin on aina kaksi niin kutsuttua pää-, suurempaa läppää. Muiden lisäkiskojen lukumäärä riippuu kuitumaisen renkaan MK koosta - mitä laajempi on kuitumainen rengas, sitä enemmän ylimääräisiä cuspsia. Lisäkannattimet ovat pienempiä ja ohuempia, niiden commissures on pienempi kuin pääläppien commissures.\nMitraaliventtiilin kuitu rengas koostuu kahdesta haarasta - etu- ja takaosasta. Edellisen haaran paksuus terveessä aikuisessa on 0,3–1 mm, leveys 0,5–1,5 mm, selän haaran paksuus ja leveys 0,3–0,8 mm ja 0,5–1,2 mm vastaavasti. On sanottava, että terveillä ihmisillä on merkittäviä yksilöllisiä eroja sydämen rakenteessa.\nOn olemassa kaksi äärimmäistä muotoa - lyhyet, leveät ja pitkät kapeat sydämet. Näin ollen kuiturenkaan parametrit riippuvat henkilön perustuslaillisista ominaisuuksista sekä sukupuolesta ja iästä. Ikä, vasen atrioventrikulaarisen aukon muoto ja koko muuttuvat: jos lapsilla se on lähempänä pyöristettyä muotoa, niin aikuisilla se on lähempänä ovaalia.\nSen kehä ja pinta-ala on 6 - 15 cm, halkaisija 1,7 - 4,7 cm, pinta - ala 2,86 - 17,2 cm2 (S. Mikhailov).\nVasemman kammion onteloon päin suuntautuvien mitraaliventtiilikoppaiden pinta on peitetty tiheämmällä kuitukudoksella; kiinnittynyt hänen jänteiseen sointuunsa. Jälkimmäinen kulkee ylöspäin papillis-lihasten yläosista ja rungosta ja tunkeutuu MK-venttiilien reunoihin ja niiden kammion pintaan suoraan alaspäin. Chordi, joka ulottuu posteriorisesta mediaalista papillaarilihasta, astuu molempien venttiilien keskipisteisiin, joiden lukumäärä vaihtelee 5 - 30: een.\nAnterolateraalisen lihaksen soinnut soveltuvat venttiilien reunusmuotojen sivuosiin, niiden lukumäärä on 5 - 20. Etuosan sointujen pituus on 1 - 2,8 cm, taka-sointujen 0,5 - 2,7 cm, jänne-akordien pääosa on ennen istutusta varsi jakautuu useisiin säikeisiin. 19-40 chordalangasta on kiinnitetty etureunan vapaaseen reunaan ja kammion pintaan, 30 - 65 johdetta taakse, 5 - 20 sointua voidaan kiinnittää myös vartaloiden pohjaan.\nRiippuen siitä, onko soittimia liitetty suoraan papillaariseen lihakseen tai muodostavat toisen tai kolmannen haaran, liitä ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen soinnut.\nEdessä olevat papillaariset lihakset sijaitsevat etuseinässä sen alaosassa. Sydämen muodosta riippuen niiden lukumäärä vaihtelee yhdestä kolmeen, useimmiten (83%: ssa tapauksista) on vain yksi etupapillaarinen lihas (S. S. Mikhailov). Jälkipapulaaristen lihasten lukumäärä voi olla 1-6. Kussakin papillis lihasten ryhmässä voi olla yksi tai useampi lihaspää.\nJälkimmäinen voi näyttää erilliseltä, samankaltainen kuin sormet, vasemman kammion sydänlihaksen kasvut tai olla läheisemmin yhteydessä sen trabekuloihin. Systolin aikana papillaariset lihakset supistuvat yhdessä LV-sydänlihaksen kanssa, ja niiden toimintahäiriöt voivat liittyä myös lihasten perustaa muodostavan sydänlihaksen toimintahäiriöön.\nTavallisesti mitraaliventtiilin venttiilit ovat ohuita, muovattavia rakenteita, jotka liikkuvat vapaasti niiden pintaan vaikuttavien voimien vaikutuksesta. Venttiilien liikkeet diastolin aikana normaaleissa olosuhteissa tapahtuvat MC: n aukon läpi virtaavan veren vaikutuksesta ja MC: n renkaan liikkeen vaikutuksesta, johon venttiilit on kiinnitetty.\nSitä vastoin suljettujen venttiilien systolinen liike kärjessä on passiivinen, koska mitraaliventtiilirengas ja papillaariset lihakset supistuvat. Kun diastolissa avataan vasen atrioventrikulaariventtiili, sen etuläppä sulkee aortan kartion ja estää veren pääsyn aortalle tänä aikana. Systolissa mitraaliventtiilin lehtiset on suljettu vapaassa reunassa, mutta niin sanotun karkean alueen linjalla - atrioventrikulaarisen venttiilin lehtien paksunnettu osa, johon on kiinnitetty ohuita jänne-sointuja.\nMitraaliventtiilin yksittäisiä piirteitä liittyy useisiin eri sydämen rakenteisiin. S. Mikhailov erottaa kaksi äärimmäistä muunnosta kaksoislehtisen venttiilin muodostamisesta, joiden välillä on monia välituoteventtiilejä. Kapeissa ja pitkissä sydämissä löytyy ns. Yksinkertainen MK-muotoilu - ohut kuiturengas, jonka ympärysmitta on pieni (6–9 cm), 2–3 pientä läppää, 2–3 papillista lihaksia, joista kymmenen lähes haaroittumatonta jänne-akkua ulottuu venttiileihin. Jälkimmäiset kiinnitetään pääasiassa venttiilien reunoihin.\nLeveissä ja lyhyissä sydämissä ne usein löytävät kaksoislehtisen venttiilin monimutkaisen rakenteen, jolle on tunnusomaista pitkä kehä paksua haaraa sisältävällä kuiturenkaalla - 15 cm, 4-5 varret, joista 2-3 on leveitä ja pitkiä. Tämä rakenne vastaa 4-6 monisäikeistä papillarihaksia ja suurta määrää jänteisiä sointuja (20-30), jotka haarautuvat useisiin kierteisiin (jopa 70), jotka eivät liity vain venttiilien reunaan, vaan myös niiden kehoon ja kuiturenkaaseen.\nSen stenoosin ollessa tärkein oire on vasemman atrioventrikulaarisen aukon alueen väheneminen, venttiilin lehtien varhainen sulkeminen (aikaisemmin kuin kolmivaiheinen venttiili). myöhemmin - oikean kammion ja oikean atriumin seinämien sakeuttaminen, mikä vähentää vasemman kammion täyttöä ja siten vapautumista aortaan.\nTämä patologia on ominaista käänteisen verenvirtauksen (regurgitaatio) läsnäololla systolissa vasemman kammion takaa takaisin vasempaan atriumiin: valon vaiheessa se on 30% ulostyöntöfraktiosta, keskellä - jopa 50%, raskas - suurin osa atriumin tilavuudesta ei täyty keuhkoverestä laskimot ja vasemman kammion. Myöhemmin vasemman kammion seinämän kompensoiva hypertrofia ja sen ontelon lisääntyminen kehittyvät. Reumaattiset sairaudet aiheuttavat useimmiten juuri tällaista sydänsairautta.\nAortan viat: stenoosille on tunnusomaista aortan aukon alueen pieneneminen, jolloin vasemman kammion sydänlihaksen sakeutuminen kehittyy venttiilien resistenssin kestämiseksi. Aortan vajaatoiminnalle on tunnusomaista venttiilin epätäydellinen sulkeminen diastolissa ja vastaavasti veren osittainen palautuminen vasemman kammion onteloon. Indikaattorit ovat samat: 30% palautusjäähdytyksestä - lievää vakavuutta varten, 30–50% kohtalaisen asteessa ja yli 50% - vaikea aortan vajaatoiminta (ultraääni määrää myös vasemman kammioon heitetyn verenkierron pituuden: vastaavasti painovoiman mukaan 5 mm, 5 –10 mm ja yli 10 mm).\nUltraäänellä havaitut sydäninfarktin komplikaatiot voivat olla: sydämen aneurysma (ohennetun vasemman kammion seinämän ulkoneminen perikardiaonteloon), välikerroksen väliseinän repeämä (verenpaineen tasaaminen vasemmassa ja oikeassa kammiossa), sydämen seinän repeämä ja tamponadi (sydämen rakon ontelon täyttäminen, paineen kohoaminen ja sydämen häiriöt), papillaarisen lihasten repeämä (sillä on mitraaliventtiilin seloste, kun lihas rikkoutuu ultraäänellä, venttiilin vajaatoiminta) ja muut.\nPaine 135 - 75\nMiksi sydän särkee raskauden aikana?\nMitä labiili verenpaine tarkoittaa?


Rippikoulut Savonlinnan seurakunnassa - Savonlinnan seurakunta\nIltarippikoulu kokoontuu kevään aikana Savonlinnassa seurakuntakeskuksella valittuina arki-iltoina muutaman tunnin kerrallaan. Konfirmaatio Savonlinnan Tuomiokirkossa sunnuntaina 29.5. klo 13. Hyvä vaihtoehto suorittaa rippikoulu jo ennen kesää, jos leirimuotoinen rippikoulu ei ole sinun juttusi.\nKaupunkirippikoulu 1 kesäkuun alussa 6.-12.6. Savonlinnassa, konfirmaatio lauantaina 18.6. klo 10 Tuomiokirkossa.\nLeiririppikoulu talvella Hirvaslahden leirikeskuksessa\nHiihtolomaleiri: 26.2.–4.3., konfirmaatio sunnuntaina 22.5. klo 13 Tuomiokirkossa.\n(HL)=Hirvaslahden leirikeskus, (PS)=Pappilansaaren leirikeskus\nLeiri 1: 7.–13.6., konfirmaatio su 19.6. klo 13 Tuomiokirkossa, (PS)\nLeiri 2/KM: 14.–20.6., konfirmaatio su 3.7. klo 13 Kerimäen kirkossa, (HL)\nLeiri 3: 14.–20.6., konfirmaatio su 3.7. klo 13 Tuomiokirkossa, (PS)\nLeiri 4: 28.6.–4.7., konfirmaatio su 10.7. klo 13 Tuomiokirkossa, (HL)\nLeiri 5/PH: 28.6.–4.7., konfirmaatio su 10.7. klo 13 Punkaharjun kirkossa, (PS)\nLeiri 6/SR: 5.–11.7., konf. la 16.7. klo 10 Savonrannan kirkossa ja su 17.7. klo 13 Tuomiokirkossa, (HL)\nLeiri 7/EK: 5.–11.7., konf. la 16.7. klo 10 Enonkosken kirkossa ja su 17.7. klo 13 Tuomiokirkossa, (PS)\nLeiri 8: 12.–18.7., konfirmaatio la 23.7. klo 10 Tuomiokirkossa, (HL)\nLeiri 9: 12.–18.7., konfirmaatio su 24.7. klo 13 Tuomiokirkossa, (PS)\nLeiri 10/RS: 19.–25.7., konfirmaatio la 30.7. Sulkavalla Lohikoskella ja su 31.7. klo 13 Rantasalmen kirkossa, (PS)\nLeiri 12/RS: 26.7.–1.8., konf. la 6.8. klo 10 Tuomiokirkossa ja su 7.8. klo 13 Rantasalmen kirkossa, (HL)\nLeiri 13/KM-PH: 26.7.-1.8., konf. la 6.8. klo 10 Punkaharjun kirkossa ja su 7.8. klo 13 Kerimäen kirkossa, (PS)\n(konfirmaatio Punkaharjun kirkossa järjestetään, jos koronarajoitukset sen vain sallivat!)\nJos leirinumeron yhteydessä on kirjainlyhenne, niin se on merkkinä siitä, että leiri täytetään ensisijaisesti sen kappeliseurakunnan alueella asuvilla ja seurakuntajakson osuus on osittain ao. kappeliseurakunnan alueella ja konfirmaatio myös sen omassa kirkossa mahdollisuuksien mukaan. Myös työntekijät tulevat mahdollisuuksien mukaan samalta alueelta. Kaikki voivat kuitenkin hakea mille tahansa leirille, riippumatta asuinpaikasta. Konfirmaation voi käydä omassa kotikirkossa myös muun kuin oman ryhmän kanssa, jos esimerkiksi ajankohdaltaan ainoan sopivan leirin konfirmaatio on muualla. Tästä täytyy sopia erikseen ryhmänohjaajan kanssa seurakuntajakson aikana.\n(KM=Kerimäki, PH=Punkaharju, SR=Savonranta, EK=Enonkoski ja RS=Rantasalmi)\nAlkukesän rippileirit ovat perinteisesti kaikista suosituimpia, emmekä voi valitettavasti kaikkia halukkaita niille sijoittaa leirikeskuksien tilojen rajallisuuden vuoksi.


Ammunta peli. Pelata ammunta\nLuokassa pelejä ammunta pelejä verkossa onsuuri kokoelma erilaisia ampujia. Ammunta online-pelejä tarjoavat valtava valikoima pelejä ja myös aseita:peli jousiammunta, ammunta pelipistooli jakivääri, ammunta peli pallot ja ankkoja, muut tavoitteet,peli ammunta aseet. Voit osallistua tappeluihin ja taisteluita maalla, vedessä ja jopa avaruudessa. Tunne itsesisalainen agentti,supersotilas, komentajaStarship taitaistelija, joka taistelee vihollista vastaan , tai paaluilla avaruusolentoja. Puolusta planeetta ja siviilejä. Monet ihmiset ajattelevat, että pelejä kuten ammunta vain poikia, mutta olet väärässä. Tässä luokassa kerätään humoristinen pelejä verkossa ammunta pelejä, joka on mielenkiintoinenoikeudenmukaisemman sukupuoli. Varmista, pelata ammunta pelejä verkossa tyttöjä on myös hyvin hauska. Ammunta Pelit ilmaiseksi parantaa mielialaa ja lievittää stressiä. Luokka ammunta peli odottaa sinua!


Lihapullajahtia Italiassa | Uula ja Kuu | TV | Areena | yle.fi\nLihapullajahtia Italiassa | Uula ja Kuu\nsu 8.4.2018 8.20 Yle TV2\nIntoilua Intiassa Intoilua Intiassa. Kuu liioittelee vannetanssitaitojaan intialaiselle kirjetoverilleen. Hän ei uskalla paljastaa totuutta, ja niinpä hänen on tultava mestariksi ja vähän äkkiä.\n11 min la 18.4.2020 Käynnistä ohjelma\nIrlannin apilaa etsimässä Irlannin apilaa etsimässä. Uula haluaa tehdä Sara-tädille synttärikortin, jossa on aito neliapila. Koska onnenapilaa ei löydy kotikulmilta, sitä on lähdettävä etsimään Irlannista.\nJäätävää menoa Italiassa Jäätävää menoa Italiassa. Uula ja Kuu lähtevät Italiaan valmistamaan bestis-jäätelöä, mutta pääsevätkö parhaat ystävykset yksimielisyyteen yhtään mistään?\nKadonneen nallen tapaus Kadonneen nallen tapaus. Kuu löytää puhuvan nallen ja rakastuu tähän oikopäätä. Uula kuitenkin patistaa häntä palauttamaan nallen oikealle omistajalleen, joka asuu Siperiassa asti.\nKengurun kintereillä Kengurun kintereillä. Uula ja Kuu haluavat nähdä ilmielävän kengurun. Samalla ratkeaisi kiista siitä, miten kenguru ääntelee.\nLaiskaa menoa Costa Ricassa Laiskaa menoa Costa Ricassa. Uula haluaa saada kuvan harvinaisesta sademetsän linnusta, ja Kuu haluaa lasketella viidakon köysiradassa. Siispä on lähdettävä Costa Ricaan.\nMakeasti Skotlannissa Makeasti Skotlannissa. Kuu hotkaisee viimeisen tölkillisen Uulan herkullista erikoishunajaa ja tekee kaikkensa korjatakseen vahingon.\nMerenneitoa etsimässä Merenneitoa etsimässä. Kuu haluaa tavata ihka elävän merenneidon. Uula tahtoo auttaa ystäväänsä vaikka tietääkin, ettei merenneitoja ole olemassa.\nPelastuskissat Alpeilla Pelastuskissat Alpeilla. Kuu mielii urotöitä tekeväksi supersankariksi. Ystävykset lähtevät Sveitsin Alpeille, jossa vakava Sven opastaa heitä pelastustöissä.\nPiirustusoppia Perussa Piirustusoppia Perussa. Perun-matkalla Kuu huomaa, että hänkin voi oppia piirtämään. Uula taas hoksaa, että hän pystyy piirtämään ilman lempikynäänsäkin.\nPotkua Brasiliasta Potkua Brasiliasta. Kuu on ilmoittanut itsensä ja Uulan pelaajiksi jalkapallojoukkueeseen. Harmi vain, että kumpikaan heistä ei osaa pelata pätkääkään.\nRäiskälekekkerit Kanadassa Räiskälekekkerit Kanadassa. Uula ja Kuu aikovat pitää räiskälekestit, mutta kuinka ollakaan, vaahterasiirappi on päässyt loppumaan.\nSarjismatka Japaniin Sarjismatka Japaniin. Uulan sarjis päättyy sanoihin "Jatkuu ensi numerossa." Uula ei malta odottaa seuraavaan numeroa, joten edessä on matka Japaniin selvittämään, miten seikkailu päättyy.\nPinkki seikkailu Senegalissa ke 10.6. klo 17.00 · Yle Areena\nKakkulähetit Pariisissa ke 17.6. klo 17.00 · Yle Areena\nKylmää kyytiä Grönlannissa ke 24.6. klo 17.00 · Yle Areena\nPipon perässä Boliviassa ke 1.7. klo 17.00 · Yle Areena


Toisinliputtajan puolustus | www.suomiveneilee.fi\nMielestäni veneen perälippua ei tarvitsisi eikä pitäisi laskea satamissa yöksi.\nJuridisesti saatan olla väärässä, joskin tämän voisivat minua lainoppineemmat vahvistaa tai kumota.\n”Laki Suomen lipusta” (lähteenä finlex.fi) sanoo 4. pykälässään, että jokaisella on oikeus liputtaa kansallislipullaan, tai huvialuksessa sen paikalla vahvistetulla erikoislipulla (pursilippu) sen mukaan, kuin siitä asetuksella erikseen säädetään. Lain 9. pykälä sanoo, että tarkempia säännöksiä lain soveltamisesta ja liputuksesta annetaan asetuksella.\nAsetuksen ”Liputuksesta Suomen lipulla” (finlex.fi) 4. pykälä määrää liputuksen alkamaan kello 8 ja päättymään ”auringon laskiessa, kuitenkin viimeistään kello 21, jollei viraston tai laitoksen päällikkö paikallisten olosuhteiden tai muun syyn perusteella toisin määrää.”\nMaallikkona haluaisin lukea tuon niin, että se koskee virastoja, laitoksia ja sen sellaisia. Eikö siis yksityinen kansalainen voisi ottaa vastaavat vapaudet tulkita paikallisia olosuhteita ja muita syitä, onhan hän oma päällikkönsä?\nVallitseva ja vakiintunut tapa toki on lipunlasku satamissa kello 21. Vakiintuneella tavalla ymmärtääkseni voi olla isokin painoarvo lain tulkinnassa. Mutta tavat voivat muuttua ja muuttuvat ajan myötä.\nVeneiden liputuskäytännössä muutosta kohti painavia perusteita ovat ennen kaikkea käytännöllisyys ja mukavuus. Olen kuullut sellaisiakin toiveita, että satamanpitäjien pitäisi soittaa fanfaareita tai ampua kanuunanlaukauksia lipunlaskun merkiksi. Minusta olisi silkkaa häirintää patistaa ihmiset kesken uniensa, illallistensa, nuotiotulistelujensa, peliensä ja leikkiensä säntäilemään vanhaa muodollisuutta noudattamaan.\nJärkisyytä en millään keksi sille, miksi lippu ei saisi yössäkin liehua? Ei se tunnu häiritsevän niissä maissa, missä vastaavaa tapaa ei ole.\nUlkomailta olen myös kuullut järkiperusteen sille, miksi lippu nimenomaan pitäisi jättää yöksi. Suuremmissa satamissa, joissa on sekä vierasveneitä että paikallisia, lippu kertoo sataman turvallisuudesta vastaaville yhdellä vilkaisulla, missä veneissä on ihmisiä sisällä. Eli keitä varoitetaan ja pelastetaan ensin hädän tullen.\nAsia ei ole sen kokoinen, että viitsisin siitä käytännössä kinastella. Satamissa, joissa veneitä on enemmän ja muut laskevat lippunsa, minäkin otan sen pois. En ehkä ihan tasan yhdeksältä, ja usein vasta muutaman kummeksuvan katseen jälkeen, mutta kuitenkin.\nVastaavasti toivon suvaitsevuutta niiltäkin, jotka perinteeseen suhtautuvat omistautuneemmin. Koputtelu veneen kylkeen tuntuu ikävältä, luvatta veneeseen tunkeutuminen minun lippuni laskemiseksi jo törkeältä käytökseltä.\nKyse ei nimittäin ole siitä, että kunnioituksessani Suomen lippua kohtaan olisi puutteita. Se on asia, joka ei ole muodollisuuksista kiinni.


Ei nyt Zoomaa! Videoneuvottelusovellus on poissa käytöstä, jolloin tuhannet käyttäjät eivät voi osallistua konferensseihin -\nVideopuhelupalvelu Zoom näyttää kokevan suuren maailmanlaajuisen katkoksen, jolloin tuhannet käyttäjät ympäri maailmaa eivät voi osallistua konferensseihin.\nOngelmat alkoivat noin kello 15.17 BST (10.17 EDT) ja jatkuvat verkkosivustojen katkoksia tarkkailevan Downdetector-sivuston mukaan.\nSekä Yhdysvalloissa että Isossa-Britanniassa asuvat käyttäjät ilmoittivat, etteivät he voineet liittyä konferensseihin tai aloittaa konferensseja verkkosivuston tai sovelluksen kautta.\nYritykset palvelun tilasivu raportoi “heikentyneestä suorituskyvystä” verkkoportaalinsa käyttäjille.\n“Olemme saaneet raportteja, joiden mukaan osa käyttäjistä ei pääse Zoom-verkkoportaaliin. Tutkimme parhaillaan ja toimitamme päivityksiä heti, kun saamme ne”, lukee verkkosivustolla kello 15.38 BST (10.38 EDT) lähetetty huomautus.\nToinen päivitys, joka julkaistiin klo 15.59 BST, sanoi: “Olemme korjanneet ongelman, jonka seurauksena osa käyttäjistä ei pysty käyttämään Zoom-verkkoportaalia. Jatkamme tämän seuraamista ja päivitämme niitä aina kun niitä on.”\nKatkos johtuu siitä, että miljoonat britit ovat joutuneet työskentelemään kotoa käsin kansallisten rautatielakkojen seurauksena.\nVideopuhelupalvelu Zoom näyttää kokevan suuren maailmanlaajuisen katkoksen, jolloin tuhannet käyttäjät ympäri maailmaa eivät voi osallistua konferensseihin\nDowndetector UK twiittasi virallisen Twitter-tilinsä kautta uutisen, että Zoomilla on ongelmia\nOngelmat alkoivat noin klo 15.17 BST ja jatkuvat, kertoo sivusto Downdetector, joka valvoo verkkosivustojen katkoksia.\nTuhannet eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa sanovat, että he eivät voi liittyä konferensseihin tai aloittaa konferensseja verkkosivuston tai sovelluksen kautta.\nMyös USA:lla näyttää olevan vaikeuksia, sillä New York, Chicago, Washington ja Boston on korostettu hotspot-kohteina Downdetectorin kartalla.\nYhdysvalloissa luvut ovat paljon korkeammat, ja ongelmia on raportoitu yli 13 500\nZoomin käyttäjät Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa ilmaisivat Twitterissä turhautumisensa (ja joissakin tapauksissa ilonsa) katkosta.\n“Zoom on alhaalla ja rehellisesti sanottuna meidän pitäisi vain ottaa vapaapäivä”, kirjoitti yksi käyttäjä.\n“Mikä loistava tapa aloittaa aamut töissä zoomauksella alas”, kirjoitti eräs yhdysvaltalainen käyttäjä, jolla on kuva ylösalaisin olevasta hymiökasvosta.\n“Zoomin sulkeminen juuri ajoissa klo 9 henkilökunnan kokouksia varten on tunnelmaa”, kirjoitti toinen.\nIlo kuitenkin näkyi joissakin sosiaalisessa verkostossa julkaistuissa viesteissä.\n“Kokouspäivän lähentäminen on lähin asia, jonka aikuinen voi koskaan saada lumiseen päivään”, kirjoitti eräs käyttäjä.\nZoomin käyttäjät Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa ilmaisivat Twitterissä turhautumisensa (ja joissain tapauksissa ilonsa) katkosta.\nOn epäselvää, mikä ongelman aiheuttaa ja liittyykö se muihin laajalle levinneisiin Internet-katkoihin, jotka vaikuttavat verkkosivustoihin ja palveluihin, mukaan lukien Outlook ja Cloudflare – sisällönjakeluverkko, johon suuri osa Internetistä luottaa.\nMicrosoftin Outlook-sähköpostialustaan törmäsi palveluongelma tänä iltapäivänä, minkä vuoksi osa käyttäjistä ei ollut käytettävissä.\nYritys vahvisti ongelman ja sanoi, että se pyrkii korjaamaan sen, eikä tällä hetkellä näytä olevan vaikutusta muihin palveluihin.\nMicrosoftin oman Service Status -sivuston mukaan jotkin Outlook-käyttäjät “eivät ehkä pysty käyttämään postilaatikoitaan millään yhteysmenetelmällä” ja kokevat “viiveitä sähköpostiviestien lähettämisessä, vastaanottamisessa tai käyttämisessä”.\nMicrosoftin Outlook-sähköpostialusta on kärsinyt palvelu-ongelmista, jotka tekevät siitä joidenkin käyttäjien ulottumattomissa\nVerkkosivustojen valvontapalvelun Down Detectorin mukaan käyttäjät, joita asia koskee, näkevät viestejä, joissa kerrotaan, etteivät he pystyneet muodostamaan yhteyttä palvelimeen ja heillä on vaikeuksia muodostaa yhteyttä palveluun useista laitteista.\nCDN (Content Delivery Network) on palvelinalusta, joka auttaa minimoimaan viiveitä verkkosivun sisällön lataamisessa.\nJake Moore, ESETin kyberturvallisuusasiantuntija, selittää: “Verkkosivustot sijaitsevat kaikkialla maailmassa, joten sisällönjakeluverkostot on sijoitettu jakamaan tiedot tasaisesti mittaamalla fyysinen etäisyys niiden todellisen säilytyspaikan välillä ja vähentämään loppukäyttäjää. Tämä auttaa käyttäjiä kaikkialla maailmassa näkemään samaa korkealaatuista tietoa ja sisältöä ilman viivettä tai hitaita latausaikoja.\nInternet-palveluyhtiö Akamain mukaan yli puolet Internet-liikenteestä palvelee CDN.\nMicrosoft sanoi verkkosivustolla olevassa lausunnossa: “Jatkamme palvelun seurantatelemetrian analysointia löytääksemme seuraavat vianetsintävaiheet vaikutusten lieventämiseksi.”\nYhtiö lisäsi, että ongelma koskee tiettyjä käyttäjiä Euroopassa.\nMicrosoft sanoi päivityksessä: “Olemme todenneet, että liikenteenhallintainfrastruktuurimme ei toimi odotetulla tavalla.\n”Olemme onnistuneesti reitittäneet liikenteen vaihtoehtoiseen liikenteenhallintamenetelmään ja olemme nähneet palvelun saatavuuden parantuneen tämän prosessin valmistumisen jälkeen.\n“Seuraamme edelleen palvelun saatavuutta sen parantuessa, kun selvitämme perimmäisen syyn.”\nDown Detectorin mukaan kyseiset käyttäjät näkevät viestejä, joissa kerrotaan, että he eivät pystyneet muodostamaan yhteyttä palvelimeen ja heillä on vaikeuksia muodostaa yhteyttä palveluun useista laitteista.\nValvontapalvelu osoitti saavansa ilmoituksia ongelmista tiistaina kello yhdeksän aikoihin.\nMonet turhautuneet Outlook-käyttäjät ovat myös käyneet Twitterissä keskustelemassa katkosta.\nYksi käyttäjä kirjoitti: “Melin kannettavan tietokoneeni ulos ikkunasta ennen kuin tajusin, että Outlook-sähköposti oli poissa.”\nToinen twiittasi: “Palvelu on ollut poissa yli kolme tuntia ja lähes kaikki postilaatikomme. Tämä on uskomattoman huonoa.”\nJa yksi ilmaisi: “Tule, Microsoft. Näin ei saa tapahtua. Koko yrityksemme on kuollut ilman sähköpostin käyttöä ja se on ollut poissa tuntikausia. Missä varasuunnitelma!?!? #Naurettavaa.’\nNämä käyttökatkot eivät näytä liittyvän verkkoinfrastruktuuriyrityksen Cloudflaren ongelmaan.\nMonet turhautuneita Outlookin käyttäjät keskustelivat tänään myös Twitterissä\nCloudflaren suuri katkos aiheutti sen, että sadat Web-sivustot lakkasivat toimimasta ja palauttivat tänä aamuna 500 Internal Server Error -viestin.\nCDN (Content Delivery Network) on hajautettu ryhmä palvelimia, jotka toimivat yhdessä ympäri maailmaa. Verkkosivustot käyttävät näitä CDN-verkkoja toimittaakseen sisältöä pilvestä turvallisesti ja mahdollisimman nopeasti.\nCloudflare on ylivoimaisesti suosituin sisällönjakeluverkosto.\nNettisivujen katkoksia valvovan Downdetectorin mukaan sivustot, joita katkos vaikutti tänä aamuna noin kello 7.34 BST jälkeen, olivat Discord, Shopify, Fitbit, Peloton, Grindr, Ring, bet365, Google, NordVPN, JustEat ja Ladbrokes.\nCloudflare vahvisti ongelman päivityksessä virallisella Twitter-tilillään.\n“Cloudflare-tiimi on tietoinen tämänhetkisistä palveluongelmista ja pyrkii ratkaisemaan ne mahdollisimman nopeasti”, se sanoi.\nYritys otti korjauksen käyttöön klo 08.20 BST ja julkaisi päivityksen palvelun tilasivulleen klo 09.06 BST väittäen korjaaneensa ongelman.\nCategories Teknologia Tags päivittäinen posti, Tiede Post navigation


Tavoita elämyksiä ja hemmottelua haluavia kuluttajia lentokentällä\nHelsinki-Vantaa on jo lähes 20 vuoden ajan kuulunut lentokenttien parhaimmistoon. Skytraxin palkinto on osoitus siitä, että lentoaseman toiminta ja palvelut ovat korkealla tasolla.\nHelsinki-Vantaa on jo lähes 20 vuoden ajan kuulunut lentokenttien parhaimmistoon. Skytraxin palkinto on osoitus siitä, että lentoaseman toiminta ja palvelut ovat korkealla tasolla. Finavian tavoitteena on, että Helsinki-Vantaan asema Euroopan suosituimpien vaihtokenttien joukossa vahvistuu edelleen, kun lentoasema valmistautuu palvelemaan 20 miljoonaa matkustajaa vuoteen 2020 mennessä. Käynnissä oleva 900 miljoonan euron kehitysohjelma tähtää Helsinki-Vantaan vahvuuksien säilyttämiseen. Lyhyet vaihtoajat, ystävällinen henkilökunta ja maailmanluokan palvelut säilyvät myös matkustajamäärien kasvaessa.\nTietoa kerättiin muun muassa kyselytutkimuksilla terminaalissa, syvähaastatteluilla, mystery shoppingilla ja reaaliaikaisesti toimivilla tiedonkeruulaitteilla. Tietoa hankitaan esimerkiksi matkakohteista ja siitä millaisia matkustajat ovat. Lisäksi tutkitaan matkustuksen kehittymistä, matkustajien käyttäytymistä, tyytyväisyyttä ja tarpeita lentoasemalla.Tutkimusten perusteella matkustajat jakaantuvat neljään ryhmään: elämyksistä ja itsensä hemmottelusta kiinnostuneisiin asiakkaisiin (34 %), nopeaa ja tehokasta palvelua arvostaviin matkustajiin (26 %), rutiinimatkustajiin (22 %) sekä tuttuutta ja selkeyttä arvostaviin turvallisuushakuisiin matkustajiin (18 %).Eri matkustajatutkimusten tulosten perusteella kohderyhmien tarpeet otetaan huomioon palveluita kehitettäessä.– Tänä vuonna kartoitamme usein matkustavien eli niin sanottujen frequent flyerien toiveita ja tarpeita. Frequent flyereita Helsinki-Vantaan matkustajista on 33 prosenttia, Haapasaari toteaa.Finavia tutkii myös matkustajien kaupallista käyttäytymistä. Näin on saatu selville, että käyttäytymisessä on isoja eroja kansallisuuksittain. Tyypillisesti suurimpia ostoksia Helsinki-Vantaalla tekevät kiinalaiset ja venäläiset matkustajat.\nTaustatietoa Skytraxin tutkimuksesta:


Hobby 560 kerrossänky parivuode, ...\nHobby 560 kerrossänky parivuode\nVuosimalli: 2001 Ilmoitus jätetty: 28 lokakuuta 11:10\nNyt olis tarjolla hyväkuntoinen ja siisti perhevaunu hyvällä pohja ratkaisulla.\nAlden nestekiertoinen lämmitys sekä sähköinen lattialämmitys. Kokolattiamatto joka on jalalle mukava.\nTakana kerrossänky, keskellä u-ryhmä ja keulassa kiinteä parivuode hyvällä joustinpatjalla. Vaunun saa jaettua 3 osaan liuku-ja haitariovella.\nNukkumapaikat 2 lasta+ 4 aikuista.\nKeulassa kiinteä wc/suihku.\nLämminvesi varaaja löytyy myös.\nEläimet sopimuksen mukaan!\n- kevät ja syksy 400e/vko\n- kesä 500/vko\n- viikonloput alkaen 200e/vkl\n- suviseurat 900/vko Lisähinnasta myös paikan päälle vietynä.\n- juhannus 650e\nVaraus maksu on puolet vuokrasta joka maksetaan vuokratessa ja loppusumma maksetaan vaunun noudon yhteydessä.\nVarausmaksua ei palauteta varauksen peruuntuessa.\nOmavastuu vahingon sattuessa 800e toki katsotaan tapauskohtaisesti.\nVuokraus varusteisiin kuuluu:\nVoidaan myös myydä!


Nettivaraosa - Chevrolet 350sbc 1992 - Auton varaosat - Nettivaraosa\nVuosimalli 1992 Käyttövoima Bensiini\nVuosimalli Alkaen 1949 Vuosimalli Päättyen 2005\nAjon jäljiltä tarpeettomaksi jäänyt pikkulohko.\nHyvin toimi useamman kesän.\nTarkkaa vuosimallia ei tiedossa, mutta 90 luvun alkupuolelta tiettävästi.\nNettivaraosa ID 2937925\nVuokrataan: Pitkä viikonloppu Ke-Ma 169 € alk. 169 € / Pitkä viikonloppuvuo


"Olet nuoruus minun ihollani" - Laulaako Katri Helena uutuusbiisissään Tommi- rakkaasta?\nLaulaako Katri Helena uutuusbiisissään Tommi-rakkaasta?\nPerjantai 24.1.2014 klo 13.35\nKatri Helena esittää rakkauslaulun tänään julkaistavalla singlellään. Kuuntele tähden uutuus!\nUuden levyn kappaleet on tehty Katrin päiväkirjamerkintöjen pohjalta. (JENNI GÄSTGIVAR)\nKatri Helenan odotettu uutuuslevy Taivaan tie julkaistaan 4. huhtikuuta. Albumin ensimmäinen single Enemmän on Tommi Kaleniuksen ja Kari Haapalan Katrille säveltämä rakkauslaulu, jonka julkaisupäivä on tänään perjantaina.\nKatri Helenan laulun sanat ovat tunteikkaat. Yleispätevien teemojen välistä löytyy myös lause: Olet nuoruus minun ihollani, sä olet minun matkani. Tämän voi tietysti tulkita tarkoittavan Katri Helenan itseään selvästi nuorempaa elämänkumppania ja kalakaveria Tommi Liimataista.\nAjatus Taivaan tiestä syntyi, kun Warnerin tuotantopäällikkö Pequ Nieminen ehdotti reilu vuosi sitten levyn tekemistä Katrin omien muistikirjamerkintöjen pohjalta. Joukko lauluntekijöitä kokoontui Katri Helenan kanssa keväällä 2013 Villa Mandalaan Loviisan lähelle. Tämän yhteisen kokemuksen pohjalta biisien kirjoittajat sävelsivät ja sanoittivat kaikki tulevan albumin laulut. Levyn tuottaa Ville Riippa, joka on toiminut muun muassa Juha Tapion menestyslevyjen tuottajana.\nKatri Helenan muistikirjasta poimitut mietelauseet kootaan myös Taivaan tie -kirjaksi, joka ilmestyy Otavan kustantamana 12. huhtikuuta.


Pohjolan ei pidä jäädä jälkeen! | Pohjoismainen yhteistyö\n– Baltian maat ja Benelux-maat ovat molemmat saaneet sovittua korkeakoulututkintojensa automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta. Pohjolan ei siis pidä hankkia vitkuttelijan mainetta, sanoo Pohjoismaiden neuvoston Kasvu ja kehitys Pohjolassa -valiokunnan puheenjohtaja Pyry Niemi.\nKasvu- ja kehitys Pohjolassa -valiokunta haluaa nyt vauhdittaa työtä, jonka tavoitteena on saada korkeakoulututkintojen automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen toimimaan Pohjolassa, Baltiassa ja Benelux-maissa.\nPohjoismaiden kansalaisten tutkintojen ja ammattipätevyyden automaattinen tunnustaminen poistaisi merkittävän pohjoismaisen rajaesteen. Siten päästäisiin eroon erilaisista tunnustamismenettelyistä ja voitaisiin tehostaa hallintoa sekä parantaa työllisyyttä.\nOngelmana on se, että ammattipätevyyden ja tutkintojen sääntelyssä on eroja eri Pohjoismaissa. Yhden maan vaatimukset täyttävä tutkinto ei siksi aina täytä toisen Pohjoismaan vaatimuksia.\nNykyisin yksittäiset viranomaiset joutuvat tekemään arvion henkilön koulutus- ja ammattitaustasta säänneltyjä ammatteja koskevan lainsäädännön pohjalta. Viranomaiset voivat asettaa hakijalle vaatimuksia lisäkoulutuksen tai työkokemuksen hankkimisesta. Vaatimukset voivat olla niin laajoja ja asian käsittely niin monimutkaista ja pitkäkestoista, että se voi käytännössä toimia hylkäyksenä.\nTunnustamismenettelyn monimutkaisuus estää yksistään Ruotsin ja Tanskan välisellä raja-alueella noin 25 000 ihmisen työskentelyn Juutinrauman toisella puolella. Tämä oli yksi päätelmistä Damvad Analyticsin vuonna 2017 laatimassa raportissa ”Samhällsekonomisk analys av gränshinder: kostnader för Greater Copenhagen”.\nTunnustamismenettelyn monimutkaisuus estää yksistään Ruotsin ja Tanskan välisellä raja-alueella noin 25 000 ihmisen työskentelyn Juutinrauman toisella puolella.\nDamvad Analytics – Samhällsekonomisk analys av gränshinder: kostnader för Greater Copenhagen\nMuut päässeet jo pitkälle\nBaltian maat ja Benelux-maat solmivat vuonna 2018 sopimukset toistensa korkeakoulututkintojen automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta. Nyt maat haluavat edetä ja katsoa, saataisiinko järjestelmän piiriin myös ammattipätevyyden tunnustaminen.\n– Baltian maat ja Benelux-maat ovat molemmat saaneet sovittua korkeakoulututkintojensa automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta. Pohjolan ei siis pidä hankkia vitkuttelijan mainetta, sanoo Kasvu ja kehitys Pohjolassa -valiokunnan puheenjohtaja Pyry Niemi.\nPohjoismailla on pitkät perinteet luottamuspohjaisesta yhteistyöstä. Kasvu ja kehitys Pohjolassa -valiokunnan onkin vaikea keksiä hyviä perusteita sille, miksi Pohjola ei voisi solmia vastaavia sopimuksia kuin Baltian ministerineuvosto ja Benelux-liitto. Sopimus vastaisi myös Pohjoismaiden ministerineuvoston laatimaa pohjoismaisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmaa 2019–2021, jossa on ilmaistu sama tavoite.\n– Valiokunta on tyytyväinen Pohjoismaiden ministerineuvoston tavoitteellisuuteen ja katsoo oman ehdotuksensa tukevan tulevaa työtä. Odotamme pikaisia tuloksia, jotka helpottaisivat Pohjoismaiden kansalaisten arkea Pohjolassa muuttamisen tai työskentelyn yhteydessä, sanoo neuvoston keskiryhmän ahvenanmaalaisjäsen Mikael Staffas.\nKasvu ja kehitys Pohjolassa -valiokunta hyväksyi ehdotuksen yksimielisesti, ja lopullinen käsittely on luvassa Pohjoismaiden neuvoston istunnossa Tukholmassa lokakuun lopussa.\nOdotamme pikaisia tuloksia, jotka helpottaisivat Pohjoismaiden kansalaisten arkea Pohjolassa muuttamisen tai työskentelyn yhteydessä.\nMikael Staffas, keskiryhmä


Kotimaa Julkaistu 03.06.2011 17:04 (Päivitetty 05.06.2011 15:47)\nSuomen peruskoululaisten oppimistulokset ovat heikentyneet viimeisen kymmenen vuoden ajan. Nyt asiantuntijat ovat erityisen huolissaan ruotsinkielisten oppilaiden oman äidinkielensä lukutaidosta.\nRuotsinkieliset peruskoululaiset saavuttavat heikompia oppimistuloksia muun muassa Pisa-vertailuissa kuin suomenkieliset.\nOpetushallituksen pääjohtaja Timo Lankinen tunnistaa eron. Äidinkielen taitoa horjuttaa muun muassa koulukieli. Vaikka tunneilla puhutaan ruotsia, kääntyy kieli usein jo koulun pihalla suomeksi.\n– Yksiselitteistä syytä ei varmasti löydy, Lankinen sanoo.Arvostelua saa myös ruotsinkielisen oppimateriaalin ja opetuksen taso. Suomenruotsalaista kulttuuria vaaliva Svenska Kulturfonden on nyt pyytänyt Tukholman yliopistolta arvion opettajien koulutuksen riittävyydestä.\nOpetusharjoittelija: Kritiikkiin on aihetta\nRuotsinkielisten peruskoulujen opettajat valmistuvat Åbo Akademin Vaasan yksiköstä. Siellä myönnetään että kritiikkiin on aihetta.\n– Tiedän, että jotkut kurssit ovat saaneet valituksia ja joskus ne kaikuvat kuuroille korville, mutta mielestäni valittamisen sijaan pitäisi antaa enemmän konstruktiivista palautetta. On siis hyvä, että tästä keskustellaan, sanoo opetusharjoittelija Maja Kevin Åbo Akademin Vaasan yksiköstä.\nPoliisi tiukkana päättäjäisjuhlinnassa: Pulloja takavarikoidaan suuria määriä Katainen pitää oven raollaan perussuomalaisille


ABB Pitäjänmäki – mittavaa vedensäästöä ja hajuttomuutta - Novosan\nNovosan Referenssit ABB Pitäjänmäki – mittavaa vedensäästöä ja hajuttomuutta\nABB Pitäjänmäki – mittavaa vedensäästöä ja hajuttomuutta\nVedensäästöä teollisuuteen – Pitäjänmäessä huoltomies hymyilee jälleen\nVedettömät pisuaarit ja vettä säästävät Neoperl-suuttimet vähensivät huomattavasti vedenkulutusta ja wc-tilojen ongelmia ABB:n Pitäjänmäen tiloissa Helsingissä.\nPitäjänmäen teollisuusalueella sijaitsee yksi sähkövoima- ja automaatioteknologiayhtymä ABB:n Suomen tehdaskeskittymistä. Kiinteistöjen joukossa kohoaa Tellus-talo, joka pitää sisällään pysäköintikerroksia ja toimistotiloja – sekä lukuisia vedettömiä pisuaareja.Tellustalon asiakastilojen vessoissa oli aikaisemmin jatkuvia ongelmia. Ikävien hajuhaittojen lisäksi vedelliset pisuaarit tukkeutuvine putkistoineen työllistivät huoltomiestä turhan usein. Ongelmiin löydettiin nopea ja helppo ratkaisu, ja samalla siirryttiin kuin huomaamatta tiukalle vedensäästölinjalle. ”Tehdasrakennusten ja Tellus-talon yhteenlaskettu veden kuukausikulutus on toteutettujen säästötoimenpiteiden ansiosta pienentynyt vuoden takaisesta lähes 1000 m3”\nProjektipäällikkönä Pitäjänmäen ABB:llä työskentelevä Tommi Lindholm törmäsi Novosaniin asioidessaan erään ostoskeskuksen miestenvessassa. Pisuaarin ohesta löytyvä yrityslogo johdatti hänet soittamaan Novosanille. Novosanilta tultiin esittelemään vedettömän pisuaarin toimintaa mallikappaleen kera. Yhteistyö käynnistettiin asentamalla asiakaskäymälöihin ensin kokeeksi 4 Urimat-pisuaaria. Noin vuoden koekäytön jälkeen, keväällä 2014, kaikki kohteen noin 50 pisuaaria vaihdettiin vedettömiin. Lisäksi Tellus-talon hanoihin asennettiin Neoperl-vedensäästösuuttimet.\nHuoltomies kiittää ja hajut hävisivät\nVedettömien pisuaarien hyötyjä on Lindholmin mukaan erittäin helppo nimetä. Niitä ovat:\nUrimatit eivät ole vaatineet huoltomieheltä yhtä ainoaa korjauskertaa. Lindholm kiittelee myös yhteistyötä Novosanin kanssa:”Kaikki sujui alusta asti mutkattomasti. Novosan on nuorekas firma, jonka tuotteet toimivat kuten luvattiinkin. Suosittelen ehdottomasti muillekin ripeää vaihtoa vedettömiin pisuaareihin.”\nVedensäästö näkyy vertailuissa\nTehdasrakennusten ja Tellus-talon yhteenlaskettu veden kuukausikulutus on pienentynyt lähes 1000 m3. Merkittävä osa säästöistä on syntynyt Novosanin tuotteilla. Vertailuarvona on käytetty huhti- ja toukokuun vedenkulutusta vuosina 2014-2015.\nAloita vedensäästö yrityksessäsi: kysy lisää asiantuntijoiltamme!


Missä mennään, digikaava? -seminaarissa löydettiin paljon vastauksia mutta myös lisää kysymyksiä | Maankäyttöpäätökset\nHenrik Larsen Tanskan elinkeinovirastosta esitteli kort.plandata.dk-palvelua.\nYmpäristöministeriön 5. kesäkuuta järjestämä digikaava-seminaari keräsi mukavan yleisömäärän. Paikan päällä tilaisuuteen osallistui 70 alan ammattilaista, ja linjojen päässä tilaisuutta seurasi vielä toiset reilu 70 osallistujaa.\nDigitaalisen kaavoituksen kuntapilotti\nSeminaarin aamupäivästä iso osa oli varattu Paikkatietoalustan Maankäyttöpäätökset-hankkeen osana toteutettuun kuntapilottiin, jossa on selvitetty ja kokeiltu, millainen digitaalinen asemakaava käytännössä voisi olla. Projektipäällikkö Anssi Savisalo Sitowisesta kertoi, että vuoden pituisen pilotin aikana on sekä onnistuttu että epäonnistuttu, mutta paljon on ainakin opittu. Selvää on, että työ ja keskustelu jatkuu.\nYksi selvästi esiin noussut huomio on, että muutos ei tapahdu pelkästään hyvällä tahdolla vaan sitä pitäisi ohjata lainsäädännöllä ja ennen kaikkea käytännön toimia tukevalla ohjeistuksella. Tätä peräänkuuluttivat myös pilottikuntien edustajat puheenvuoroissaan. Kunnissa digitaalisessa ja tietomallipohjaisessa kaavoituksessa nähdään paljon hyötyjä, kuten esimerkiksi turhan ja päällekkäisen työn poistuminen ja laajemmin myös esimerkiksi tiedolla johtamisen mahdollisuudet. Paneelikeskustelussa pilottikuntien edustajat toivat kuitenkin esiin, että digitaalisen kaavoituksen malli on vielä tällaisenaan valmis, vaan työtä on vielä paljon edessä niin itse kaavan tietomalliin kuin prosessiinkin liittyen.\nKeskustelua poiki myös digitalisaatioon liittyvät käsitteet, lähtien tietomallista ja mitä sillä tarkalleen tarkoitetaan. Yhteisten käsitteiden tarkan määrittelyn tärkeys on huomattu, ja sanastotyökin on jo aloitettu.\nKuntapilotin loppuraportti julkaistaan myöhemmin kesällä, lue lisää pilotin sivuilta\nAsemakaavan tietomallia ja tietomallin käsitettä avataan mm. tässä blogikirjoituksessa\nKäytännön toimia digitaalisen kaavoituksen onnistumiseksi on lähdetty edistämään myös Tulevaisuuden maankäyttöpäätökset -hankkeessa. Ympäristöministeriön vuoden alussa käynnistämän hankkeen tavoitteena on hahmotella tiekartta ja koota yhteen toimenpiteet, joita maankäytön suunnittelun ja rakentamisen digitalisoimisessa tarvitaan sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Hankkeen vetäjä Sonja Aarnio Rambollilta kertoi, että tiekartta on nyt valmis ja kesän kynnyksellä ollaan valmiita siirtymään käytännön toimenpiteiden tarkempaan määrittelyyn. Toimenpiteet, jotka hankkeessa nyt on nostettu esiin, ovat:\nTietomallipohjaisen suunnittelun soveltuvuusselvitys\nTietomallipohjaisen suunnittelun ohjeistus\nPäätös- ja lähtötietojen erottaminen ja lähtötietojen kansallinen saatavuus\nTulevaisuuden maankäyttöpäätökset -osuudessa kerrottiin tarkemmin toimenpiteiden sisällöstä ja avattiin, miksi muutosta ylipäänsä tarvitaan. Esimerkkinä katsastettiin myös muiden pohjoismaiden ja Hollannin tilannetta.\nLue hankkeesta lisää ympäristöministeriön sivuilta\nTilaisuuden pääpuheenvuorossa kuultiin Tanskan elinkeinovirastossa työskentelevän Henrik Larsenin esitys Tanskan matkasta kohti maankäyttöpäätösten digitalisaatiota. Tanskassa on nähty tärkeäksi tuoda kaikki kaavatiedot saataville yhden luukun taktiikalla, jotta tieto saadaan paremmin ja helpommin käyttöön yli organisaatiorajojen. Larsen esitteli paikallista suunnitteluprosessia sekä kort.plandata.dk-palvelua, johon maankäyttöpäätöstiedot on koottu. Yhteistyötä alustan rakentamisessa on tehty etenkin paikallisen verohallinnon kanssa, mutta Larsen korostaa, että suuria hyötyjiä ovat myös kunnat, yritykset ja ohjelmistokehittäjät.\nValmis ei ole maailma kuitenkaan vielä Tanskassakaan, vaan seuraava suuri kysymys on, mitä nykyisille kaavoille tulisi tehdä. Larsen kertoo, että tavoitteena on päästä kokonaan eroon pdf:istä ja digitoida kaikki kaava-aineisto koneluettavaan muotoon. Keskustelussa pohdittiin, voisivatko Suomi ja Tanska lyödä asiassa hynttyyt yhteen ja kehittää nykyisten kaavojen digitointitapoja yhdessä toinen toisiltaan oppien.\nTutustu Tanskan maankäyttöpäätösten karttapalveluun: kort.plandata.dk\nKoko päivän pituisessa seminaarissa ehdittiin kuulla lisäksi maankäyttö- ja rakennuslain uudistuksen tilanteesta sekä maaperän rakennettavuusmallin kuntapilotoinnista. Tilaisuuden päätteeksi pohdittiin, onko nykyinen suunta kohti digikaavaa oikea ja millaisia askeleita seuraavaksi tarvitaan.


217 m² Kauppalantie 2, 02700 Kauniainen Erillistalo 6h myynnissä - Oikotie 15858002\nMyytävät asunnot Kauniainen Kauppalantie 2, 02700 Kauniainen\n845 000 €217 m²\nKauppalantie 2, Kauniainen, Kauniainen6-7h+k+s+khh+2xat+2xp+piha+terassi\nHurmaava, skandinaavistyylinen erillistalo arvostetulla sijainnilla Kauniaisissa.\nTämä suuren muutoksen läpikäynyt monen unelmakoti täyttää vaativankin ostajan toiveet. Toimivaa pohjaratkaisua, ihanaa terassialuetta, suuria huoneita ja lämmintä tunnelmaa arvostavalle tämä on tilaisuus, johon kannattaa tarttua!\nSisältä talo on tyylikäs, kaunis ja viihtyisä. Käytetyt materiaalit, kalusteet ja koneet ovat laadukkaita. Tilankäyttö on loistava - Eteisestä on käynti suureen olohuoneeseen ja keittiöön, josta pääset upealle terassialueelle ja suojaisalle etelä-länsi pihalle. Alakerrassa lisäksi kaunis, erillinen wc, kodinhoitohuone, takkahuone, kylpyhuone ja sauna. Yläkerrassa on neljä tilavaa makuuhuonetta, arkiolohuone, jossa tunnelmaa tuo takka. Yläkerran tyylikkäässä kylpyhuoneessa on tuplasuihkut ja his/hers altaat. Yläkerran itään ja länteen suuntaavilla parvekkeilla nautit aamu- ja ilta-auringosta.\nTalo sijaitsee omalla, puutarhamaisella tontilla pihatien perällä. Länteen ja etelään suuntaava piha terasseineen on suojaisa ja aurinkoinen. Terassilla aina lämmin ulkoporeamme.\nLämmin autotalli kahdelle autolle. Pihalla mahdollisuus sähköauton lataukselle ja lisäksi pistokkeelinen autopaikka.\nTähän ihanaan kotiin kannattaa tutustua. Varaa oma yksityisesittelyaikasi!\nMyynti, esittelyt ja lisätiedot: KIRSI LASSILA Kiinteistönvälittäjä LKV, KiAT, LVV 044 534 2229 kirsi.lassila@kotilkv.fi\nKuvaus: Puustellin laadukas, vuonna 2000 täysin remontoitu keittiö. 2 x täyskorkea jääkaappi-pakastin (uusittu 2019), integroidut mikro ja uuni (molemmat uusittu 2019), leivinuuni, astianpesukone, liesikupu. Lattia pähkinäparkettia, seinät maalattu, välitila lasia, työtasot laminaatti.\nPesutilojen kuvaus: Alakerrassa: erillinen wc, joka on täydellisesti remontoitu 2018, kylpyhuone ja sauna, jotka täysin remontoitu 2001. Yläkerrassa kaunis 2009 täysin remontoitu kylpyhuone, jossa wc, tuplasuihkut, his/hers altaat. Lattiat laatta, seinät kaakeli. Lattialämmitys. Erillisen WC:n kuvaus: Yläkerran kylpyhuoneessa wc ja alakerrassa erillinen wc.\nKuvaus: Runsaasti kaapistoja, kaksi ulkovarastoa.\nTalo sijoittuu tien päätyyn. Esteettömät, puutarhamaiset näkymät jokaiseen ilmansuuntaan. Parvekkeet itään ja länteen. Suuri terassialue ja piha etelään/länteen.\nKuvaus: Saunassa heti valmis- sähkökiuas (2004) , sauna remontoitu täysin 2009.\nPalvelut: Kauppakeskus Grani monipuolisine palveluineen n.1km päässä. Koulut: Suomen- ja ruotsinkieliset ala- ja yläkoulut parin kilometrin säteellä. Päiväkoti: Suomen- ja rutosikieliset päiväkodit alueella Lisätietoa palveluista: Kauniaisissa monipuoliset harrastusmahdollisuudet, mm. Laskettelukeskus, pururata, yleisurheilukenttä, uimahalli, jalkapallokenttä.\nMuuta kauppaan kuuluvaa: Leikkimökki Kauppaan ei kuulu: Sähköauton latauslaite (voidaan myydä erikseen)\n3 894,01 € / m2\nMuut maksut: Vastike kattaa lämmityksen, veden, jätehuollon ja kiinteistömaksut. Taloussähkö kulutuksen mukaan..\nLattia: Saunassa: laatta. Kodinhoitohuoneessa: laatta. Seinät: Saunassa: puu. Kodinhoitohuoneessa: maalattu, tapetti.


En tiedä onko muualla maailmassa samalla tavalla, mutta meillä Suomessa yleisurheilussa tuntuu, että heittäjäksi päätyy yleensä ne nuorena jo hieman ylipainoiset, ja varsinkin ylävartalostaan vahvat yksilöt. Luulen tämän johtuvan siitä, että tämäntyyppiset lapset pärjäävät lapsena parhaiten juuri heittolajeissa. Pahimmassa tapauksessa heitä kehoitetaan sinne “kun ei muuten pärjää”…Toivottavasti asia ei kuitenkaan ole näin. Heittäjät, kuten myös muut yu-lajit, tarvitsevat pärjätäkseen hyvin erityyppisiä ominaisuuksia kuin pelkästään “voimaa” ja “massaa”.\nMiksi näin sitten kuitenkin on? Yleisurheilussa puuttuu lähes kokonaan scouttaus, eli että lähdettäisiin hakemalla hakemaan oikeita tyyppejä oikeisiin lajeihin. Lajin sisälläkin ei aina uskalleta ohjata oikeat tyypi oikealle polulle, vaan kaikki saavat tehdä kaikkea. Jos itse saisin lähteä esim koulujen liikuntatunneilta hakemaan kuulantyöntöön hyviä tyyppejä, kriteerit olisivat muita pidempiä lapsia. Mielellään olisi jo nähtävissä, että rytmitaju ja kyky liikkua monipuolisesti olisi hyvällä tasolla. Miksi välttäisin “isoa” ja “vahvaa” tyyppiä?\nKuulantyönnössä pitää olla räjähtävä. Lapset voivat näennäisesti olla hyviä kuulantyönnössä nuorena, koska pystyvät isokokoisina työntämään massalla ja voimalla pienet kuulat pidemmälle kuin samassa iässä olevat hoikemmat ja heikoimmat. Mielestäni on enemmän kehityspotentiaalia kuitenkin lapsessa, joka on pitkä, kimmoisa, omaa rytmitajua ja on suhteellisen nopea.\nMiten harjoitellaan räjähtävyyttä?\nLapsi ja nuori pitää pystyä tekemään mahdollisimman paljon omalla kehollaan. Juoksua ja hyppäämistä niin paljon kuin mahdollista lajiharjoittelun lisäksi. Mitä parempi pohja pystytään rakentamaan juoksemalla ja hyppäämällä, sitä paremmin sitä pystyy myös vanhempana jalostamaan. Voimaharjoittelun tullessa mukaan ohjelmaan, voimaa pitää tehdä lajin ehdoilla. Emme viihdy punttisalilla jotta meille kasvaisi isot lihakset, eikä jotta meistä tulisi kovia kyykyssä tai rinnallevedossa. Harjoittelemme voimaa, jotta olisimme kuularingissä nopeita ja räjähtäviä, joten tekniikka ja toistosarjat on tehtävä tämän ehdolla.\nItselleni tärkeitä asioita punttisalilla oli kontrastivoimaharjoittelu. Lyhyesti selitettynä tein jokaisen pääliikkeen (rinnalleveto, penkki, kyykky) jälkeen jotain räjähtävää. Joskus myös sarjojen välissä, esim niin, että jos kyykkytreeni verryttelysarjoja pois lukien ohjelmassa oli 4 x 5 x, tein jokaisen sarjan perään kyykkyhyppelyitä. Eli yksi sarja kyykkyä, tanko telineisiin ja heti perään kyykyhyppelyt. Hyppytreeneissä sama idea esim aitahypyissä, tehdään ensin 5 x kyykkyhyppelyä painot niskassa, ja heti perään 5 aitaa.\nMinulle tärkeimmät harjoitteet räjähtävyyden kannalta olivat (ei mitenkään tärkeysjärjestyksessä):\n– Hypyt (aitahypyt, 3-tasatassua, 5-vuoroloikkaa ja vauhditon pituus)\n– Juoksut (30 metriä, joskus jopa telineistä + 60-100m rennompia vetoja)\n– Kuulanheitot & kuntopalloheitot\nWhite men can jump…or something #sfifriidrott #yleisurheilu #emacs2017\nA post shared by Conny Karlsson (@2078_conny) on Apr 24, 2017 at 9:48am PDT\n2 comments on “Kuulantyöntäjän räjähtävän voiman harjoittelu”\n7 december, 2018 kl. 10:29\nKiitos Conny! Tässä oli hyviä vinkkejä nuoren työntäjän treenaamiseen. Ja tuo vahvisti myös omaa näkemystäni juoksemisen/ hyppyjen merkityksestä kehityksessä.\nMoi. Kiva kuulla, että näistä on jotain apua! Tsemppiä treenaamiseen!


Rankka talvisää kurittaa tänäänkin julkista liikennettä: A- ja K-junilla harvennettuja vuoroja, bussi voi jäädä tulematta | Paikalliset | Aamuposti\nPaikalliset 14.1.2021 8:36\nJunaliikenteessä on tänään harvennettuja vuorovälejä ja myöhästymisiä voi tulla. Armi Suojanen/Arkisto\nOsa pääkaupunkiseudun paikallisjunista kulkee myös tänään harvennetuin vuorovälein. Tämä tarkoittaa, että A- ja K-junat kulkevat 20 minuutin välein, kun vuoroväli normaalisti on ruuhka-aikana 10 minuuttia. Vähennykset ovat samat kuin tiistain ja keskiviikon lumipyryn aikana.\nLisäksi häiriötilanteet voivat näkyä junien myöhästymisinä tai korvaavina kuljetuksina. Tänään aamulla useat kaukojunat ovat VR:n liikennetiedotteiden mukaan myöhästelleet.\nHSL:n mukaan myös bussivuoroja voi jäädä ajamatta teillä, joita ei ole vielä ehditty aurata kuntoon.\nSyynä junavuorojen vähennyksille on Finrailin mukaan varautuminen koviin pakkasiin.\nTiistaina ja keskiviikkona satoi erittäin paljon lunta, joka liikkuu tuulen ja junien viiman mukana vaihteisiin. Pakkasen kiristyminen voi pahentaa tilannetta entisestään. Ongelmia voi tulla junakalustolle, vaihteille ja asemalaiturien lumenpoistoon.\nVuoroja vähennetään, jotta liikennöinti sääolosuhteista huolimatta sujuisi turvallisesti.\nLiikenteen vähentämisellä myös saadaan muun muassa rautateiden kunnossapitoon aikaa. Finrailin mukaan urakoitsijat ovat poistaneet lunta viime päivinä kaikin mahdollisin resurssein, mutta silti työtä on vielä jäljellä.\nKriittisintä on puhdistaa junien vaihteet. Niitä lämmitetään ja niitä puhdistetaan myös käsin ja lapiolla sekä öisin junaliikenteen työraoissa työkoneilla.\nLaiturialueita puhdistetaan Finrailin mukaan päivin ja öin, mutta lumen määrän vuoksi poisto kestää useita päiviä.\nAamun liikenteessä sattui parikymmentä peltikolaria – Espoossa autot joutuivat peruuttamaan takaisin moottoritielle