Lyhyesti lukijoilta: Mikä ihme on uuden kirjaston urban office? – Hämeen Sanomat\nLyhyesti lukijoilta: Mikä ihme on uuden kirjaston urban office?\n20.1.2020 11:30 Päivitetty 20.1.2020 11:36\nHämeenlinnan pääkirjaston aukeamista ison remontin jäljiltä odotellaan kaupungissa vesi kielellä. Viime elokuussa työmaa näytti rakennuksen sisäpuolelta tältä. Kuva: Pekka Rautiainen\nHienoa päästä remontoituun kirjastoon! Sen sijainti ja ikkunoista avautuvat maisemat ovat ainutlaatuiset. Wetterissäkin asiointi on toiminut hyvin. Katselin tänään lehdestä remontoidun kirjaston pohjapiirrosta. Muun ymmärsin, mitta mikä ihme on uban office? Kenelle tarkoitettu? Mitä toimistotöitä urban officessa tehdään, kun toimistojakin piirroksessa on? Kuka osaa kertoa?\nEi kovin urbaani kirjaston asiakas\nLisää Hämeenlinnan kirjaston remontista: Miten miljoonat käytettiin – Katso remontoidun Hämeenlinnan pääkirjaston pohjakuvat\nSuurkiitos Hätilän kokoomukselle ja Sari Rautiolle, että kerroitte avoimesti kantanne P-toriin (HäSa 19.1.). Nyt tiedetään, ketä ja mitä puoluetta ei jatkossa äänestetä päättämään yhteisistä asioistamme.\nPasi Honkaselta hyvä kirjoitus (HäSa 20.1.). Valitettavasti kukaan poliitikko ei tahdo ihmisten oppivan taloustaitoja, sillä niillä luodaan valveutuneita kansalaisia kun taas velalla hyviä alamaisia.\nRuukin Hämeenlinnan tehtaan päästöt tuntuvat metallisena savuna Käikälässä. Tyynellä ilmalla SSAB:n tehtaalta ympäristöön leviää metallisen kitkerää ilmaa ja päästöjä, jotka eivät herätä halua lähteä koiran, saati lasten kanssa ulos.\nHyvä, että kaupunki kiinnittää huomiota liikenneturvallisuuteen (HäSa 19.1.). Olisiko hyvä aloittaa teroittamalla kaupunkilaisille liikennesäännöt ja samalla lisätä valvontaa ja sanktioita. Kuten jutun kuvakin osoittaa suurimmat vaaratilanteet syntyvät siitä, että pyöräilijät eivät tunne liikennesääntöjä.\nSairion päiväkoti on juuri sellainen arjessa tärkeä perusasia, joka vaikuttaa päätökseen, kun perhettä perustavat miettivät, minne asettuvat elämään. Kiitos Tuulia Viitanen alanurkan oivaltavasta jutusta (HäSa 18.1.). Juuri näin! Ei kannata säästää siitä, mikä houkuttelee asukkaita kaupunkiin. Laadukkuus, luonto, sijainti, sopiva koko ja yhteisöllisyys ovat sellaisia Sairion päiväkodin arvoja, joita vastaan on vaikea kilpailla. Hyvä maine kiirii ja hyödyttää koko kaupunkia.\nEi hukata hyvää\nAreena luo työpaikkoja, mutta samalla vanhoja loppuu. Ihmisten ostovoima ei lisäänny uusien kauppojen myötä, oppikaa Goodmanista!\nKaikkien jäsenkirja perstaskussa virkansa saaneiden sivutoimet syyniin. Sen sijaan tavalliset duunarit, palomiehet, putkimiehet, siivoojat jne. jne. tehkööt töitä rauhassa sivutoimissaankin. Tuovat kaupungille niistäkin verotuloja, eivätkä aiheuta taloudellisia tappioita.\nNyt tarkkana taas kaikki journalistit – tutkivat ja muut, konsultti lupaa Hämeenlinnalle miljoonittain rahaa, mikäli Areena rakennetaan! Miten muistuu mieleen tässä kohtaa eräs autokaupan keskittymä ja miksei myös ns. nigerialaiskirjeet?\nKaikki huuhaat vaihtoon\nTuttu draaman kaari? Altistuneet oppilaat väistyvät toiseen sisäilmaepäilyn alla olevaan kouluun ja ta-daa, tulee oireita! Sitten tämä toinenkin koulu menee kiinni. Näin tapahtui Hykissä, Sempussa ja nyt Hattulassa. Jos terveys olisi ensisijalla, niin yhteiskoululaiset menisivät tosiaan Parolassakin parakkiin. Mutta kun lukio pitää saada slut.\nTeatterissa ja konsertissa puheenvuoro on esityksen aikana taiteilijoilla, ei yleisöllä. Kuulumiset ja kommentit väliajalla tai esityksen jälkeen, kiitos.\nSydämellinen kiitos kirjoituksestasi Matti Savonjousi (HäSa 17.1.). Toivottavasti lähetit sen vähintään kaikkiin maakuntalehtiin.\nKylläpä osuuspankki kehtasi liittyä rosvojen mukaiseksi, käy pienen asiakkaan kukkarolla oikein uskolla. Tuli tänään tieto hintojen noususta.\nEttä kiitti vaan\nValtiovallan on pikaisesti nähtävä suurin ongelma työriitojen ja lakkojen venymiseen: nykyinen valtakunnansovittelija! Paikalle on saatava neuvottelija, nainen tai mies, jolla on ”munaa” hakea ratkaisuja, eikä asettua koko ajan työnantajaliittojen puolelle. Oman kantansa etukäteen ilmoittamalla nykyinen neuvottelija tuhoaa järjestelmän.\nKuntiin toivotaan lisää työssäkäyviä veronmaksajia – ihan ok. Mutta ovatko seniorien veromarkat jotenkin heikompia, kun ne eivät kiinnostaa? Emme käy kunnan ”kukkarolla” kuin joskus harvoin, kun kulutamme terveyskeskuksen saranoita.\nSeniorit, veronprosentit 33 ja 26,5\nRiitta Nyqvistillä oli hyvä ja asiallinen mielipidekirjoitus yle-verosta (HäSa 17.1.). Kiitos siitä. Olemme puolisoni kanssa samaa mieltä!\nMiksi Tarja Halonen puuttuu Pekka Haaviston ja UM:n Pasi Tuomisen asiaan ja vielä sanoo sitä presidenttipeliksi. Niinistöllä on vielä neljä vuotta aikaa olla presidenttinä. Ylioppilas Haavisto on tuskin ainoa, joka ehkä osallistuu presidentinvaaleihin. Haavisto ei vienyt al-Holin asiaa edes eduskuntaan, eikä presidentti Niinistölle. Tällä tavalla ei voi toimia.\nEi pitäisi sotkeutua asiaan\nMoni puolue joutuu kääntämään takkinsa, jos ennuste (HäSa 19.1.) seuraavasta pääministeripuolueesta toteutuisi. Minä puolestani toivon ja ennustan, että niin ei tule käymään. Yhden asian liikkeen taidoilla ei maan asioita pystytä hoitamaan.\nVasemmistohallituksen ministerien ennätysmäinen avustajakunta on herättänyt ansaittua ihmetystä. Nyt, kun on paljastunut, että avustajatkin ovat saaneet omat avustajat, on pääministeri Marin pillastunut medialle asian uutisoinnista. Hyvin on Trumpin opit omaksuttu!\n”Varautumissuunnitelmia päivitetään”, otsikoi lehti artikkelin uuden pakolaiskriisin mahdollisuudesta (HäSa 17.1.). Vuosi 2015 antoi kokemusta ongelmista maahantulon massavyöryn johdosta. Nyt Hämeen ely-keskus päivittäisi suunnitelmat omalla alueellaan. Mutta eikö ely-keskus kouluttaisi myös siihen, että sen alueelta suurehko ryhmä lähetettäisiin avustamaan esim. Tornioon, jos tulijat nyt majoitetaankin sinne pidemmäksi aikaa.\nAsiasanatareena Hämeenlinna Hämeensaari hätilän kokoomus kirjasto liikenneturvallisuus pyöräily urban office\nMielipide: Matala huonekorkeus ei estä sairaalan peruskorjausta\nMielipide: Onko Assi enää uskottava?\nLyhyesti lukijoilta: Hei autoilijat, jotka luulette ajavanne oikein pysäköintialueella\nLyhyesti lukijoilta: Hävetkää! Pendelöinnin kustannuksia ei saa kasvattaa


AC Kajaani – OPS 1-1 (0-1) – AC Kajaani\nAC Kajaani – OPS 1-1 (0-1)\n4.8.2013 /in Uutiset 2013, Yleinen /by ackajaani\nAC Kajaani ja OPS tasasivat pisteet Kajaanissa.\nEnsimmäinen puoliaika jo näytti varsin selkeästi ottelun suunnan. Ac Kajaani hallitsi kenttätapahtumia ja OPS iski nopeasti vastaan ja satsasi erikoistilanteisiin. Vaikka vaarallisia tilanteita riittikin, niin ensimmäistä maalia saatiin odotella aina 39. minuutille asti. Ramirezin antama kulmapotku leijaili kajaanilaisten rangaistualueen sisään josta Daniel Kollar sai vaivoin nyrkkeiltyä sen väljemmille vesille. Pallo jäi kuitenkin aivan rangaistusalueen rajan ulkopuolelle suoraan Cornelius Stewartin jalkaan joka ei erehtynyt vaan ampui pallon voimalla maalin ylänurkkaan ja taukolukemiksi 0-1.\nToisella puoliajalla ACK vei peliä edelleen ja OPS tyytyi puolustamaan kurinalaisesti omaa johtoaan. Ennen kuin tunti pelattu oli, sekä Michael Nzekwellä, että Alexander Akbarilla avoimet maalipaikat tasoittaa ottelu, mutta hienon ottelun OPS-maalilla pelannut Juho Keskinen venyi molemmilla kerroilla pallon tielle.\nKun ottelua oli pelaamatta reilu vartti, pääsi ACK pelaamaan miesylivoimalla. Kakhaber Samsonia viiletti täyttä vauhtia laitaa pitkin ja Pekka Räisänen ei osu taklauksella lähellekään palloa, vaan tilanne päättyy Samsonian varsin ruman näköiseen ilmalentoon. Erotuomari Miikka Lähdesmäki ei epäröinyt, vaan nosti tilanteesta suoraan punaisen kortin Räisäselle ja näin ACK:n loppukiri sai aivan uuden ilmeen. 72 minuutin kohdalla se onkin jo enemmän kuin lähellä tasoitusmaalia. Aleksander Akbar sai vahvalla haastamisella pakotettua OPS puolustuksen rikkomaan rangaistusalueen sisällä ja rangaistuspotkua antamaan juurikin Akbar. Laukaus vasempaan kulmaan, mutta Keskinen ei ollut tälläkään kertaa yllätettävissä ja taululla säilyi vierasjohto. Jo aivan loppuhetkille asti näytti, että OPS saa vietyä pisteet mukanaan Ouluun, mutta tuomarin antamalla lisäajalla Ac Kajaani onnistui viimein maalinteossa. Maalintekijänä Mika Hänninen, joka taiteili juuri ennen päätösvihellystä maalin suoraan kulmapotkusta.\n”Voitettiin maalipaikat 16-2 ja silti peli päättyy 1-1. Ei tässä nyt voi tietenkään tyytyväinen millään tavalla olla. Jokainen jätkä kyllä pelasi hyvin tänään ja oltiin kentällä parempi joukkue. Mutta tämän takia me ollaan sarjataulukossa missä ollaan. Ei meiltä löydy vaan miestä joka laittaisi pallot noista paikoista reppuun. ” Puhisi Mika Lumijärvi ottelun jälkeen\n”Ihan ensimmäiseksi pakko ottaa esille tuomarit. En yleensä heitä arvostele, mutta nyt on jo ihan pakko. Tämä on todella amatöörimäistä touhua. Linjatuomari sanoo, että lisäaikaa on kolme minuuttia ja kajaanilaiset tasoittaa viidennellä minuutilla. Ja muutenkin nämä viimeaikaiset tuomiot ovat olleet mitä ovat. Itse pelissä sitten jätkät pelasi hyvin ja todella lähellä oltiinkin kolmea pistettä. Toki kajaanilaiset rakensivat paljon maalipaikkoja, mutta maalissa pelannut Keskinen oli tänään aivan loistava. Monta mahtavaa torjuntaa ja sitten vielä se rankkari, harmi että tuo viimeinen kulma vei sitten nollapelin.” mietiskeli Luiz Antonio\nackajaani http://ackajaani.fi/wp-content/uploads/2019/01/aclogo.png ackajaani2013-08-04 19:09:022013-08-04 19:09:02AC Kajaani - OPS 1-1 (0-1)\nAC Kajaani-OPS ennakko AC Kajaani – Haka 1-2 (0-2)


Kirjoittaja Aihe: Liikenne ja liikennekäyttäytyminen (Luettu 9981 kertaa)\n« Vastaus #150 : Tammikuu 09, 2020, 10:48:18 »\nAlinopeudestakin aletaan sakottamaan! Uusi laki astuu voimaan kesäkuussa 2020. Koskee ehkä moottoriteitä ja kehäteitä lähinnä?\nPoliisin mukaan alinopeudesta jatkossa 100 euron sakot (Verkkouutiset)\nNyt puuttuu vain se painajainen, että alinopeus ja ylinopeus asetetaan samaksi. Se tosiaankin olisi stressaavaa, täytyy tässä kompata Kopekia.\n« Vastaus #151 : Tammikuu 09, 2020, 12:30:57 »\n^ Höps! Miksi alinopeus ja ylinopeus asetettaisiin samaksi?\nUudistuksen taustalla lienee tutkittua tietoa alinopeuksien aiheuttamista vaaratilanteista ja onnettomuuksista. Näin ainakin toivon.\n« Vastaus #152 : Tammikuu 09, 2020, 23:25:38 »\nLainaus käyttäjältä: a4 - Tammikuu 09, 2020, 12:30:57\nYmmärrän alinopeudenkin ongelman, muttei ole mitenkään verrattavissa ylinopeuden aiheuttamiin riskeihin.\n« Vastaus #153 : Tammikuu 09, 2020, 23:57:02 »\nLiikenneympyröistä sen verran, että Suomen ilmastoa ja tiehuoltoa huomioiden monestikaan tieympyröiden kaistamerkinnät eivät ole järin selviä. Kaistojen toteuttaminen tai niiden vaihto isoissa ympyröissä on joskus varsin epäselvää, jopa sattumanvaraista. Monet eivät hahmota, millä kaistalla ajavat!\nUskon, että liikenneympyrät vähentävät vakavia kolareja perinteisiin risteyksiin verrattuna, mutta peltikolareiden vaaraan olen itse monesti törmännyt liikenneympyröissä. Joskus itsekin olen huomannut, että olen vähän kaistojen keskellä, kun ei oikein hahmota sitä, millä kaistalla ollaan. Maahanlaitetut kaistamerkinnät ovat usein aika olemattomia. Toki talvella jää/lumipeitteen vuoksi nuo saattavat jäädäkin huomaamatta. Miten uskaltaa ajaa liikenneympyrässä, kun ei luota toisten toimintaan siellä. Minähän osaan ajaa, mutta kun nuo muut!\n« Vastaus #154 : Tammikuu 11, 2020, 16:20:54 »\nLainaus käyttäjältä: Toope - Tammikuu 09, 2020, 23:25:38\nMutta uudistuksessa kyse lienee enemmänkin kasvavien liikennevirtojen sujuvoittamisesta:\nMuutos liittyy kesäkuussa käyttöön otettavaan uuteen liikennemerkkiin, jolla voidaan määrittää halutuilla tieosuuksilla erillinen vähimmäisnopeus. Uudella merkillä esimerkiksi monikaistaisilla kehäteillä voidaan asettaa tieliikennelain mukaan nopeus, ”jota ei saa alittaa, ellei liikennetilanne sitä edellytä”.\nMerkkiä ei ole ensisijaisesti tarkoitettu rajoittamaan tai estämään alinopeuksia, vaan sen avulla voidaan ohjata ajamista paikoissa, jossa ajoneuvojen ei esimerkiksi haluta jäävän tientukkeiksi.\n« Vastaus #155 : Tammikuu 12, 2020, 01:24:47 »\nMummot ja papat kai yleensä ovat alinopeusongelmia. Tosin tämähän tulee lisääntymään.\nItse ainakin 30 vuoden päästä aion ajaa kovaa...\n« Vastaus #156 : Tammikuu 13, 2020, 16:12:41 »\nEräänä päivänä viime syksynä rikoin lakia ja kaivoin kännykän esille ajaessani. Ei ollut paperia, joten sanelin kännykän ääninauhuriin erään autoa rekisterinumeron. Ajattelin, että selvitän omistajan ja lähetän vähän palautetta. Se jäi lähettämättä.\nMillaista palaute olisi ollut?\nOlisin kiittänyt naiskuljettajaa siitä, että hän ei huudattanut protestiksi äänimerkkiä (tai vilkutellut valoja), vaikka olin melkein ajanut hänen autonsa kylkeen kaistaa vaihtaessani.\nToisessa autossani on kaareva sivupeili, josta näkee kaiken, mitä pitääkin. Siinä autossa, jolla ajoin, on suora sivupeili, joka jättää ns. "kuolleen kulman" takaviistoon sivulle. Tuohon kohtaan mahtuu viereisellä kaistalla ajava auto. Sitä ei näy taustapeilistä eikä sivuikkunasta eikä sivupeilistä. Naisen ajama auto oli tuollaisessa "kuolleessa kulmassa". Minun olisi pitänyt kurottautua eteenpäin ja kurkistella peilin kautta. Se jäi tekemättä, koska olin varma, että viereinen kaista on tyhjä. Se ei ollut.\nNykyisin yritän muistaa tuon kurkistelun. Vaihdan myös kaistaa hitaasti ja näytän pitkään vilkkua siltä varalta, jos sittenkin toinen auto jäisi huomaamatta.\n« Viimeksi muokattu: Tammikuu 13, 2020, 16:16:15 kirjoittanut Kopek »\n« Vastaus #157 : Tammikuu 13, 2020, 16:37:59 »\nMinulla on meinannut käydä tuolla ^ lailla kämäisesti kaistan vaihdon yhteydessä ainakin kaksi tai kolme kertaa, ellei useamminkin. Kerran Ranskassa eräässä isossa liikenneympyrässä, kerran Helsingin kehätiellä, ja ehkä jokin kerta on jo unohtunut. Aina sitä pelästyy sen verran lähellä piti -tilanteesta, että asia pysyy mielessä jonkin aikaa. Pitäisi taas alkaa ohjeistaa itseään ääneen: katso eteen, vilkku päälle, katso taustapeili, katso sivupeili, katso sivuikkuna, kuikuile, katso vielä eteen.\nToinen asia nimittäin, minkä joudun ihan ääneen sanomaan, jotta muistaisin: katso myös eteenpäin! Ei nimittäin ole yksi eikä kaksi kertaa, kun olen seurannut takana tulevaa tai ohitettavaa liikennettä liian monta sekuntia tai sekunnin murto-osaa, ja unohtanut katsoa eteenpäin. Vähänkö sitä tuntee itsensä hömeloksi välillä.\n« Vastaus #158 : Tammikuu 13, 2020, 17:20:08 »\nTuo on ongelma. Joku kuolleen kulman lisäpeili tai leveämpi taustapeili voisi auttaa. Muutamalla eurolla.\nRaskaalla kalustolla näkee välillä hienoja peilipatteristoja.\n« Viimeksi muokattu: Tammikuu 13, 2020, 17:26:22 kirjoittanut a4 »\n« Vastaus #159 : Tammikuu 17, 2020, 21:42:30 »\nLainaus käyttäjältä: kertsi - Tammikuu 13, 2020, 16:37:59\nYritäpä nähdä kaistamerkintöjä suomalaisissa liikenneympyröissä! Talvella et näe. Kesäisinkin nuo ovat niin kuluneet, ettet tiedä millä kaistalla ajat, vaikka noissa olisi vain kaksi kaistaa. Monet autoilijat toikkaroivat liikenneympyrässä kuin jalankulkijat. Yksikaistainen liikenneympyrä yleensä toimii, mutta kaksikaistainen sekoittaa kyllä suomalastenkin päät.\n« Vastaus #160 : Tammikuu 18, 2020, 10:14:48 »\nLainaus käyttäjältä: Toope - Tammikuu 17, 2020, 21:42:30\nYksikaistainen liikenneympyrä yleensä toimii, mutta kaksikaistainen sekoittaa kyllä suomalastenkin päät.\nKaksikaistaiset ovat mielestäni kuin itse paholaisesta. En minä ainakaan osaa ajaa niissä oikeaoppisesti kuin korkeintaan tuurilla. Kauhusta kankeana on vain mentävä ja toivottava, ettei pelti kolise. Ja jos kolisee, syyllistä ei tarvitse kaukaa etsiä. Se olen minä.\nLiikenneympyröitä vastaan minulla ei sinänsä ole mitään. Ne nopeuttavat risteyksistä läpi ajamista, koska niissä ei tarvitse kauan odottaa. Liikennevaloilla varustetuissa risteyksissähän jokaiseen tuntiin sisältyy useita minuutteja, jolloin risteyksestä ei aja kukaan.\nHavaitsin jo aikoinaan Englannissa autolla ajellessani, että liikenneympyrät ovat käteviä. Tuohon aikaan niitä ei tainnut olla Suomessa kuin muutama koko maassa.\nKuinka pitkä on pisin punaisen liikennevalon kestoaika suomalaisissa risteyksissä. Olen mitannut sekuntikellolla 75 sekuntia.\nTästä vasemmalle "keskustaan" kääntyessä (huono kuvakulma)...\n« Vastaus #161 : Tammikuu 18, 2020, 11:05:43 »\nAamulehti kellotti viidet liikennevalot: Pisimmillään valot seisottivat 1,45 minuuttia\n« Vastaus #162 : Tammikuu 18, 2020, 11:38:29 »\nLainaus käyttäjältä: Kopek - Tammikuu 18, 2020, 10:14:48\nJuu ne on saatanasta.\nJos ynpyrä olisi riittävän laaja, ongelma olisi pieni. Säteen kutistuessa vaikeusaste kasvaa. Kannattaa vetäistä sisäkehää niin monta kierrosta, että takana ei ole enää ketään. Sitten juuri ennen sopivaa ulosmenokohtaa pikaisesti kaistanvaihto. Muista aina vilkuttaa...\n« Vastaus #163 : Tammikuu 25, 2020, 18:35:59 »\nAjan viikoittain varmaan parikymmentä kertaa erilaisten yksikaistaisten liikenneympyröiden läpi. Aina joskus kohellan. En ole kenenkään päälle ajanut, mutta äkkijarrutuksia olen joutunut tekemään (just äsken viimeksi). Koskaan äkkijarrutuksen jälkeen en tiedä, mikä tilanteessa oli, mikä sai minut olemaan havaitsematta, että ympyrässä on joku, jota minun pitää väistää. Sitten vaan vähän aikaa jaksan muistutan itselleni, että "tarkasta aina tilanne huolella, ennen kuin menet". Kunnes lopulta taas unohdan.\nOletan, että esim. jos auton, joka on tulossa ympyrää pitkin kauempaa (ei viereisestä liittymästä) ajolinja voi joskus olla sellainen, että näyttää ihan kuin se menisi sinne viereiseen liittymään, ja sitten se tuleekin sen liittymän ohi ja minun liittymänikin ohi, ja minun pitää väistää sitä. Semmoisenkin skenaarion olen keksinyt, että viereiseen liittymään (vasemmalla) tulee auto, joka näyttää pysähtyvän, mutta sitten tuleekin (jolloin minun on taas mahd. väistettävä, jos se menee oman liittymäni ohi).\nHaluaisin niin, että tunnistaisin jotain tällaisiä kuvioita, jotka minulle tuottavat kognitiiviisia vaikeuksia liikenneympyröissä. Ettei joutuisi omaa valppauttaan jatkuvasti tarkkailemaan, kun olen siinä niin perhanan huono, kun aina ajatukset karkaavat jonnekin.\n« Vastaus #164 : Huhtikuu 03, 2020, 18:43:59 »\nVoihan ryönä, miksi ajovalot tulee pakolliseksi fillariin, jos ihminen vain päiväsaikaan pyörällään ajelee. Yleensä vielä hyvällä säällä, eli ne synkeimmät "marraskuun päivät" pyörä pysyy visusti tallissa.\nTuossahan on nyt ristiriita, kun pakollisissa varusteissa on noita lamppuja edessä ja takana, mutta jutussa sanotaan, että poliisi voi sakottaa pimeällä ilman valoja ajettaessa. Varmaan sitten riittää, että pidän jotain valolaitteita repussa mukana. Minulla on kyllä olemassa etuvalo, joka kiinnitetään nipsulla ohjaustankoon, mutta se on niin helposti irrotettava, että en sitä uskalla siihen jättää, ettei se siitä lähde jonkun ohikulkijan matkaan. Sitten vielä pitäisi keksiä se punainen takavalo. En kyllä tajua, mihin se pitäisi laittaa, kun se punainen heijastin on jo takalokasuojassa eikä siinä enemmälle ole tilaa.\nHyvään aikaanpa huollatin pyöräni ja nyt siinä todellakin on toimivat jarrutkin


Hdk H0 rakennussarjasta - Veturitalli.Fi\nHdk H0 rakennussarjasta\nViesti Kirjoittaja PekkaH » 13.02.2016 15:41\nTämmöisen rakentelin, maalausta ja dekaaleja vielä puuttuu, mutta vähän kerrallaan...\nSarjaa on myynnissä tällä palstalla:viewtopic.php?f=10&p=9730#p9730\nPikkuisen lisäsin messinkilangasta ja polystyreeni levystä askarreltuja detaljeja, kytkimet on Symoban mekanismit NEM tuppelolla joissa Märklinin lähikytkimet. Pyörästöt miljoonalaatikosta löytyneet, valmistaja ei tiedossa.\nHdk2.JPG (328.5 KiB) Katsottu 3682 kertaa\nHdk1.JPG (439.99 KiB) Katsottu 3683 kertaa\nViesti Kirjoittaja Samuelsson » 15.02.2016 11:37\nItsellänikin on muutama ko sarja työn alla. Lisäsin vaunuihin Romfordin messinkilaakerit, ja hyvin rullaavat.\nOngelmana on vain pohjan alapuolisten kalusteiden sijoittelu. Laittaisitko kuvan valmiin vaunun pohjasta, josta ilmenee jarruvivuston ja ilmasäiliön paikat?\nViesti Kirjoittaja PekkaH » 15.02.2016 12:18\nLaitan kuvan iltasella kun olen kotosalla. Mistäs noita Romfordin laakereita saisi kätevästi?\n(Muoks: löysin laakerit ja tilasin tuolta:http://www.anticsonline.co.uk/)\nViesti Kirjoittaja Samuelsson » 15.02.2016 15:02\nJoo, ehdottomasti suosittelen laakerointia. Helppo ja halpa homma, ja parantaa kulkuominaisuuksia tuntuvasti.\n2mm terällä vaan avartaa ja syventää muovissa olevan kolon niin laakeri istuu napakasti. Kannattaa mitata laakeri ja laittaa terään maalarinteippi ohjuriksi, ettei mene vahingossa koko poksista läpi.\nEhditkin jo tilata, muuten olisit saanut minulta tarvittavat laakerit.\nLaita toki kuvia lisää, myös työn edetessä.\nViesti Kirjoittaja PeS » 15.02.2016 16:31\nSamuelsson kirjoitti: Ongelmana on vain pohjan alapuolisten kalusteiden sijoittelu. Laittaisitko kuvan valmiin vaunun pohjasta, josta ilmenee jarruvivuston ja ilmasäiliön paikat?\nJarrusylinteri ja apuilmasäiliö ovat sivusuunnasta selvästi näkyvät yksityiskohdat. Jarrusylinteri on aluskehyspalkin takana vaunun keskilinjassa ja apuilmasäiliö sitä lähellä. Muistaakseni VR:n vuoden 1937 historiikissa on esitetty tavaravaunun jarrrujärjestelmä piirroskuvana, josta selviää kaikki muukin, mikäli haluaa rakentaa kaikki yksityiskohdat. Vaunukohtaisia eroja nippeleiden sijoittelussa on!\nOheisessa Hdk-kuvassa näkyy jarrusylinterin paikoitus, mutta apuilmasäiliö puuttuu. Vaunun alapuolisia jarruvivustoja sen sijaan en mallaa, koska ne eivät juurikaan näy, kun vaunu on radalla — onhan sielllä yhtä ja toista, jos haluaa olla tarkka.\nTässä ystäväni viimeistelemässä Gbk-vaunussa on suurinpiirtein kaikki nippelit, mitä tavaravaunun alustaan kuuluu Jarrujärjestelmä näkyy kuvassa hyvin.\nViesti Kirjoittaja Samuelsson » 15.02.2016 18:32\nKiitti, PeS selventävistä kuvista.\nMikä muuten on tuo Hdk:n yhdessä kulmassa oleva, laakeripoksin yli menevä viisto tanko, ja mikä sen funktio on?\nViesti Kirjoittaja Hermanni » 15.02.2016 18:41\nViesti Kirjoittaja PekkaH » 15.02.2016 19:08\nPeS ehtikin laittaa erinomaiset selvennykset noitten alapuolisten kalusteiden paikoista.\nViesti Kirjoittaja Samuelsson » 15.02.2016 19:15\nAsia selvä, kiitoksia.\nViesti Kirjoittaja PeS » 16.02.2016 11:10\nKuormajarru taitaa olla melko yleisesti käytetty termi. Virallisen termin voi tarkistaa VR:n histroriikeista tai Tapio Keräsen artikkeleista vanhoista Junat-lehdistä. Muistaakseni Keräsen artikkeli Gd-vaunuista esittää hyvin myös vaunun alustassa olevat yksityiskohdat. Käytännössä kaikkien vaunujen alta löytyy samat yksityiskohdat, eli jos vaunussa on ilmajarru, niin siellä on vähintään jarrusylinteri (jota veturin tuottama paineilma käyttää) ja apuilmasäiliö, jonka sisältämä paine hoitaa jarrutuksen mikäli veturin tuottamassa paineyhteydessä on joku vika. Gd-vaunun piirustusta voi hyvin käyttää yleisluonteisena ohjeena melkein minkä tahansa vaunun alustan yksityiskohtien mallaamiseen. VR:n vuoden 1937 historiikissa on lisää huttua ja esitys jarrujärjestelmän teknisestä toimivuudesta.\nViime kädessä on tietenkin kysymys mallarin omista tavoitteista, mitä kaikkea mallin alustaan haluaa rakentaa. Itse mallaan vain ne osat, jotka näkyvät. Yksityiskohtaisuutta saa helposti muutamalla perusjutulla. Jarrukengät voi yhdistää helposti poikittaisella tangolla, joka vaunuissa on oikeastikin. Tämä on aika näkyvä yksityiskohta. Tangoksi sopii esim. 0,3 mm:n lanka. Jarrukenkien läheisyydessä on "silmukat", jotka nekin ovat selvästi näkyvissä sivusta katsottuna. Niiden tehtävänä on estää jarrukenkien ja jarrukengät yhdistävän tangon joutuminen radalle, jos tanko/jarrukenkäyhdistelmä syystä tai toisesta irtoaa ja putoaa — tankoo jää siis silmukoiden varaan.\nVaunun alla on toki paljon muutakin — erilaisia tankoja, jotka liittyvät jarrujärjestelmän toimintaan. Ne eivät kuitenkaan kovin hyvin näy sivusta katsottuna.\nViesti Kirjoittaja Teppo1 » 16.02.2016 12:35\nKuten edesmennyt Haapamäkeläinen veturinkuljettaja sanoisi, että asiaa tuntemattomat antavat asiantuntijalausuntoja. Kuormajarru ei kuulu suomalaisten kaksipainejarruilla varustettujen vaunujen varusteisiin. Kuormajarru on tullut Suomessa käyttöön vasta 1960-luvun alussa kolmipainejarrujen myötä. Kuormajarrun tarkoituksena on suurentaa kuormattujen vaunujen jarruvoimaa.\nMitä tulee kysymykseen: Mikä muuten on tuo Hdk:n yhdessä kulmassa oleva, laakeripoksin yli menevä viisto tanko, ja mikä sen funktio on?\nKyseessä on (jalka)vipujarrun käyttölaite. Pitkällä jarruvivulla (kuten kuvissa olevassa Hdk-vaunun mallissa) jarru vaikuttaa vain toiseen akseliin.\nHdk-sarjan vaunuissa esiintyi myös lyhyttä jarruvipua. Nämä vaunut olivat varustettu automaattisella (jarrusylinterin) iskunpituuden säätäjällä. Näissä vaunuissa vipujarru vaikuttaa vaunun molempiin pyöräkertoihin.\nViesti Kirjoittaja PeS » 16.02.2016 12:56\nJep, olisihan se pitänyt muistaa, että vanhemmissa vanuissa vempele on vipujarru Jos vaunussa oli lyhyt vipujarru, niin eikös vaunussa silloin ollut myös automaattinen jaarrusäädin, jonka tehtävänä oli pyörien ja jarrukenkien kulumisen vähentäminen.\nViesti Kirjoittaja ealab » 16.02.2016 16:46\nVähän OT: Vipujarru taitaa olla seisontajarru. Käyttö jarruvivulla seisten, pitäen tietenkin hantaakeista kiinni. Käyttö myös laskumäen jälkeen, jarrumies kyydissä, seisoi vivulla säädellen omaa painoaan toinen jalka astimella. Seisontajarru lukittiin, edelleen vivulla seisten, laittamalla sokka vivun yläpuolelle. "Kulississa" reiät sitä varten. Itsekin joskus 60-luvulla tällä tavoin pysäyttänyt asuntovaunun (BT01119), ennen päätepuskuria.\nPitkä vipujarru siksi, että saadaan tarpeeksi vääntöä, riittääkseen ehkä kaikkiin akseleihin. Lyhyt vipu ehkä yhteen akseliin ja ehkä vain yhteen, kahteen jarrutönkään.?\nViesti Kirjoittaja Teppo1 » 17.02.2016 08:33\nJarrusäätäjän tarkoituksena on pitää vaunun jarrusylinterin isku mahdollisimman tasaisena riippumatta jarrutönkien ja pyörän(renkaan) kulumisesta. Tällöin jarrujen kiinittymis- ja irroitusajat pysyvät myös vakiona, eli jarrutuksen alku- ja loppuviiveet eivät muutu oleellisesti. Ilman jarrusäätäjää tuo vastaava säätö on tehtävä käsin 'pässinmunista' kiertämällä. Jarrusylinterin iskunpituudelle on vaunujen korjausohjeissa määritellyt minimi- ja maksimimitat.\nJa mitä vipujarruun tulee käyttö on juuri kuten Elab kommentissaan kertoo. Mutta vaikutus on juuri niin, että pitkä vipu vaikuttaa vain yhteen akseliin ja lyhyt vipu molempiin akseleihin. Asiasta löytyy selostus teoksesta Valtionrautatiet 1912 - 1937 sen II osan kohdasta jarrut.\nViesti Kirjoittaja PekkaH » 28.02.2016 19:44\nTuommoisia niistä syntyy:\nDSCN2863p.JPG (265.22 KiB) Katsottu 3285 kertaa\nDSCN2862p.JPG (398.35 KiB) Katsottu 3285 kertaa


Finlandia kansallislauluksi - Adressit.com\nAllekirjoitukset 1 759\nKaikki kunnia Maamme-laululle, mutta olisi jo aika saada "oma" kansallislaulu ja mikä olisi parempi vaihtoehto kuin Sibeliuksen Finlandia-hymni.\nLaulusta kuulee suomen historian ja voi tunnistaa kauniit vuodenaikamme.\nOlisi jo aika, että sanat opiskellaan jo koulussa ja nautitaan suuremmalla sydämmellä kuin rakas Maamme-laulu.\nTeija Salminen Ota yhteyttä adressin tekijään\nAllekirjoittamalla hyväksyn, että adressin tekijä Teija Salminen voi luovuttaa tällä lomakkeella antamani tiedot päätöksentekijöille.\nLisää adressi "Finlandia kansallislauluksi" tähän luetteloon


Mediaseuranta: Helsingin Sanomat: Hammaslääkäri turhautui turvapaikanhakijoihin, jotka jättävät lääkäriaikansa käyttämättä – taustalla kulttuuriset syyt ja vaikeudet löytää perille\nHelsingin Sanomat: Hammaslääkäri turhautui turvapaikanhakijoihin, jotka jättävät lääkäriaikansa käyttämättä – taustalla kulttuuriset syyt ja vaikeudet löytää perille\nHelsingin Sanomat: Hammaslääkäri turhautui turvapaikanhakijoihin, jotka jättävät lääkäriaikansa käyttämättä – taustalla kulttuuriset syyt ja vaikeudet löytää perille 7.10.2016\nTURVAPAIKANHAKIJOIDEN taipumus jättää käyttämättä varattuja hammaslääkäriaikoja tunnetaan Luona Oy:ssä ja SPR:ssä, jotka ylläpitävät vastaanottokeskuksia.\nTurhautunut hammaslääkäri -nimimerkillä Helsingin Sanomiin mielipidekirjoituksen kirjoittanut hammaslääkäri sanoi olevansa vihainen, koska 30 prosenttia vastaanottokeskuksista tuleville turvapaikanhakijoille varatuista ajoista jää käyttämättä, kun asiakkaat eivät tule paikalle.\nVASTAANOTTOKESKUKSISSA tehdään töitä, jotta turvapaikanhakijat käyttäisivät varatut ajat paremmin. SPR:n Hämeen piirin johtaja Minna Jussila sanoo, että HS:ssä kirjoittanut hammaslääkäri kirjoitti varmasti ihan oikeasta asiasta.\n”Tiedän, että ilmiö on olemassa.”\nJussila kertoo, että varattujen aikojen käyttöä yritetään tehostaa muun muassa ohjeistamalla asiakasta todella hyvin. Hammaslääkärille ei ole helppo päästä, ja jos pääsee ja jättää ajan käyttämättä, seuraavan ajan saaminen on sitäkin vaikeampaa.\nSyitä aikojen käyttämättömyyteen on varmasti monia, Jussila pohtii. Yksi on, että perille saattaa olla vaikea löytää, etenkin jos ei osaa lukea eikä kirjoittaa. Joistakin kulttuureista tulevien saattaa olla vaikea mieltää, että paikalla pitää olla todellakin juuri tarkalla kellonlyömällä.\nJussila kertoo, että SPR:n Hämeen piirissä lasku käyttämättä jätetystä hammaslääkäristä lähtee suoraan asiakkaalle. ”Olemme näin sopineet palvelun tuottajien kanssa.”\nNäin asiakkaita koulitaan hoitamaan asiansa vastuullisesti, Jussila kertoo. Hän ei kuitenkaan tiedä, mikä on käytäntö muissa SPR:n piireissä.\nLUONA OY:N lääketieteellinen johtaja Pekka Tuomola harmittelee, että monet turvapaikanhakijat jättävät saapumatta hammaslääkäriin vastaanotolle.\n”Se on tosi kurjaa, että yhteiskunnalle syntyy kustannuksia, mutta se on ikävää ennen kaikkea siksi, etteivät turvapaikanhakijat saa tarvitsemaansa hoitoa”, Tuomola sanoo.\nHän huomauttaa, että varattujen aikojen käyttämättä jättäminen ei koske vain hammaslääkäriaikoja vaan myös muita lääkäriaikoja.\nLuonan vastaanottokeskuksissa on nyt parituhatta asukasta. Vantaalla keskuksia on kaksi ja Espoossa kolme.\nMyös Tuomola sanoo, että jos asukas jättää hammaslääkäriajan käyttämättä, ei uutta aikaa niin vain saa. Tosin jos asukas on todella sairas, niin pakkohan uusi aika on varata.\nLUONAN VASTAANOTTOKESKUKSISSA kiinnitetään vastaisuudessa aiempaa enemmän huomiota siihen, että varatut lääkäri- ja vastaanottoajat käytetään. Ajasta muistuttamista lisätään.\nKaiken kaikkiaan turvapaikanhakijoille tähdennetään jatkuvasti, että lääkärin ja hammaslääkärin vastaanotoille on mentävä ajoissa.\nTuomolan käsityksen mukaan vastaanottoaikojen laiminlyönnin taustalla on usein asiakkaan traumatisoituminen.\n”Pääosa turvapaikanhakijoista on erittäin traumatisoituneita -- oma turvapaikkapäätös mietityttää, kotimaahan ei ole paluuta, entä jos en saa jäädä Suomeenkaan.”\nTuomolan mukaan myös kulttuuriset syyt saattavat vaikuttaa siihen, että hammaslääkäriaika jää käyttämättä. Hammassärkyä potevalle annetaan kipulääkettä, ja kun särky sitten lakkaa, ei hammaslääkärissä käyntiä pidetä enää niin tarpeellisena.\nTuomola myös huomauttaa, että monissa kulttuureissa asioita hoidetaan eri tavalla. Saattaa olla esimerkiksi niin, ettei potilas millään hyväksy hampaan poistamista, vaikka se olisi lääketieteellisesti katsoen tarpeellista.\nJoistakin kulttuuritaustoista tulevat pitävät suomalaisia lääkäreitä huonoina, koska nämä eivät leikkaa vaan antavat pillereitä. Turvapaikanhakija saattaa harmitella, että tuli käytyä turhaan lääkärillä, kun tämä antoi vain pillereitä, Tuomola kertoo.\nAvainsanat: kulttuuri, Luona Oy, Minna Jussila, Pekka Tuomola, SPR, turvapaikanhakijat


3/2011 arkistot - Rauhanpuolustajat\nDahkla: länsisaharalaisten vapaudenkaipuu kuohahti jälleen\nJalkapallo-ottelun jälkeen Marokon miehittämässä Länsi-Saharassa syntyi mellakoita syyskuun lopulla. Uutisointi tapahtumista on ollut pintapuolista ja vähäistä. Mellakan jälkimainingeissa länsisaharalaisväestön sorto\nOleskelulupia pitäisi myöntää ihmisten todellisuus huomioiden, ei sen perusteella miten toivoisimme asioiden olevan, sanoo Mervi Leppäkorpi. Hänestä siirtolaisten elämää olisi\nLibanonin pakolaisleirien lasten arkea helpotetaan modernin aktivismin keinoin: apuna ovat trendikkäästi sekä sukkapuikot että sosiaalinen media. Kun Kirsti Palonen oli\nYhteisen kaupunkitilan puolesta\nTampere on historiallisesti ollut punainen teollisuuskaupunki. Nykyään kuitenkin Pispalassa vilistävät mersut ja bemarit, ja kaupunkia johtaa jenkkityyliin ikioma pormestari. Kaurismäkien\nKolumni: YHTENÄINEN NATO-PUOLUE\nSuomen suosituimmat vaalit järjestetään ensi vuoden tammi-helmikuussa. Suomen presidentin valta ei vedä vertoja Venäjän lähes kaikkivaltiaan virkaveljen valtaoikeuksille eikä sitä\n10 vuotta rauhan ryhmätyötä\nJoensuussa aktivoiduttiin 2000-luvun alussa rauhantyön saralla. Kirsti Era on ollut alusta asti mukana: 11.9.2001 menehtyneitten amerikkalaisten muiston kunnioittaminen oli näkyvää.\nMirjam Vire-Tuomisen elämäntyö kantaa\nJärjestövaikuttaja, Suomen Rauhanpuolustajien ensimmäinen pääsihteeri, entinen kansanedustaja ja myös Naisten kansainvälisen demokraattisen liiton pääsihteerinä toiminut Mirjam Vire-Tuominen kuoli 24. elokuuta\nVuoden 2012 rauhantaiteilija\nRauhanpuolustajien nimeämä vuoden 2012 rauhantaiteilija Jaana Tuomisto on 42-vuotias vantaalainen kuvataiteilija. Hän tekee käsityötekniikalla uniikkeja koruja ja taideteoksia kierrätysmateriaaleista. Tuomiston


Työkalut Suomen korjaamiseksi puuttuvat | Kansalaisen blogit\nPoliittista puoluetta ja sen poliitikkojen tekemää työtä on helppo verrata esimerkiksi mekaanikkoon, joka tutkii ja korjaa viallista moottoria. Puolue on kuin mekaanikko ja viallinen moottori on verrattavissa erilaisia vikoja sisältävään yhteiskuntaan.\nMekaanikko tarvitsee paitsi taitoa ja osaamista pystyäkseen löytämään moottorista viat, mutta sen lisäksi hänellä on oltava oikeat työkalut vikojen korjaamiseen. Jos mekaanikon pakista puuttuvat tarpeelliset työkalut, hän voi vain todeta moottorissa olevat viat, mutta ei korjata niitä.\nJälleen on samalla tavalla verrattavissa puolueen ja yhteiskunnan suhde. Hyvä osaava puolue tunnistaa oikein yhteiskunnan ongelmat ja pyrkii käyttämään valtion työkalupakista juuri oikeita työkaluja havaitseviensa vikojen korjaamiseen.\nMekaanikon työkaluja ovat mm. erilaiset testerit, avaimet, pihdit, meisselit ja moninaiset erikoistyökalut, joita hänellä pitää olla runsaasti, jotta hän voi löytää ja korjata kaikenlaiset hankalissakin paikoissa olevat viat.\nSamankaltainen on puolueiden laita. Niillä on oltava käytettävissään runsaasti yhteiskunnallisia työkaluja moninaisten ongelmien ja vikojen korjaamiseen.\nPuolueiden yhteiskunnan kehittämisessä ja korjaamisessa käyttämiä työkaluja itsenäisessä ovat valtiossa mm. lainsäädäntö, ulkopolitiikka, tullit, verotus, rajavalvonta jne. Erityisen tärkeitä työkaluja ovat oma itsenäinen keskuspankki ja valuutta sekä niiden tuomat moninaiset mahdollisuudet vaikuttaa talouteen kuten mm. ohjauskorot, devalvaatiot, revalvaatiot, setelirahoitus ja pääoman liikkeiden kontrollointi.\nNiitä ei tietenkään tarvitse eikä pidä kaikkia joka tapauksessa käyttää, mutta mitä enemmän työkaluja valtiomme työkalupakissa kaiken varalle on, niin sitä moninaisempia ongelmia ja vikoja meillä on mahdollisuus korjata ja huoltaa sekä hienosäätää yhteiskunnan toimintaa yllättävissäkin tilanteissa.\nUnionistit luovuttivat työkalumme EU:lle\nOletetaan siis, että puolue tekee oikeat johtopäätökset siitä mitkä asiat yhteiskunnassamme ovat vialla ja saa tarvittavan kannatuksen päästääkseen asemaan, jossa se voi alkaa korjaamaan ongelmia.\nSen jälkeen se tietysti katsoo työkalupakkiinsa ja EU-Suomen tapauksessa joutuu toteamaan suurimmassa osassa tapauksia, että pakissamme ei ole ongelman korjaamiseen tarvittavaa sopivaa työkalua. Emme siis pysty korjaamaan havaittuja vikoja vaan ainoastaan toteamaan ne.\nMistä tämä sitten johtuu, että EU-Suomen työkalupakki kumisee tyhjyyttään?\nKarmea totuus on se, että suurin osa kaikista tärkeistä valtion työkaluista on annettu liittovaltioprojektiin sitoutuneiden poliitikkojen toimesta Suomen omasta työkalupakista pois EU:lle, joka rakentaa itsestään valtiota ja täyttää omaa työkalupakkiaan ottamalla ne itselleen ja pois jäsenvaltioidensa työkalupakeista. Tämän ryöväyksen seurauksena kykymme korjata Suomessa oman yhteiskuntamme ongelmia on ratkaisevasti heikentynyt.\nOlemme EU-Suomessa siis juuri siinä kuvailemassani tilanteessa, että voimme vain todeta ongelmat, mutta me emme voi korjata niitä, koska työkalupakkimme on tyhjä tai siellä on jäljellä enää vääriä työkaluja.\nJa väärien työkalujen käyttäminen aiheuttaa taas useimmiten vielä sen, että vikoja on niiden käytön jälkeen vaikea enää korjata edes sopivilla työkaluilla. Tämän ymmärtää jokainen, joka on paremman puutteessa yrittänyt tehdä väärällä työkalulla jotain työtä ja sen myötä aiheuttanut vain lisää ja hankalammin korjattavia ongelmia.\nEU jäsenyys sekä aiheuttaa viat, että estää niiden korjaamisen\nPaitsi että EU aiheuttaa omalla talousjärjestelmällään ja hallinnollaan suuren osan yhteiskuntamme vioista ja ongelmista, niin se on siis myös ottanut meiltä työkalut pois näiden vikojen korjaamiseksi.\nNäin kierrämme tuhoisaa ympyrää, joka on johtanut ja johtaa yhteiskunnassamme yhä pahempaan resurssipulaan, näivettymiseen ja pahoinvointiin sekä yhä useamman suomalaisen kohdalla henkilökohtaiseen köyhtymiseen, epävarmuuteen, turvattomuuden tunteeseen ja toivottomuuteen.\nFederalistit nurkkasivat itsensä\nKun suomalaiset federalistit surutta tyhjensivät työkalupakkimme EU:n liittovaltioprojektin eduksi, niin samalla he myös ajattelemattomuuttaan ja lyhytnäköisyyttään ajoivat itsensä nurkkaan kotimaan politiikassa.\nSillä EU-Suomeen jäljelle jääneillä työkaluilla poliitikot ja puolueet pystyvät aiheuttamaan useimmissa tapauksissa vain lisää vahinkoa yhteiskuntaamme ja samalla tämän myötä ne jatkuvasti heikentävät omaa kansansuosiotaan.\n”Korjaamalla” vikoja velaksi elämisellä, leikkauksilla, ”tehostamisilla”, siirtämällä työpaikkoja pois maasta, valtion yhtiöiden yksityistämisillä ja myymisillä, suosimalla kansainvälisiä suuryhtiöitä, myymällä luonnonvarojamme, työehtoja heikentämällä, palvelujen karsimisella sekä sitouttamalla meitä EU:n kautta kansainvälisiin kauppasopimuksiin, jotka ovat meille epäedullisia jne. poliitikot jatkuvasti vain pahentavat tilannettamme ja ajavat Suomea syvemmälle ja syvemmälle suohon.\nSeuraukset väärien työkalujen käytöstä ja tie ulos kurjistumisen kierteestä\nTuloksena väärien työkalujen käytöstä on vain räjähdysmäinen velkaantuminen, hintojen nousu, elintason lasku ja palveluiden heikkeminen sekä koko ajan kasvava kontrolloimaton rahavirta Suomesta pois.\nJa myös se, että ongelmien korjaaminen tulee olemaan tulevaisuudessa yhä vaikeampaa edes oikeilla työkaluilla, koska väärillä työkaluilla aiheutetaan jatkuvasti suurta tuhoa ja yhä monimutkaisempia ongelmia.\nAinut tie ulos tästä itseään ruokkivasta kurjistamisen kierteestä on irtaantuminen EU:n ongelmia tuottavasta järjestelmästä ja itsenäiseen Suomeen palaaminen. Vain siten me saamme menetetyt yhteiskunnalliset työkalut takaisin työkalupakkiimme, joilla voimme korjata yhteiskuntamme vikoja ja hienosäätää sitä haluamallamme tavalla.\nOikeaan marssijärjestykseen ja poliittiseen strategiaan tulisi keskeisenä osana kuulua menetettyjen valtion työkalujen hankkiminen takaisin mahdollisimman nopeasti.\nSillä niin kauan kuin tätä ei ymmärretä, ja ryhdytä sen myötä tilanteen vaativiin toimiin Suomen itsenäisyyden palauttamiseksi, niin tilanne tulee vain entisestään pahenemaan.\nKoronakriisi: Jos olisin presidentti….\nKoronatalouskriisi ja ihmekone Sampo\nArmeija, jolla oli maa…\nMiksi tuen Olli Kotroa europarlamenttiin – ja miksi sinunkin tulisi tehdä niin\nItsenäisyysmies ja vankkumaton suomalaisen kansanvallan puolustaja.\nTodella kansallismielisen politiikan tekemiseksi tarvitsemme itsenäisen kansallisvaltion, sillä vain kansallisvaltiolla on käytettävissään ne välineet, joilla kansallismielistä politiikkaa voidaan toteuttaa.


Yle maailmalla: Berliini - uusimmat sisällöt – yle.fi\nAihe: Yle maailmalla: Berliini\nOrbánin tukijoukot saivat vaaleissa tarvittavan määrän paikkoja muuttaa perustuslakia ilman oppositiota. Hallituksen seuraava siirto on hyvin todennäköisesti kansalaisjärjestöjen toiminnan vaikeuttaminen, arvioi Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.\nPuolan lakimuutoksia vastustavat pysyvät kaduilla – "Olemme matkalla totalitarismiin"\nAnalyysi Dortmundin iskusta: Terroristit tykkäävät jalkapallon suosiosta – fanit itse pelistä\nJalkapallon näkyvä julkisuus vetää puoleensa terroristeja ja huligaaneja. Jalkapallo on sijaiskärsijä, arvioi Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Sampo Vaarakallio.\nSuomalaiset pienpanimot yrittävät "mahdotonta tehtävää": Sahti edellä Saksan markkinoille\nSaksalaisasiantuntija maisteli suomalaisoluita ruokamessuilla Berliinissä – ja ihastui.\nEuroopan populistit yrittävät nousta Trumpin nostattamalle aallolle – Historiallisen suuressa kokouksessa kohtaavat Le Pen, Wilders ja Petry\nKoblenzin kokous sulkee syliinsä Euroopan populistit. Sananvapaus ja avoimuus jäivät ulos.\nGuten Tag! Kirjeenvaihtajan jäähyväiset kiehtovalle ja vaikealle Berliinille\nSaksalainen byrokratia on piinaavaa, mutta moni asia maassa myös viehättää. Eikä vähiten rikas historia, jota saksalaiset eivät yritä siloitella, kertoo poismuuttoa puuhaava Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.\nItävallan 1900-luvun historia heittää edelleen synkän varjon maan vaalien ylle, kirjoittaa Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.\nAnalyysi: Aborttiäänestys on Puolan vanhoillisen hallituksen ensimmäinen takaisku\nPuolan hallitsevan puolueen aborttilakiesitys oli jopa piispainkokouksen mielestä liian tiukka.\nHuonoa johtamista ja ahneutta – Näin Deutsche Bankista tuli koko Euroopan murhe\nSaksan taloudella menee hyvin mutta Deutsche Bankilla kehnosti. Saksan suurimman liikepankin vaikeudet eivät liity suhdanteeseen vaan sitä painavat vanhat synnit.\nVaalijulisteetkin venäjäksi – maahanmuuton vastustajat vetoavat Berliinin venäläisiin\nKirjeenvaihtajamme Dan Ekholm tapasi Berliinissä venäläisiä, jotka äänestävät sunnuntain vaaleissa maahanmuuttokriittistä Vaihtoehtoa Saksalle eli AfD-puoluetta.\nSaksan hallitusrivit rakoilevat pakolaispolitiikan takia – sisarpuolue hyökkää Merkelin kimppuun\nSaksassa liittokansleri Angela Merkelin hallitus ei pysy yhtenäisenä pakolaispolitiikassa. Kristillisdemokraattien sisarpuolue Baijerissa etääntyy Merkelin politiikasta.\nMerkelin pakolaispolitiikan vastustajat odottavat suurvoittoa osavaltiovaaleissa\nMaahanmuuttovastainen AfD on tulevan sunnuntain osavaltiovaaleissa vahvoilla, jos mielipidemittauksiin on uskominen. Kristillisdemokraattinen Angela Merkel ei tingi arvoistaan, vaikka gallupsuosio hupenee.\nFrankfurt yrittää hyötyä Brexitistä, kilpailu on kova rahoitusalan työpaikoista\nFrankfurt toivoo hyötyvänsä finanssikaupunkina Iso-Britannian EU-erosta. Kaupunki uskoo, että sinne siirtyy yli 10 000 rahoitusalan työpaikkaa Lontoosta. Frankfurt valmistautuu rakentamalla lisää toimistotilaa ja asuntoja. Suunnitteilla on kymmeniä uusia pilvenpiirtäjiä.\nYle Skotlannissa: Itsenäisyyshalut kasvaneet Brexit-äänestyksen jälkeen\nSkotlannin pääkaupungissa Edinburghissa monet ovat tuohtuneita ajatuksesta, että Skotlannin pitäisi erota EU:sta muun Britannian mukana. Skotlannissa äänestettiin EU:hun jäämisen puolesta. Toisinajattelijoitakin löytyy.\nViharikosten määrä kasvoi Saksassa rajusti\nVastaanottokeskuksiin iskettiin viime vuonna yli tuhat kertaa. Ihmisoikeusjärjestö syyttää Saksan poliisia toimettomuudesta viharikosten suhteen.\nMaito ja turistit jumissa – tässä Eurooppaa yhdistävän Brennersolan sulkemisen seuraukset\nBrennersolan läpi kulkee miljoonia kulkuneuvoja täynnä tavaroita, turisteja ja solan molemmin puolin asuvia tirolilaisia. Itävalta uhkaa tehostaa rajavalvontaansa tai sulkea rajansa, jos turvapaikanhakijoita alkaa tulla maahan Italiasta solan kautta.\nBerliinissä islamilainen museo auttaa pakolaisia kotouttamisessa – "Kohtasin oman historiani"\nSyyrialaiset ja irakilaiset pakolaiset pääsevät tutustumaan omaan kulttuuriinsa berliiniläisessä islamilaisen taiteen museossa. Koti-ikävä iskee, mutta samalla usko oman kulttuurin voimaan vahvistuu.\nEnsimmäinen oikeudenkäynti Kölnin uudenvuoden ahdisteluista − syytettynä algerialaismies\nSyytteen mukaan 26-vuotias mies ja hänen veljensä ahdistelivat ja ryöstivät keski-ikäisen naisen. Syyttäjät ovat turhautuneita, sillä heillä on vain vähän käyttökelpoista todistusaineistoa illan tapahtumista.\nAnalyysi: Vaihtoehto Saksalle -puolue keskittyy muslimeihin\nVaihtoehtopuolue AfD kirkasti linjaansa viikonloppuna järjestetyssä puoluekokouksessa, kirjoittaa Ylen Berliinin kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.\nBerliinin uusi lentokenttä on katastrofi\nLentokentän avaaminen on lykkääntynyt jo neljä vuotta. Kentän lehdistöpäällikkö ei usko sen avautuvan lähiaikoina. Rehellinen lausunto maksoi hänelle työpaikan, kirjoittaa Ylen Saksan-kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.\nSaksassa EU:n alhaisin työttömyys - jopa 6 prosentin palkankorotusta vaaditaan\nSaksan taloudella menee sen verran hyvin, että budjetti pysyy tasapainossa, vaikka menoja lisätään tuntuvasti. Saksan työttömyys on EU-maiden alhaisin. Julkinen sektori vaatii kuuden prosentin palkankorotuksia.


2 elokuu, 2020 - 19:53\nLue lisää about Djevelporten ja Fløya - unohtumaton patikointireitti Lofooteilla\n17 heinäkuu, 2020 - 21:03\nLue lisää about Reitti ja yöpymiset retkeilyautolla Helsingistä Kilpisjärvelle\n10 heinäkuu, 2020 - 14:53\nLue lisää about Ohtakari, Tauvo ja Hailuoto - Upeat hiekkarannat Länsi-Suomessa Pohjois-Pohjanmaalla\nKaksi kuukautta sitten hankimme retkeilyauton. Siitä lähtien, olemme melkein jokaisena viikonloppuna tehneet vähintäänkin yhden yön reissuja lähikohteisiin tai pidennettyjä viikonloppulomia vähän kauemmaksikin. Kotimaasta löytyy vaikka mitä kivoja kohteita, joihin kannattaa lähteä tutustumaan. Et toki tarvitse matkailuautoa etkä vaunua, jos haluat näihin kohteisiin. Hyvä vaihtoehto kesäpäivinä on teltta tai sitten alueiden majoitustarjonnat kannattaa hyödyntää. Tässä top 6 reissukohteet viikonloppulomalle tai kesälomalle kotimaassa. Lista on todella vaikea laittaa paremmuusjärjestykseen, sillä kaikki kohteet ovat niin erilaiset ja kaikissa omat viehätyksensä. Lue lisää ja poimi vinkit talteen!\n25 kesäkuu, 2020 - 19:22\nLue lisää about Alkukesän top 6 viikonloppureissut - vinkkejä kotimaan matkailuun


HE 79/2008 | EDILEX\nHE 79/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi väylämaksulain muuttamisesta\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi väylämaksulain muuttamisesta\nVäylämaksulain (1122/2005) 1 luvun 4 §:n mukaan laivanisäntä ja tulliviranomaisen hyväksymä Suomessa asuva laivanisännän edustaja ovat yhteisvastuullisesti velvollisia maksamaan väylämaksun. Ulkomaille sijoittuneella laivanisännällä tulee olla tulliviranomaisen hyväksymä Suomessa asuva edustaja.\nLaivanisännän edustajalla tarkoitetaan aluksen tuloselvitystä koskevan ilmoituksen tekevää laivanisännän asiamiestä. Voimassa olevan lain mukaan vain ulkomaille sijoittuneen laivanisännän on pakko käyttää tulliviranomaisen hyväksymää Suomessa asuvaa edustajaa, joka on laivanisännän kanssa yhteisvastuullisesti velvollinen maksamaan väylämaksun. Suomeen sijoittuneelle laivanisännälle edustajan käyttäminen ei sen sijaan ole pakollista. Jos Suomeen sijoittuneella laivanisännällä kuitenkin on tulliviranomaisen hyväksymä Suomessa asuva edustaja, niin he ovat yhteisvastuullisesti velvollisia maksamaan väylämaksun.\nVoimassa olevan lain mukaan laivanisännän edustajan tulee olla tulliviranomaisen hyväksymä. Käytännössä hyväksyntä on tarkoittanut sitä, että laivanisännän edustaja on voinut rekisteröityä tullilaitoksen asiakkaaksi. Rekisteröitymiseen on sovellettu samaa lainsäädäntöä ja käytäntöä kuin tuontitullauksen asiakkaisiin. Käytäntö perustuu väylämaksulain 14 §:ään, jonka mukaan väylämaksun maksamiseen sovelletaan, ellei väylämaksulaissa toisin säädetä, tullilain (1466/1994) säännöksiä tullin maksamisesta.\nEräs peruste nykyisen lain vaatimukselle ulkomaille sijoittuneen laivanisännän Suomessa asuvasta edustajasta on ollut väylämaksun perinnän turvaaminen. Perintätoimien ulottaminen ulkomaalaiseen laivanisäntään on vaikeaa, koska väylämaksut eivät kuulu keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä annetun Euroopan yhteisöjen neuvoston direktiivin 76/308/ETY soveltamisalan piiriin. Väylämaksujen perimiseen virka-aputeitse ei nykyisin ole olemassa kansainvälisiä sopimuksia.\nEuroopan yhteisöjen komissio katsoo, että Suomi on rikkonut palvelujen vapaan tarjoamisen periaatetta koskevia Euroopan yhteisön säädöksiä vaatiessaan, että ulkomaille sijoittuneella laivanisännällä tulee olla tulliviranomaisen hyväksymä Suomessa asuva edustaja.\nEuroopan yhteisön lainsäädännössä palvelujen vapaan tarjoamisen periaate perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklaan. Tämän periaatteen soveltamisesta merenkulun alalla säädetään palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4055/86. Asetuksen 1 artiklan mukaan vapaus tarjota jäsenvaltioiden välisiä merikuljetuspalveluja sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä meriliikenteen alan palveluja koskee niitä jäsenvaltioiden kansalaisia, jotka ovat muusta jäsenvaltiosta kuin se, jolle palvelut on tarkoitettu.\nEuroopan yhteisöjen komissio on todennut, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklalla suojatun vapauden kanssa ovat ristiriidassa kaikki sellaiset kansalliset säännökset, jotka vaikeuttavat ulkomaisen liikenteenharjoittajan palvelujen tarjontaa kotimaiseen liikenteenharjoittajaan verrattuna. Ulkomaiselle laivanisännälle asetettu velvollisuus nimetä Suomessa asuva edustaja voi aiheuttaa kyseiselle liikenteenharjoittajalle lisäkustannuksia ja sitä kautta vaikeuttaa tämän palvelujen tarjontaa kotimaiseen liikenteenharjoittajaan verrattuna. Tästä syystä väylämaksulain kyseinen säännös ei ole yhteensopiva neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 kanssa.\nVäylämaksulain 1 luvun 4 §:stä ehdotetaan poistettavaksi vaatimus ulkomaille sijoittuneen laivanisännän Suomessa asuvasta edustajasta. Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut laivanisäntä voisi halutessaan toimia ilman edustajaa tai hänellä voisi olla tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut edustaja. Poistamalla vaatimus Suomessa asuvasta laivanisännän edustajasta, Suomen lainsäädäntö saatettaisiin palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta koskevilta osin Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaiseksi.\nPykälän 1 momentin mukaan laivanisäntä olisi velvollinen maksamaan väylämaksun. Jos Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautuneella laivanisännällä olisi tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut edustaja, laivanisäntä ja hänen edustajansa olisivat yhteisvastuullisesti velvollisia maksamaan väylämaksun. Säännökset laivanisännän ja laivanisännän edustajan maksuvelvollisuudesta vastaavat voimassa olevan lain 4 §:ää. Vastaavanlainen edustajan vastuuta koskeva säännös on myös satamavaltioiden suorittamasta alusten valvonnasta annetussa neuvoston direktiivissä 95/21/EY, jonka 16 artiklan 1 kohdan mukaan laivanomistajan tai liikenteenharjoittajan tai heidän satamavaltioon sijoittuneen edustajansa on katettava kaikki tarkastuksiin liittyvät kustannukset normaalin kirjanpitokauden aikana, mikäli tarkastuksissa varmistuu tai ilmenee aluksessa olevan yleissopimusten vaatimuksiin nähden sellaisia puutteita, jotka oikeuttavat aluksen pysäyttämiseen. Artiklan 3 kohdan mukaan pysäyttämistä ei saa kumota ennen kuin kustannukset on maksettu kokonaan tai kustannusten takaisinmaksusta on annettu riittävä vakuus. Direktiivi on Suomessa pantu täytäntöön alusturvallisuuden valvonnasta annetulla lailla (370/1995). Kustannusten korvaamista koskeva säännös on lain 21 a §:ssä.\nPykälän 2 momentissa säädettäisiin laivanisännästä, joka on sijoittautunut Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion ulkopuolelle. Tällaisella laivanisännällä tulisi olla tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut edustaja. Laivanisäntä ja hänen edustajansa olisivat tällöinkin yhteisvastuullisesti velvollisia maksamaan väylämaksun. Säännös ei olisi ristiriidassa Euroopan yhteisön lainsäädännön sisältämän palvelujen vapaan tarjoamisen periaatteen kanssa.\nVäylämaksulain 5 luvun 20 §:n 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että tulliviranomaisen hyväksymä Suomessa asuva laivanisännän edustaja muutetaan tulliviranomaisen hyväksymäksi, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautuneeksi laivanisännän edustajaksi.\nEsityksellä ei ole vaikutuksia väylämaksun perusteisiin eikä kannettavan väylämaksun määrään. Väylämaksujen perintä saattaa vaikeutua niissä tapauksissa, joissa maksuvelvolliset ovat sijoittautuneet muuhun Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon kuin Suomeen.\nTullilaitoksen arvion mukaan muualle kuin Suomeen sijoittautuneet laivanisännät tulisivat lähtökohtaisesti edelleen käyttämään pääasiassa Suomeen sijoittautuneita edustajia.\nEhdotetusta väylämaksulain muutoksesta ei aiheutuisi tullilaitokselle henkilöstövaikutuksia. PortNet-järjestelmään olisi tehtävä vähäisiä muutoksia.\nEuroopan yhteisöjen komissio on lokakuussa 2006 aloittanut valvontamenettelyn Suomea vastaan, koska Suomen lainsäädännössä on vaatimus, että ulkomaille sijoittuneella laivanisännällä on oltava tulliviranomaisen hyväksymä Suomessa asuva edustaja. Euroopan yhteisöjen komissio on katsonut, että kyseinen säännös ei ole yhteensopiva palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 kanssa. Komissio on katsonut, että Suomi on jättänyt täyttämättä kyseisen asetuksen 1 artiklan mukaiset velvollisuutensa.\nEuroopan yhteisöjen komissio lähetti 23 päivänä lokakuuta 2007 Suomen hallitukselle virallisen huomautuksen asiasta (2006/4613). Suomen hallitus ilmoitti komissiolle joulukuussa 2007, että Suomen lainsäädäntöä tullaan muuttamaan siten, että laivanisännän edustajavaatimus poistetaan ja että asiaa koskeva hallituksen esitys tullaan antamaan eduskunnalle kesäkuun 2008 loppuun mennessä. Euroopan yhteisöjen komissio lähetti perustellun lausunnon Suomelle 3 päivänä huhtikuuta 2008.\nLiikenne- ja viestintäministeriö järjesti kaksi kuulemistilaisuutta laivanisännän edustajavaatimuksen poistamisesta. Esitys on sen jälkeen valmisteltu liikenne- ja viestintäministeriössä yhteistyössä Tullihallituksen kanssa.\nEsitysluonnoksesta on pyydetty lausunto valtiovarainministeriöltä, oikeusministeriöltä, työ- ja elinkeinoministeriöltä, Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta, Elinkeinoelämän keskusliitolta, Suomen Varustamoyhdistys ry:ltä, Suomen Satamaliitolta, Ålands Redarförening rf:ltä, Rahtialusyhdistys ry:ltä, Suomen Laivameklariliitto ry:ltä, Merenkulkulaitokselta, Tullihallitukselta, Suomen Laivanpäällystöliitto ry:ltä, Suomen Konepäällystöliitto ry:ltä, Suomen Merimies-Unioni ry:ltä ja Luotsiliitto ry:ltä.\nLausunnon ovat antaneet valtiovarainministeriö, oikeusministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, Ålands landskapsregering, Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Suomen Laivameklariliitto ry, Suomen Varustamoyhdistys ry, Suomen Satamaliitto, Ålands Redarförening rf, Rahtialusyhdistys ry, Merenkulkulaitos, Tullihallitus ja Suomen Konepäällystöliitto ry.\nEsityksen jatkovalmistelussa on otettu mahdollisuuksien mukaan huomioon lausunnoissa esitetyt seikat.\nEsityksen esittelee liikenne- ja viestintäministeriö valtiovarainministeriön suostumuksella.\nLaki ehdotetaan tulevaksi voimaan mahdollisimman pian. Ennen lain voimaantuloa voitaisiin ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.\nEhdotetut säännökset laivanisännän edustajasta ovat merkityksellisiä perustuslain 6 §:n 2 momentin yhdenvertaisuussääntelyn kannalta. Lakiehdotuksen mukaan Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa toimivat kansalaiset ja yritykset asetettaisiin eri asemaan kuin muiden valtioiden kansalaiset ja yritykset. Ehdotettujen säännösten mukaan Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautuneelle laivanisännälle edustajan käyttäminen olisi vapaaehtoista, kun taas muualle kuin Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautuneella laivanisännällä tulisi olla tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut edustaja.\nEhdotetut säännökset perustuvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 49 artiklassa ilmaistuun palvelujen tarjoamisen vapauteen, josta merenkulun osalta on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4055/86. Asetukseen sisältyy vaatimus vastavuoroisuudesta palvelujen tarjoamisessa yhteisön alueella ja tätä vastavuoroisuuden vaatimusta voidaan pitää perustuslain 6 §:n 2 momentissa tarkoitettuna hyväksyttävänä perusteena eri valtioiden kansalaisten erilaiselle kohtelulle (PeVL 6/2008 vp). Näin ollen ehdotettu väylämaksulain muutos voidaan säätää tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä.\nmuutetaan 22 päivänä joulukuuta 2005 annetun väylämaksulain (1122/2005) 4 § ja 20 §:n 3 momentti seuraavasti:\nLaivanisäntä on velvollinen maksamaan väylämaksun. Jos Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautuneella laivanisännällä on tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut edustaja, laivanisäntä ja hänen edustajansa ovat yhteisvastuullisesti velvollisia maksamaan väylämaksun.\nMuualle kuin Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautuneella laivanisännällä tulee olla tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut edustaja. Laivanisäntä ja hänen edustajansa ovat tällöinkin yhteisvastuullisesti velvollisia maksamaan väylämaksun.\nJos tulliviranomaisen hyväksymä, Euroopan unioniin tai Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut laivanisännän edustaja ei tiennyt eikä hänen olisi pitänytkään tietää, että maksun määräämistä varten annettu ilmoitus, asiakirja tai muu tieto on puutteellinen, erehdyttävä tai väärä, jälkimaksatus on tällaisen laivanisännän edustajan osalta toimitettava 18 kuukauden kuluessa saatavan syntymisestä.


Suomen tämän vuoden euroviisuraati julkistettiin - mukana muun muassa Vicky Rosti ja Iisa - Viihde - Voice.fi\nSuomen tämän vuoden euroviisuraati julkistettiin - mukana muun muassa Vicky Rosti ja Iisa\n30.04.2017 17:15 - Iiro Myllymäki - Luettu 1 091 kertaa\nLopulliset viisutulokset ratkeavat yleisöäänten ja raatien äänten yhteisvaikutuksella.\nEurovision laulukilpailun tämänvuotinen finaali lähestyy kovaa vauhtia. Viisuhuuma saavuttaa lakipisteensä alle kahden viikon päästä, kun Ukrainan Kiovassa kamppaillaan viisuvoitosta lauantaina 13.5. Suomen edustaja Norma John taistelee finaalipaikasta ensimmäisessä semifinaalissa tiistaina 9.5.\nEuroviisutulokset määrittyvät yleisöäänestyksen ja raadin antamien äänien yhteisvaikutuksella. Nyt on julkistettu, ketkä musiikkialan ammattilaiset muodostavat kunkin maan virallisen raadin. Kullakin maalla on viisihenkinen raati, jonka tehtävänä on arvioida laulajien kyvykkyyttä, lavaesitystä, kappaleen musiikillisia ansioita ja esityksestä jäävää yleisvaikutelmaa.\nVicky Rosti (kuva: Mikko Räsänen)\nSuomen raadissa vilisee tuttuja nimiä. Artistinäkökulmaa raadissa edustavat laulajat Virve ”Vicky” Rosti ja Iisa. Vicky Rosti on edustanut itse Suomea Euroviisuissa vuonna 1987 Sata salamaa -kappaleella. Raadissa on myös kaksi suomalaista huipputuottajaa, Jonas Olsson ja Kashwell-nimellä tunnettu Kalle Mäkipelto. Olsson on tuottanut kappaleita muun muassa Robinille ja Nikke Ankaralle, ja Mäkipelto on ollut muun muassa Arttu Lindemanin ja Roope Salmisen ja koirien kappaleiden taustalla. Viisuraadin viides jäsen on NRJ-radiokanavan musiikkipäällikkö Marcus Sjöström. Raadin kokoonpanosta on päättänyt Yle.\nTältä näyttää tämän vuoden euroviisulava Kiovassa. (kuva: AOP)\nLue myös: Venäjä poistui kohun saattelemana tämän vuoden Euroviisuista - ei esitä kisaa edes tv:ssä\neuroviisut eurovision laulukilpailu Vicky Rosti iisa\nVictoria's Secret -malli julkaisi upean alusvaatekuvan - "Tähän ei riitä sanat" Laulajakaunotar on uransa aikana ollut kahdesti psykiatrisella osastolla: "En pelkää enää puhua siitä" Jennifer Lopezin roisi stringikuva sai kritiikkiä faneilta:"Apua, näen mitä hän söi aamiaiseksi" Mitkä muodot! Povipommi Carmen Electra ihastuttaa aamutakissa Mallin käsittelemättömät uimapukukuvat puhuttavat - kommentit saivat mallin kyyneliin Seksille paras paikka ei ole makuuhuone, väittää tohtori - "Kaloreita palaa enemmän" Kim Kardashianin Voguen kansikuvat jakavat mielipiteitä - "Hän näyttää jättikokoiselta tamponilta" Onko helteellä liian tukalaa nukkua? Yllättävä niksi takaa viileämmät unet hetkessä Nyt on kuumaa! Olli Hermanin Tytti-rakas jakoi rohkean sivutissikuvan Pienempää ranta-asua saa hakea - narut eivät peittäneet edes mallin kriittisiä paikkoja, katso\nMitkä muodot! Povipommi Carmen Electra ihastuttaa aamutakissa


Mies hyppäsi auton eteen – vakuutuspetos sai nolon päätöksen – Stara\nMies hyppäsi auton eteen – vakuutuspetos sai nolon päätöksen\nOhhoh! Viihdeuutiset 5.4.2018, 20:30 · Annukka Heikkilä\nVerkossa on nähty useita kamalia videoita tilanteista, joissa ihmiset ovat hypänneet auton alle. Yleensä hyppääminen auton eteen on osa vakuutuspetosta, mutta tällä kerralla petosta yrittäneelle miehelle kävi todella nolosti.\nYouTube-videolla nähdään tilanne, joka tallentui miehen auton kojelautakameraan. Kuski ajoi todella hämärällä tiellä, mutta ehti kuitenkin ajoissa huomaamaan hänen eteensä kävelevän miehen. Mies käveli tielle pyörän kanssa, asetteli pyörän viereensä kumoon ja meni maahan auton eteen makaamaan.\nMies yritti selvästi esittää, että kuski olisi ajanut hänen päälleen autolla. Kuski oli kuitenkin onnekas, kun hänellä oli autossaan kamera, joka tallensi tilanteen. Kun kuski huusi tiellä makaavalle miehelle, että hän voi lopettaa esittämisen koska autossa on kamera, pyöräilijä suuttui silminnähden ja lähti tieltä auton edestä pois.


Kevät tulee - Kodin Pellervo\tKevät tulee - Kodin Pellervo\n'Miranda' on loistavan punakukkainen ja kerrottu tulppaanilajike.\nMattimyöhäisetkin ehtivät varmistaa talven jälkeisen kukkaloiston istuttamalla kukkasipuleita niin kauan kuin maa on sulaa.\nVielä ei peli ole menetetty, vaikka kukkasipulit olisivat jääneet istuttamatta. Niitä voi piilottaa pihalle lähes siihen asti, kun maa jäätyy. Loppusesongin alennusmyyntejäkin kannattaa hyödyntää, hyvällä tuurilla saa runsaan kukkaloiston vähällä rahalla.\nArat lajit, kuten keisarinpikarililjat, hyasintit ja narsissit, suositellaan istutettavaksi syyskuun alussa, mutta lämpimänä syksynä niitäkin uskaltaa sujautella multaan jopa marraskuussa. Pakkasten uhatessa istutukset peitetään syksyn lehdillä ja havukatteella, jotta maa pysyy sulana juurtumisen ajan.\nLiian aikaisin ei istutuspuuhiin pidä ryhtyäkään, sillä lämpimässä maassa sipulit mätänevät. Kun maan lämpötila on laskenut noin kymmeneen asteeseen, juurtumisolot ovat otolliset.\nSopivan lämpötilan lisäksi sipulit tarvitsevat riittävästi kosteutta juurtuakseen. Kuiva alue vaatii kastelun. Erityisen tärkeää on muistaa antaa vettä talojen seinustoille perustetuille istutusalueille. Samalla voi pintamultaan ripotella pitkävaikutteista lannoitetta. Sen sipulikukat hyödyntävät seuraavana keväänä.\nEnsimmäisenä vuonna sipulit kukkivat keräämänsä vararavinnon turvin melkein paikassa kuin paikassa. Jos mielii saada useamman vuoden kukinnan, on sipuleita lannoitettava. Muutoin ne eivät jaksa kasvattaa sivusipuleita uutta kukintaa varten. Ihanteellinen istutuspaikka on multava, hiekkapitoinen ja vettä läpäisevä.\nAurinkoon ja varjoon\nAikaisin keväällä kukkivia lajeja voi istuttaa puiden ja pensaiden alle sekä myöhään heräävien perennojen lomaan. Näin keväinen kukkaloisto pääsee esille, mutta kesällä tuleentuva kukkasipulikasvusto peittyy muiden kasvien alle.\nKun istuttaa sekä aurinkoon että varjoon, kukinnasta saa nauttia mahdollisimman pitkään. Suuret ja keskikokoiset sipulit kasvattavat upeimman kukinnan.\nJos käytettävissä on kylmä kellari, osan sipuleista voi istuttaa astioihin hiekkapitoiseen multaan. Kevään korvalla ne siirretään parvekkeelle tai patiolle kevään kukkaloistoa jouduttamaan. Astiaistutukset kannattaa tehdä mahdollisimman myöhään, sillä varhaiset istutukset lähtevät kasvuun liian aikaisin.\nNoin kahden ja puolen kuukauden aikana kukkasipulit juurtuvat ja kasvattavat kukka-aiheen pimeässä ja viileässä. Pitemmästä juurruttamisajasta ei ole yleensä haittaa, mutta ilman sitä kukinta ei onnistu lainkaan. Talven aikana kellari-istutuksien mullan kosteutta on tarkkailtava.


Varaa esittely - Softera Varaa esittely - Softera Softera Varaa esittely - Softera\nVaraa esittely ja pyydä tarjous\nOlet täällä hyvästä syystä:\nhaluat asiakkaan, myynnin ja\nasiakaspalveluprosessin paremmin mukaan\nHaluaisitko saman voiman kuin lehtimyyjäsi tai teleoperaattorisi: kyvyn tunnistaa asiakkaan mielenkiinnon kohteet tai palvelutarpeet juuri oikealla hetkellä? Tarjota asiakkaillesi sopivia tarjouksia silloin, kun niille on kysyntää?\nAsiakaskäyttäytymisen seuranta ja sen valjastaminen myynnillisiin tarkoituksiin on tätä päivää ja kilpailijasikin tekevät sitä. Tee samoin Softera T360:n avulla.\nSoftera T360 lisää olemassa oleviin järjestelmiinne modernin palvelukerroksen, jonka avulla uudistatte järjestelmienne käytön ja saatte niistä enemmän irti. Meidän ei tarvitse korjata sitä, mikä nykyisissä järjestelmissänne jo toimii, joten hanke on helppo ja kustannustehokas.\nSofteran ratkaisuiden avulla saatte mahdollisuuden tavoitella uusia asiakkaita, lisää euroja ja enemmän katetta – autamme teidät kaupallisesti uudelle tasolle. Softera T360 auttaa teitä hallinnoimaan keskitetysti kaikkia asiakkaaseen liittyviä prosesseja: tuotteistusta, myyntiä, tuotantoa, asiakaspalvelua ja laskutusta.\nSoftera T360 -ratkaisun hyödyt:\nSoftera 360 nostaa CRM:n toiseen potenssiin. Ratkaisumme sisältää myynnin ja asiakaspalvelun työkalut, joiden avulla asiakkaanne pysyvät tyytyväisinä. Teemme lisämyynnin helpommaksi: reaaliaikaisen näkymän ansiosta voitte tarjota asiakkaalle sopivia ratkaisuja juuri oikealla hetkellä. Saatte hallitusti tiedon kaikista asiakkaalle suoritetuista tapahtumista myynnin tueksi ja sidottua myynnilliset toiminnot osaksi kaikkia asiakaskohtaamisia. Lisäksi voitte kohdistaa myyntikampanjoita hallitusti uusiin kohderyhmiin.\nSofteran ratkaisut modernisoivat asiakaspalvelunne tälle vuosikymmenelle. Saatte yhden, keskitetyn näkymän asiakkuuksiin. Tiedätte jatkuvasti, mitä asiakkaan myynti- ja palveluprosesseissa tapahtuu. Palvelukerroksen avulla asiakkaan tunnistaminen, tiketöinti ja palvelutapahtumien delegointi asiakaspalvelijoille sujuvat automaattisesti. Asiakaspalvelu sujuu useissa kanavissa helposti ja keskitetysti. Tahtoessanne jokainen asiakaskohtaaminen on myyntitilanne. Asiakaspalvelu paranee kokonaisvaltaisesti.\nEi mittavia muutosprojekteja\nKuin vetokoukun lisäisi autoon: muutama uusi kytkentä ja pultit kiinni! Softera T360:n avulla nykyinen ERP ja CRM saadaan hyötykäyttöön ilman mittavia muutosprojekteja. Tuomme modernin palvelukerroksen nykyisen ratkaisunne päälle.\nProsessit, tuotteet ja laskutus haltuun\nMyynti- ja palvelutapahtumiin voidaan liittää tuotekohtaisesti prosesseja. Prosessimoottori varmistaa, että yrityksessänne kuvatut prosessit suoritetaan suunnitelman mukaan, eivätkä ne ole vain osa pakollista dokumentaatiota. Tuotehallinnan avulla pääsette kehittämään uusia tuotteita ja hinnoittelemaan niitä. Ja mikä tärkeintä, laskutusominaisuus varmistaa, että kaikki tehty työ päätyy lopulta laskulle.\nKutsu meidät esittelemään hyötyjä\nJos nykyjärjestelmä ei vain yksinkertaisesti riitä\nEhkä nykyinen ERP ohjaa tuotantoa erinomaisesti. Siihen on toteutettu yrityksenne toimintaprosessit ja sen rakentamiseen on käytetty paljon rahaa ja aikaa. Mutta maailma muuttuu ja markkinaan on reagoitava nopeasti. Taipuvatko nykyiset järjestelmänne myynnillisiin tarpeisiinne, tänään ja huomenna? Softeran T360-ratkaisua voidaan käyttää nykyjärjestelmäänne täydentävänä palasena tai itsenäisenä, nopeana ja helppona toiminnanohjausratkaisuna. Softera T360 on maamme suosituimpia toiminnanohjausjärjestelmiä teleoperaattoreiden keskuudessa. Softera T360 Horizon auttaa asiakaspalvelun menestyksekkäässä monikanavaisessa hoitamisessa. Tällä kokonaisuudella tuotte toimintanne helposti nykyaikaan.\nSoftera – helppoja hankkeita, hyviä tuloksia\nMe uskomme hyvin toteutettuihin ja helppoihin järjestelmähankkeisiin – sekä järjestelmiin, jotka tekevät sitä mihin ne on suunniteltukin: auttavat takomaan tulosta viivan alle. Siksi Softeralla on vain tyytyväisiä asiakkaita ja onnistuneita projekteja jo vuosikymmenten ajalta. Toteutuksiimme luotetaan. Palvelukerroksemme avulla hoidetaan vuosittain yli miljoona palvelutapahtumaa ja laskutetaan sadoilta tuhansilta asiakkailta yli 350 M€. Järjestelmiämme käytetään erityisesti energia-, media- ja tietoliikennealalla.\nJos käyttämänne järjestelmä on jäykkä, vaikea käyttää tai hidastaa toimintoja, älä antako sen enää hidastaa kehitystänne – astukaa kanssamme sujuvampaan aikaan. Anna meidän näyttää, miten voit muuttaa liiketoimintasi suunnan tuomalla asiakkaan mukaan järjestelmiisi. Viemme aikaasi vain hetken ja lupaamme muuttaa käsityksesi järjestelmähankkeista!\nSoftera Oy | Äyritie 12 C (GATE 8 Business Park) | 01510 Vantaa | Sähköposti: contact(a)softera.fi | Puh. +358 9 2310 2040


Migreenistä voi kärsiä jopa parivuotias. Kuvituskuva. Kuva: Ville Muikkula / Yle\nLasten migreenit ovat kaksinkertaistuneet 20 vuoden aikana.\nKohtauksen voi laukaista esimerkiksi stressi, valvominen ja melu.\nLasten migreeni tulee hoitaa tehokkaasti, ettei se kroonistu.\nJopa alle 2-vuotiaat voivat kärsiä migreenistä.\nAsiantuntijan mukaan migreeni on alidiagnosoitu sairaus Suomessa sekä muualla Euroopassa.\n– Äiti tapa minut, niin tämä kipu loppuu.\nNäin sanoi voimakkaasta migreenikohtauksesta kärsivä Petrus Pussinen äidilleen neljä vuotta sitten. Poika oli oksentanut useita tunteja ja makasi voipuneena sängyn pohjalla.\nJoensuulainen Petrus kärsi ensimmäistä kertaa migreenin oireista ollessaan 6-vuotias. Vasta kahden vuoden kuluttua hän sai diagnoosin migreenistä. Petruksen äiti, Marina Pussinen yritti ensin löytää apua poikansa ahdinkoon julkisen terveydenhuollon parista.\nPetrus Pussinen on kärsinyt migreenistä useita vuosia. Kuva: Marina Pussinen\n– Oli sinänsä hauskaa kun he pyysivät tuomaan pojan silloin, kun kohtaus on päällä. Miten sinä lähdet oksentavaa lasta viemään mihinkään? Muutaman kerran yritimme, mutta kohtaus ehti mennä ohi siinä odotellessa, Pussinen kertoo.\nÄiti otti yhteyttä yksityiseen lääkäriin ja viimein poika sai diagnoosin päässä jyskyttävälle kivulle.\nMigreeni (siirryt toiseen palveluun)on kohtauksellinen sairaus, joka aiheuttaa aivojen hermosoluissa ja verisuonissa ohimeneviä muutoksia, joista seuraa voimakasta kipua. Kohtaus voi kuitenkin olla myös kivuton (Suomen Migreeniyhdistys).\nLasten migreenit ovat kaksinkertaistuneet 20 vuoden aikana. Tarkkaa syytä lisääntymiseen ei tiedetä. Suomen Migreeniyhdistyksen varapuheenjohtaja ja psykologi Sirpa Tahko arvioi lasten migreenin lisääntyneen kolmesta eri syystä.\n– Ärsykkeiden määrän voimakas lisääntyminen lasten ja nuorten toimintaympäristössä on varmasti yksi osasyy asiaan, Tahko pohtii.\nNykytietämyksen mukaan lapsena koetut kivut jättävät jälkensä kipujärjestelmään.\nToisena syynä Tahko uskoo jatkuvan kilpailun ja suoriutumispakon aiheuttaman paineen lisäävän lasten migreeniä. Kolmantena syynä psykologi nostaa esille jatkuvan kiireen ja aikataulutuksien tiukkuuden. Lasten kokema stressi on lisääntynyt voimakkaasti.\nMyös Kajaanin Lyseon terveydenhoitaja Mirka Kovalainen on huomannut migreenin lisääntymisen työskennellessään lasten ja nuorten kanssa.\n– Migreeni on lisääntynyt yllättävän paljon. On todella yleistä, että nuoret tulevat sen vuoksi vastaanotolle.\nKovalainen käy oppilaiden kanssa läpi muun muassa syömisen, juomisen ja nukkumisen.\n– Ylä-aste ikäiset eivät aina juo riittävästi nestettä.\nLasten kokema stressi on lisääntynyt. Kuva: AOP\nNyt 13-vuotias Petrus saattoi saada migreenikohtauksen, jos hän oli stressaantunut tai ympärillä oli paljon hälinää.\n– Yleensä kohtaukset tulivat koulupäivän aikana tai koulun jälkeen, kertoo Marina Pussinen.\nPetrus altistui kohtauksille myös voimakkaista hajuista sekä kimeistä äänistä. Lisäksi poika oli nuorempana huono syömään, jolloin syömättömyys saattoi aiheuttaa kohtauksen.\nSirpa Tahkon mukaan migreenikohtauksen voivat laukaista juurikin erilaiset äänet ja hajut. Sen lisäksi laukaisevia tekijöitä ovat vilkkuva tai kirkas valo, esimerkiksi auringon häikäisy, tietokoneen tai television katselu, melu, valvominen, verensokerin vaihtelut sekä jännittäminen ja jännityksen laukeaminen.\n– Kaikilta lapsilta ei pystytä löytämään kohtauksia aiheuttavia asioita, jolloin kohtaukset tulevat täysin ennakoimatta, Tahko kertoo.\nKivun kokeminen yksilöllistä\nPetruksen mielestä migreenikohtauksessa pahinta on kipu.\n– Joskus se on melkein sietämätöntä, poika kertoo.\nPahimpina aikoina kipu eristi Petruksen tavallisesta elämästä. Poika ei halunnut mennä kavereille yökylään, sillä hän pelkäsi kohtauksia. Myös reissuja ja sählytreenejä jäi väliin kohtauksien vuoksi.\n– Äitinä sydäntä särki kun 9-vuotias mietti, voiko saada aikuisena tyttöystävää ja voiko mennä armeijaan, kertoo Marina Pussinen.\nLasta voi pelottaa migreenikohtauksesta johtuvat näköpuutokset ja puutumisen tunne. Kuvituskuva. Kuva: Ville Muikkula / Yle\nSirpa Tahko muistuttaa, että aikuisilla sekä lapsilla kivun kokeminen on yksilöllistä. Lapsi voi kokea yhtä kovaa tai kovempaa kipua kuin aikuinen. Lasten kivussa tulee kuitenkin muistaa, että lapsilla ei ole samanlaista kykyä käsitellä kipua kuin aikuisilla, ja siksi kipu voi olla erittäin pelottavaa.\n– Nykytietämyksen mukaan lapsena koetut kivut jättävät jälkensä kipujärjestelmään. Kun koemme kipua, kipukeskuksen lisäksi aivoissa aktivoituu limbinen järjestelmä, joka yhdistää muun muassa tunnetiloja fyysisiin tuntemuksiin, selventää Tahko.\nMigreenissä lasta voivat pelottaa myös auraoireet, kuten näköpuutokset tai näkökentässä vilisevät kuviot tai puutumisen tunne kasvoilla ja raajoissa.\n– Lisäksi lapsi saattaa voida pahoin ja hänellä voi olla puheen ymmärtämisen tai tuottamisen vaikeuksia. Tästä syystä lasta ei pidä jättää yksin pimeään vaan hänen kanssaan tulee olla migreenikohtauksen aikana, Sirpa Tahko kertoo.\nSuomen Migreeniyhdistyksen varapuheenjohtaja ja psykologi Sirpa Tahkon mukaan migreeni on Suomessa ja muualla Euroopassa alidiagnosoitu ja alihoidettu sekä usein täysin väärin ymmärretty sairaus.\n– On taatusti paljon niin lapsia kuin aikuisiakin, jotka kärsivät kovista migreenikivuista. Tutkimusten mukaan migreenidiagnoosin saa vasta noin kuudennella lääkärikäynnillä.\nLasten migreeni diagnosoidaan lähes samoin kriteerein kuin aikuisillakin. Lasten migreeni tulee hoitaa tehokkaasti, ettei se kroonistu. Hoitoon kuuluu lepo hämärässä ja hiljaisessa paikassa sekä lääkehoito.\n– Lääkettä tulee antaa heti oireiden alussa riittävän suuri annos. Tärkeää on noudattaa täysin säännöllistä elämäntapaa, johon kuuluu riittävä lepo, säännöllinen ruokailu, vesi janojuomana, liikunta ja hyvä fyysinen kunto sekä kohtauksien aiheuttavien asioiden välttäminen mahdollisuuksien mukaan, muistuttaa Tahko.\nLapsen migreeni tulee hoitaa tehokkaasti, ettei se kroonistu. Migreenikohtauksen oireiden alkaessa lääkettä täytyy antaa riittävän suuri annos. Kuva: Yle\nTahkon mukaan migreeniä todetessa on tärkeää käydä läpi myös lapsen silmät ja mahdollinen tarve silmälaseille. Lisäksi lapsen purenta on hyvä kiinnittää huomiota ja tarkistaa oikomishoidon tarve.\n– On otettavan huomioon myös mahdolliset psyykkiset painetekijät kuten esimerkiksi vanhempien avioero, muutto, päiväkodin aloittaminen, ryhmien vaihdot, koulun aloitus ja koulukiusaamisen mahdollisuus.\nTahko muistuttaa myös käymään läpi nuorten kohdalla kofeiinipitoisten juomien määrä sekä mahdolliset päihteet. Päänsäryt kannattaa ehdottomasti kirjata ylös.\nJopa parivuotiaat kärsivät\nPäänsäryt ovat lapsilla yleisiä, mutta on tärkeää erottaa migreeni muusta päänsärystä.\nHUS:n lastenneurologian erikoislääkäri Mirja Hämäläisen mukaan migreenistä voi kärsiä jopa parivuotias. Myös vauvoilla on todettu migreeniä.\n– Esikielellisessä vaiheessa lapsi ei osaa sanallisesti ilmaista kipua, joten diagnoosia ei voi varmuudella tehdä. Mutta kannattaa sulkea muut syyt pois, koska ne voivat olla vakavia.\nHämäläisen mukaan lapsilla migreeni puhkeaa yleensä kouluiän kynnyksellä.\nToistuvia päänsärkyjä (siirryt toiseen palveluun) on koulunsa aloittavista suomalaislapsista noin 10 ja migreeniä noin 5 prosentilla. Yli 10-vuotiailla toistuvan päänsäryn esiintyvyys on pojilla noin 25 ja tytöillä 35 prosenttia. Migreeniä esiintyy pojilla 8–15 ja tytöillä 10–25 prosentilla (Käypä hoito).\nAsiantuntijan mukaan lapsilla migreeni puhkeaa usein kouluiän kynyksellä. Kuvituskuva. Kuva: Ville Muikkula / Yle\nSekä Tahkon että Hämäläisen mukaan migreeni on voimakkaasti periytyvä sairaus.\n– Lapsuusiässä alkanut päänsärkytaipumus jatkuu yli puolella aikuisuuteen. Noin 60 prosenttia henkilöistä, jotka ovat sairastaneet migreeniä lapsuusiässä, sairastavat sitä myös aikuisena, Tahko sanoo.\nMigreeni on muuntuva sairaus, joka voi toisaalta muuttaa muotoaan tai hävitä kokonaan. Syytä migreenin katoamiseen aikuisiällä ei tiedetä.\n8-vuotiaana poika sai kohtauksia viikoittain.\nMyös Pussisen perheen kohdalla migreeni on ollut periytyvää. Sekä Marina Pussinen että hänen äitinsä eli Petruksen isoäiti, kärsivät migreenistä.\n– Minulla migreeni paheni vasta kun synnytin Petruksen. En muista, että oireita olisi ollut lapsena, Marina kertoo.\nMarinalla itsellä oireet ovat melko mietoja verrattuna pojan kohtauksiin.\n– Kun itsellä kivut eivät ole älyttömiä, niin ei osaa edes kuvitella, miltä se tuntuu lapsesta.\n"Helpottunut iän myötä"\nPetrus kärsii migreenikohtauksista edelleen, mutta huomattavasti harvemmin. Kohtauksen voivat laukaista edelleen samat syyt kuin ennen: stressi, hälinä, hajut ja syömättömyys.\n– 8-vuotiaana poika sai kohtauksia viikoittain. Ne saattoivat kestää koko päivän ja jatkua vähän seuraavallekin. Nyt kohtaus menee ohi muutamassa tunnissa, lähinnä tarvitsee ottaa särkylääke ja nukkua, kertoo Marina.\nLapsuusiässä alkanut päänsärkytaipumus jatkuu yli puolella aikuisuuteen.\nDiagnoosin myötä migreeni lähti pikkuhiljaa helpottamaan. Ensimmäinen eikä vielä toinenkaan lääke tosin tepsinyt.\n– Toinen lääke oli sellainen, jota käytetään aikuisten psykoosihoidossa. Lääke oli väsyttävä ja sitä emme huolineet pidemmän päälle, sanoo Marina.\nUsean lääkekokeilun jälkeen Petrukselle löytyi sopiva beetasalpaaja. Nyt kohtauksia tulee todella harvoin ja ne ovat huomattavasti lievempiä kuin ennen.\n– Migreeni on helpottunut iän myötä, kiteyttää Petrus.\nAkuutti: Migreeni lapsella: "Äiti, päätä särkee!"\nTerveysKotimaaPäänsärkyKipuLapsetTauditHermoston tauditLapset ja nuoretLääkkeetDiagnoosiTerveydenhoitoNeurologia


Inartes Instituutti on toiminut vuodesta 1999 lähtien. Suomen Inartes on European Graduate Schoolin (EGS) partneri-instituutti, ja sillä on vahva side kansainväliseen yhteisöön. EGS:ssä ekspressiivistä taideterapian opiskelua voi jatkaa yliopistotutkintoihin saakka.\n1. opintovuosi / 20 op\nTaideterapeuttisten ryhmien ohjaajakoulutus\n2. opintovuosi / 60 op\nInartes Instituutin koulutukset\nKoulutuksen tavoitteena on taideterapeuttisen työskentelyn kokemuksellinen ymmärtäminen. Opinnot sisältävät ekspressiivisen taideterapian perusteita viidessä eri taiteenlajissa. Jokaisen jakson opettaja on sekä ekspressiivinen taideterapeutti että oman taiteenlajinsa ammattilainen. Kuvan, kirjoittamisen, musiikin, äänen, liikkeen ja tanssin sekä draaman kautta tutkitaan luovuutta, esteettisyyttä ja ihmisenä olemista.\nKoulutus on tarkoitettu sote-alan, opetuksen ja kasvatuksen, taiteen tai muun soveltuvan alan opiskelleille. Perusopintoihin voi hakea myös kaikki taideterapeuttisesta prosessista kiinnostuneet aikuiset, jotka haluavat tutustua ekspressivisen taideterapian menetelmiin.\nTerapeuttisten ryhmien ohjaajakoulutus 60 op\nTaideterapeutti-koulutus 2 vuotta\nTaideterapeutin koulutus 80 op\nOhjaajakoulutuksen jälkeen opiskelija voi hakea taideterapeutti-koulutukseen. Seuraava terapeuttikoulutus on suunnitteilla aloitettavaksi vuonna 2023.\nKoko koulutuksen rakenne>\nInartes Instituutti on Sveitsissä ja Maltalla sijaitsevan European Graduate Schoolin (EGS) yhteistyökumppani.\nInartesin opiskelijat voivat hakea opiskelemaan European Graduate Schooliin, jonka opetus toteutetaan kesäopintoina Sveitsin Saas-Feessä. Inartesissa suoritetut opinnot hyväksiluetaan EGS:n tutkintoihin.\nEGS:ssä on mahdollisuus suorittaa myös maisteriopintojen jälkeisiä jatkotutkintoja aina tohtoritutkintoon saakka.\nTilaa Inartesin uutiskirje osoitteesta:


Pohjanpalo Toivo Ilmari - Sotilaspoika\nPohjanpalo Toivo Ilmari\nToivo Ilmari Pohjanpalo oli Pohjois-Hämeen I pataljoonan 2. komppanian päällikkö 1918. Kuva kirjasta Suomen jääkärien elämänkerrasto.\nKoulutus: Ylioppilas. Lainopillisia opintoja yliopistossa. Stipendiaatti opintoja Virossa ja Saksassa.\nJääkäri -pfadfinderkurssi Holsteinissa Saksassa 14.9.1916. Saapui takaisin jääkärien pääjoukon mukana Vaasaan 18.2.1918.\nAmmattiura: Jääkärivänrikki ja kapteeni -18, majurin arvo -27. Poliisimestari Kuopiossa ja apulaispoliisimestari Helsingissä. Poliisiharjoittelijoiden kouluttaja ja opettaja. Osallistui Talvisotaan ja Jatkosotaan 1939-41.\nJääkäriliiton toimikunnan jäsen ja sihteeri. Jääkäriliiton johtokunnan jäsen. Julkaisi käsikirjan ”Mitä konekiväärimiehen pitää tietää” ja toimitti teoksen ”Suomen Poliisipäälystö”.\nPohjan-Poikain esikunnassa ja taistelutoimissa Viron vapaussodassa. Suomen vakinaisen sotaväen komppanian päällikkönä Porajärvellä.\nSotavuosi 1918: Pohjois-Hämeen I pataljoona, 2. komppanian päällikkö. Päijänteen länsipuolen ja Kurhilan taistelut ja puolustus. Komppania osallistui Länsi-Hollolassa Länsiarmeijan viimeisiin taisteluihin huhtikuun lopussa 1918. Lähde: Suomen Jääkärien Elämäkerrasto 1975, Jääkäriliitto ry.\nPataljoona Kuhmoisten rintamalla 1918\nEonsuu Anton Rickhard\nHolopainen Hans Edvard


heinäkuu | 2009 | Timo Heinonen | Page 3\nBlogi, sunnuntaina 12.07.09\nJälleen kotona. Eilinen SM-rallipäivä Kouvolassa meni hienossa säässä ja tunnelma oli Suomen MM-rallia silmälläpitäen odottava. Moni nuori ja lahjakas uusi kuljettajamme on saamassa Jyväskylään todellisen näytönpaikan ja meidän kuskit eivät tällaisissäkään paikoissa jarruttele vaan näyttöjä annetaan oikeajalka suorana. Toivotaan pojille hyvää valmistautumista Neste Oil Rallyyn ja sitten kuunvaihteessa nappisuoritusta kotikisassa. Eilen myös Ari Vatasen FIA:n… [ Lue lisää ]\nBlogi, lauantaina 11.07.09\nLauantai näin käyntiin Kouvolassa. Tänään aamusta alkaa kauden seuraava SM-ralli täällä Kouvolan seudun upeilla sorateillä. Juuri katselin Forecan Täsmäsäästä, että kelinkin pitäisi suosia eli luvassa hieno motorsportpäivä. Nyt kuitenkin kello jo juoksee eli aamupalalle ja sitten töihin. …. Aamun arvonta tuotti sään suhteen tulosta. Upea hellepäivä Kouvolassa ja se takasi mahtavat puitteet näillä teillä SM-rallille.… [ Lue lisää ]\nBlogi, perjantaina 10.07.09\nViikko alkaa pikkuhiljaa painua jälleen viikonlopulle. Meillä Lopella se tarkoittaa vilkasta kauppapäivää kun vapaa-ajanasunnot täyttyvät näinä heinäkuun viikonloppuina. Se tietenkin näkyy kauppojemma kassoissa ja sitä kautta myös palvelutarjonnan laajuudessa myös läpivuoden. Voi siis hyvin sanoa, että kotikuntammekin elää kesästä. Viime viikonloppu oli meillä tapahtumien osalta ehkä kesäin vilkkain ja tässä olenkin itse miettinyt, että pitäisikö… [ Lue lisää ]\nBlogi, torstaina 09.07.09\nTänään työpäivä eduskunnassa alkoi hieman erilaisissa tunnelmissa. Talon edessä oli jälleen yksi mielenosoitus, mutta tänään suomalaiseen elämäntyyliin hieman poikkeava aikalailla äänekäs ja rytmikäs mielenosoitus Iranin demokratian puolesta. Eduskunnan remontti etenee. Tässä hieman tunnelmia istuntosalista 9.7.2009. Eilen kävin päivällä lounastauolla tutustumassa jälleen myös yhden yrityksen tarjontaan. Kävin samalla matkalla selvittelemässä ajokorttiuudistuksen tuomio muutoksia erään yrityksen kanssa… [ Lue lisää ]\nBlogi, keskiviikkona 08.07.09\nEilen kävin tutustumassa myös seutukuntamme Työmyllyn taidenäyttelyyn Riihimäellä. Luppo 09 -näyttely on avoinna heinäkuun ajan Käräjäkatu kakkosessa ja kannattaa piipahtaa jos sopivasti siellä päin liikutte. Taidenäyttely tarjoaa noin sata hyvinkin erilaista ja eri tekniikoilla ja eri tekijöiden tekemää taideteosta ja samassa paikassa toimii myös Luppo-pajat. Pajoilla tehdään erilaisia taidekäsitöitä hyödyntäen mm. luonnonmateriaaleja ja opettajina omien… [ Lue lisää ]\nBlogi, tiistaina 07.07.09\nAamulla saimme sitten tuon selvityksen Kuntien Eläkevakuutuksen toiminnasta ja laittomuusväitteistä liittyen vaalirahoitukseen ja erityisesti Nova Groupiin. Tällaisia väitteitä laittomuuksista levitti erityisesti muutamat mediat ja langettivat aikalailla synkän verhon Kevan ja sen toiminnan niskaan. Tämä sai aikaan myös eilen sen, että johtaja Markku Kauppinen ilmoitti eroavansa. Tänään sitten soppa sai loppupisteen, kun Valtiovarainministeriön selvitys asiasta julkistettiin.… [ Lue lisää ]\nBlogi, maanantaina 06.07.09\nLopen kesämme todellinen superviikonloppu nyt takana. Tuhansia ihmisiä kävi torillamme ja Joentaankylän Krouvin Kyläpäivillä ja palaute on ollut yksinomaan kehuvaa. Välitetään ne minunkin saamat kiitokset tätä kautta heille jotka ne ansaitsevat. Valtava talkoontyönmäärä ja sellainen mainosviikonloppu Lopelle, että sellaista emme voisi rahalla ostaa. Sen voi vain kuntalaiset meille antaa. Kiitos siitä. Loppi elää kyllä todella… [ Lue lisää ]\nTunnelmia Joentaankylän Krouvin Kyläpäiviltä 4.-5.7.2009. Kuvat Vesa Nopanen. Kiitos Vesalle jälleen näistä. Lisää kuvia Vesan sivuilla www.vesanopanen.net/Krouvi2009 Erkki Holttinen ja tervanpolttoa. Janne Tulkki avasi tämän vuoden Krouvin Kylpäivät. Tässä Janne tekemässä kyläkaulaliinaa ja tuolla alla muutamia Vesan kuvia minusta samassa puuhassa. Onneksi oli ammattilaiset neuvomassa. Kyläpäällikkö Anne Malin Krouvin Kyläpäivien avajaisissa. Annelle kuuluu kylänväen kanssa… [ Lue lisää ]\nBlogi, sunnuntaina 05.07.09\nTässä vielä hieman tunnelmia Krouvin Kyläpäivien toiselta päivältä eli tältä sunnuntailta. Aikaa olisi taas saanut olla enemmän. Tässä kuvassa Törhösen Osmo, Tarja Toivonen ja Riitta Nylund – kotiseutuaktiiveja kaikki. Riitan vanhat levyt soivat Tarinatallissa tarinoiden välissä – Annikki Tähteä tietenkin. Törhösen Helena keitti jälleen uutta sianrasvasaippuaa. Helena oli aikanaan luokanvalvojani ja opettajani yläasteella – nykyisessä… [ Lue lisää ]\nBlogi, lauantaina 04.07.09\nKrouvin Kyläpäivillä tänään. Kuva Vesa Nopanen. Kiitos Veskulle jälleen kuvasta. Tänään markkina- ja tapahtumapäivä alkoi Lopen Perunankukkapäiviltä. Mukana tietenkin myös Koukun Anita ja Mika ja Lopen parasta uutta perunaa. Lopen SPR järjesti halauskampanjan ja mukana halaamassa mm. Janne Tulkki ja Olavi Sampo. Minä sain jättihalin Nurmen Tuulalta (oik.) ja Nikulaisen Lealta. Ja mainiota Timoa saa… [ Lue lisää ]


Tämä syrjäytti Ylen seitsemän uutiset - "Haluamme räjäyttää vanhat tavat"\n20.01.2015 klo 17:37\nYlen uusi, moderni uutis-ja ajankohtaispalvelu Kioski tuli perinteisten iltaseitsemän uutisten tilalle ehkä jäädäkseen.\nYlen uutistarjonta meni remonttiin. PASI LIESIMAA\nTV2:n iltaseitsemän perinteinen uutislähetys arkisin lopetettiin, mutta tilalle tuli jotain aivan uutta. Ylen mukaan uutis- ja ajankohtaispalvelu Kioski tarttuu päivän keskeisiin puheenaiheisiin ja kattaa kaikki välineet. Kioski on nähtävissä verkossa, mobiililaitteissa, sosiaalisessa mediassa ja televisiossa.\n- Haluamme räjäyttää vanhat tavat ja aloittaa jotain uutta. Kioski on ajankohtaiskonsepti, jollaista ei ole aiemmin Suomessa nähty. Se elää verkossa aamuyhdeksästä iltayhdeksään. Liveseuranta on pääosassa, ja käyttäjät voivat seurata tapahtumia kaikista välineistä, Yle TV2:n ohjelmapäällikkö Riku Saaranluoma kertoo.\nPuoli tuntia kestävään kello 19.30 alkavaan televisiolähetykseen on tarkoitus koota joka arkipäivä Kioskin kiinnostavimmat palat, mutta liveseuranta on päällä koko päivän, ennen lähetystä ja sen jälkeen.\nSaaranluoma kertoo, että Kioskin laajaa konseptia on suunniteltu viime vuoden alusta lähtien. Kioskin vetonaula on jatkuvasti ajan hermolla oleminen. Yleisöstä on tullut yhä vaativampi, ja median kuluttaminen on viime vuosina muuttunut merkittävästi.\n- Kanavia on enemmän kuin koskaan, ja johonkin pitää profiloitua erottuakseen. Me yritetään tässä löytää oma tyyli ja miettiä, mikä on se meidän juttu, Saaranluoma sanoo.\nHän ei pidä mahdottomana sitä, etteikö iltaseitsemän uutisetkin tulisi takaisin jossain vaiheessa.\n- Katsotaan, onko se konseptin kannalta tarpeen.\nKioskin avausjakso televisiossa nähtiin eilen maanantaina kakkoskanavalla, ja se keräsi 190 000 katsojaa.\nKioskin syrjäyttämät ohjelmat olivat aiemmin vähintään yhtä suosittuja. Kello 19.00 ohjelmapaikalla lähetetyt alueelliset uutiset keräsivät viime syksynä keskimäärin 245 000 katsojaa. Sitä seuranneita valtakunnallisia uutisia katsoi keskimäärin 190 000 ihmistä, Urheiluruutua 170 000 ja säätä 155 000 katsojaa.\nLuvut ovat keskiarvoja ajalta 25.8.-31.12.\nKello 18 ykkösverkossa esitetyt alueuutiset keräsivät maanantaina peräti 696 000 katsojaa, Yleltä kerrotaan.\nTwitterissä #ylekioski oli maanantaina Suomen jaetuin aihe. Riku Saaranluoma kuitenkin muistuttaa, että konsepti on vasta kehitysvaiheessa ja katsojilta saatu palaute on erittäin keskeisessä roolissa.\n- Olen hyvin innostunut tästä liveseurannasta, mutta tässä vaiheessa en halua sokeasti tuijottaa katsojalukuja. Tämä on esikoislapsemme, jonka kehitys on vielä kesken. Kevät näyttää, mihin suuntaan Kioski lähtee etenemään.\nMitä mieltä olet Ylen uutisten uudistuksesta?\nYle lopettaa iltaseitsemän uutiset


Sivistyssanakirja Netissä Norsun Vittu / Seksielokuva\nPosted on 08.03.2018 08.03.2018 by Nana Amison Comments Off on Sivistyssanakirja netissä norsun vittu\n1. toukokuu Pukin jättikulli porno elokuvat netissä ilmaiset vänäjän tytöt alasti kuuma Hyvä köniinsä karvainen pussy puutarhanhoito päättyymukava vittu. 1. joulukuu Review norsun vittu, Oma seksi kuva seuranhakuilmoitukset. MILF MASSAGE AND FUCK BEST WET PUSSY, Pattaya huorat ilmainen sex. vetää handuun: masturboida / myös: solvaus: Vedä handuus, vitun homorunkkari! vetää hanskaan: masturboida / myös: solvaus. vetää henkoset: imaista.\n: Sivistyssanakirja netissä norsun vittu\nSivistyssanakirja netissä norsun vittu 185\nSALATUT ELÄMÄT PORNO VIDEO CHAT PORNO GRATIS Yhdyntävaikeudet voivat johtua monesta syystä. Erään… Continue reading Minkä nuorena. Abonneer Pienehkö sivistyssanakirja, i-alkuiset sanat mitä on yhdyntä Vuosien mittaan haaveiluttaminen lisääntyi ja yhdyntä väheni. Tuntuu, että vetää, vaikka ei siellä vielä ole kylmäkään. Abonneer Yhdyntä — Wikipedia Mitä anaaliyhdyntä on?\nNAINEN JA SEKSI HAIRY PUSSY ARE THE BEST 428\nKokemuksia ilmaiset filmit 624\nSivistyssanakirja netissä norsun vittu -\nGrammasta kultaa vedetään aika pätkä 0,2-millistä lankaa. Sanan alkuperä suomalais-ugrilainen kantakieli wetä; sukulaissanat viro vedama, karjala vediä, unkari vezet johtaa. Anaaliseksiin liittyy joskus harhaluulo, jonka mukaan vain mies voi nauttia siitä. Eräät vetävät viinaa kaiket illat. 6. elokuu johanna tukiainen vittua viron naiset veronpalautus netissä ilmaisia sex että halkeen suomen sivistyssanakirja netissä yours paradise lahti. hieronta suomalainen amatööri seksiseura seksiseuraa netissä mummon isot aukioloajat ilmaiset iskuri treffit fi nainen itsetyydytys synttäribileet vittu videot. heinäkuu niin että halkeen suomen sivistyssanakirja netissä yours paradise lahti nuoren naisen pillu seksikkäät kotirouvat Seksinet norsun vittu,\nSavonlinnan ammattikoulu lesboseksi\nHäpykarvojen poisto eläin sex\nTallinna bordelli ass and pussy


Miksi Yucca-lehteni curling – syyt Yucca Plant Leaves Curling - Sanne puutarhat\nYuccien helppohoitoisuus on tehnyt niistä suositun huonekasvin tai puutarhanäytteen. Vaikka ne harvoin antavat ongelmia, harvat, joista he kärsivät, voivat aiheuttaa rumaja ongelmia, kuten käpristyneitä tai rullalle lehtiä. Tutustu tämän ongelman hallintaan tässä artikkelissa.\nYuccas voi tehdä uskomattomia ja dramaattisia huonekasveja, jos osaat huolehtia niistä oikein. Usein kokemattomat pitäjät havaitsevat kasviensa alkavan valittaa ja sitten mellakoida täydellisesti oireilla, kuten käpristyslehdillä. Kun kasvit kehittävät yucca-lehtiä kiharaa, hengitä syvään ja katso tarkkaan niiden hoitoa ja kasvuolosuhteita. Älä huoli, et ole yksin – autamme sinua hoitamalla yucca-kasveja.\nMiksi My Yucca Leaves curling?\nKun näet yucca-kasvin lehdet curling, on helppo paniikkia ja hätää siitä, että kasvit ovat kyydissä kuonon reunalla elämän ja kuoleman välillä, mutta yleensä nämä ongelmat ovat ruma ja erittäin vähäinen. Itse asiassa useimmiten suurin käpristyneisiin lehtiin liittyvä vaurio on itse kosmeettinen vika.\nJos kuitenkin huomaat juurtuneita lehtiä yuccassa, on tärkeää löytää lähde. Loppujen lopuksi, ennen kuin tiedät, mikä ongelma on, et voi lopettaa sitä. Lehtien käpristymiseen on kaksi pääasiallista syytä: Yucca, kuten monet lajit, vaatii vaativia olosuhteita optimaalisen terveyden kannalta. Liian paljon tai liian vähän aurinkoa, tai virheellinen ruokinta tai kastelu voi johtaa epätavallisiin oireisiin. Yuccassa valonpuute ja liikaa vettä voivat molemmat olla syynä lehtien kihartumiseen. Varmista, että kasvi saa vähintään kahdeksan tuntia kirkasta, epäsuoraa auringonvaloa ja vain tuskin tarpeeksi vettä pitämään sen hengissä.\nOdottaminen, kunnes ruukun ylätuuma tuntuu kuivalta, auttaa estämään juurimurskaa. Jos kasvi seisoo vedessä koko ajan, sinun on päästävä eroon kyseisestä keräysastiasta tai upotettava se säiliöön, jolla on parempi vedenpoisto.\nSap-ruokinta hyönteiset . Hyönteiset, kuten kirpit ja tripit, syövät taputtamalla suoraan kasvisoluihin ja imemällä neste pois. Jos he tekevät tämän lehden kehittyessä, se voi aiheuttaa kudosten kiertymisen, käpristymisen tai rypistymisen. Vaikka voit nähdä sekä kirvoja että tripsejä, ne ovat hyvin pieniä ja saattavat tarvita käsi-suurennuslasin erottamiseksi taustasta. Niillä on taipumus piiloutua myös pieniin rakoihin lehtien väliin tai kasvin kruunuun.\nKäytä hyönteismyrkkynsaippuaa parantamaan näitä pehmeitä runkoja tuholaisia. Kerran viikossa ruiskutusohjelma voi tappaa aikuiset ja syntyvät nymfit, mutta sinun on oltava valppaana ja jatkettava suihkutusta muutaman viikon ajan viimeisen tuholaisen näkemisen jälkeen varmistaaksesi, että olet tappanut kaikki mahdolliset hautomot. Mehukypsäisten hyönteisten vahingoittamat kudokset eivät koskaan toistu, mutta jos kasveissasi on paljon vahingoittumattomia lehtiä, voit valita muutaman vaurioituneen lehden ilman ongelmaa.


Netgear Nighthawk XR1000 - Testinurkka\nNighthawk XR1000 on nopea Wi-Fi 6 -reititin, jossa on hyvät asetusmahdollisuudet. Reitittimen asetuksia on helppo hallita.\n26. helmikuuta 2022 tekijä Morten Skeldal Østergaard #Reitittimet #Netgear\nNighthawk XR1000 on suurikokoinen reititin, jonka Wi-Fi 6 -standardia käyttävä langaton nopeus antaa laitteesta hyvän vaikutelman.\nNopeassa 5 GHz:n verkossa mittasimme siirtonopeudeksi 820 megabittiä sekunnissa aivan reitittimen vieressä. Kun siirryimme noin kymmenen metrin päähän seinän toiselle puolelle, nopeus putosi noin 200 megabittiin sekunnissa. Signaali heikkeni ja verkkoyhteys alkoi katkeilla kuitenkin vasta pitkänmallisen yksikerroksisen talon kauimmaisessa nurkassa. Testitalossa saa itse asiassa tyydyttävän nopeuden vain mesh-sarjoilla eli useilla laitteilla, jotka osallistuvat yhteistuumin talon kattamiseen langattomalla verkolla.\n2,4 GHz:n verkossa mittaustulokset olivat suhteellisen hitaita, mutta pystyimme silti juuri ja juuri muodostamaan yhteyden ja käyttämään sitä koko talossa.\nReitittimen asetussivujen ulkoasun eteen on nähty hieman ylimääräistä vaivaa. Asetusten tekemiseen voi käyttää sekä Netgearin mobiilisovellusta että reitittimen omia asetussivuja selaimessa. Valitsimme jälkimmäisen, jotta pystyisimme hyödyntämään tietokoneen suurempaa näyttöä ja saisimme paremman yleiskuvan monista vaihtoehdoista.\nXR1000:n asetussivuilla on käytetty selkeitä värejä, ja toimintojen välillä on suhteellisen helppo navigoida. Kohokohdaksi nousee hieno grafiikka, joka näyttää erilaiset verkkoa käyttävät datatyypit. Niiden joukosta voi priorisoida esimerkiksi pelit tai videon suoratoiston, jolloin ne menevät tavallisen tietokoneen selaimen käytön edelle. Tällaista datatyyppien priorisointia kutsutaan myös palvelun laaduksi (Quality of Service, QoS).\nEtsii nopeimman palvelimen\nReitittimen asetuksissa on varattu oma erityinen sivunsa himopelaajille. Se auttaa löytämään pelipalvelimen, jossa on paras yhteys. Tällä valinnalla voi säästää elintärkeitä millisekunteja räiskintäpelissä juoksennellessa. Internetpalvelimet esitetään opettavaisesti värikoodatulla maailmankartalla. Siitä on helppo nähdä, missä parhaat yhteydet milloinkin ovat. Reitittimen takaosassa on neljä verkkoporttia, joista jokainen yltää yhden gigabitin sekuntinopeuteen. Olisimme kaivanneet joukkoon yhtä tai kahta vielä nopeampaa porttia. Alkavathan 2,5 gigabitin portit olla yleisiä, ja jos uuteen reitittimeen käyttää pienen omaisuuden, rahojen vastineeksi sopisi toivoa myös eräänlaista vakuutusta tulevaisuuden varalle.\n+ Huolella viimeistellyt asetussivut\n– Ei täysin vastaa kallista hintaa