Kokemuksia henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilusta vammaispalveluissa - PDF\nDownload "Kokemuksia henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilusta vammaispalveluissa"\n1 Marika Ahlstén (toim.) Elina Leinonen Sirpa Palokari Anneli Puhakka Aarne Rajalahti Kokemuksia henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilusta vammaispalveluissa\n2 Julkaisijat: Kehitysvammaliitto ry, Helsinki ja Kehitysvammaisten Palvelusäätiö, Tampere Taitto: Birgit Tulla Tiivistelmän selkomukautus: Tuula Puranen Kannen kuva: Elina Leinonen ISBN (verkkojulkaisu) 2014 Kehitysvammaliitto, Kehitysvammaisten Palvelusäätiö ja tekijät\n3 Tiivistelmä Monet vammaiset ihmiset tarvitsevat erilaisia palveluja, jotka tukevat ja auttavat heitä heidän elämässään. On tärkeää, että heidän omat näkemyksensä otetaan huomioon, kun heille suunnitellaan ja järjestetään palveluja. Silloin he saavat yksilöllistä eli juuri itselleen sopivaa tukea. Yksi keino suunnitella yksilöllisiä palveluja on henkilökohtainen budjetti. Henkilökohtainen budjetti perustuu vammaisen ihmisen tarpeisiin, mutta lisäksi tiedetään, paljonko juuri hänen palveluihinsa voidaan käyttää rahaa. Palvelujen yhteissumma lasketaan esimerkiksi niistä palveluista, joita hän sillä hetkellä käyttää tai joihin hänellä olisi oikeus. Palvelujen yhteissumma asettaa rajat, joiden sisällä palvelut suunnitellaan. Vammainen henkilö voi esittää oman näkemyksensä siitä, miten rahat käytetään eri palveluihin ja niiden järjestämiseen. Hän voi pyytää mukaan palvelujen suunnitteluun jonkun läheisen ihmisen. Kehitysvammaliitto ja Kehitysvammaisten Palvelusäätiö kokeilivat henkilökohtaista budjettia hankkeessa, jonka nimi oli Tiedän mitä tahdon! Siinä oli mukana 30 vammaista ihmistä eli vammaispalvelujen käyttäjää. 3\n4 Lisäksi hankkeessa oli työntekijöitä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä sekä Vantaan kaupungin vammaispalveluista. Hankkeen aikana vammaiset ihmiset ja sosiaalityöntekijät neuvottelivat yhdessä, miten henkilökohtaista budjettia käytetään. Vammaisten ihmisten elämässä saatiin aikaan monenlaisia muutoksia henkilökohtaisen budjetin avulla. Esimerkiksi eräs heistä pääsi muuttamaan palvelutalosta tavalliseen asuntoon, ja toinen henkilö pystyi vaihtamaan päivätoiminnan kuvataideterapiaan. Kun hanke loppui, 12 vammaisella ihmisellä oli käytössä henkilökohtainen budjetti. Joistakin palveluista saatiin yksilöllisempiä myös ilman henkilökohtaista budjettia. Tästä yksi esimerkki on henkilökohtainen apu. Henkilökohtaista apua voi käyttää tietyn tuntimäärän kuukaudessa. Kokeilussa muutama henkilö sai käyttää tunteja joustavasti kolmen kuukauden tai vuoden ajalta. Koska avun tarve on usein erilainen eri kuukausina, heidän oli nyt helpompi suunnitella elämäänsä. Tiedän mitä tahdon! -hanke osoitti, että henkilökohtainen budjetti toimii, kun halutaan vahvistaa vammaisten ihmisten osallistumista omien palvelujensa suunnitteluun. Työntekijät puolestaan saivat rohkeutta kokeilla palvelujen järjestämistä tavallista yksilöllisemmin ja joustavammin. 4\n5 Sisällys Tiivistelmä 3 Esipuhe 7 1. Askelmerkkejä yksilöllisiin palveluihin Kotimaista kehitystä Kansainvälisiä kokemuksia ja tutkimuksia Henkilökohtaista budjetointia kokeilemaan! Ideasta projektiksi: Tiedän mitä tahdon! -projektin taustat Tiedän mitä tahdon! -projektin toteutus Kuntien ja päämiesten rekrytointi Projektin tuki päämiehille ja työntekijöille Projektin muu toiminta Henkilökohtaisen budjetoinnin toteutus Vantaalla ja Eksotessa Päämiesten ja työntekijöiden kokemuksia: Mitään ei voi saavuttaa, jos ei koskaan uskalla kokeilla! Palvelutalosta omaan kotiin Päivätoiminnasta kuvataideterapiaan Uskallusta kokeilla uutta ja toteuttaa unelmia Kaikki hyötyvät: henkilökohtainen budjetointi vahvistaa asiakkaita ja motivoi henkilökuntaa Kohti omaa elämää Olemme oppineet kuuntelemaan asiakkaidemme tarpeita Onnistumisia, havaintoja ja haasteita Onnistumisia päämiesten ja työntekijöiden parissa Onnistumisia kuntatasolla Havaintoja ja haasteita Oma ääni, omat toiveet, omat tavoitteet Organisoituminen Henkilökohtaisten budjettien määrittely ja käyttäminen Toimintamalli Yhteenvetoa ja jatkonäkymiä Yhteenvetoa Jatkonäkymiä 56 5\n6 Lähteet 60 Liitteet 63 Liite 1. Henkilökohtaisen budjetoinnin kokeiluun osallistuneet päämiehet, heidän ilmaisemansa toiveet ja toiveiden toteutuminen henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilussa. 63 Liite 2. Päämiehen oman tukisuunnitelman runko ja apukysymykset. 70 Liite 3. Päämiehen oman tukisuunnitelman arviointikriteerit työntekijöiden tueksi. 72 Liite 4. Vantaan kaupungin prosessikaavio henkilökohtaisen budjetoinnin toteutuksesta. 75 Liite 5. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten prosessikaavio henkilökohtaisen budjetoinnin toteutuksesta. 77 Liite 6. Tiedän mitä tahdon! -projektin tuotokset, tulokset ja vaikutukset. 79 Liite 7. Päämiesten ja heidän läheistensä arviointia Tiedän mitä tahdon! -projektista. 86 Liite 8. Vantaan kaupungin ja Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten vammaispalvelujen työntekijöiden arviointia Tiedän mitä tahdon! -projektista. 87 Liite 9. Hankkeen työntekijöiden itsearviointia Tiedän mitä tahdon! -projektista. 88 6\n7 Esipuhe Marika Ahlstén Palvelutalossa kaikille tarjottiin samaa palvelua tasapuolisuuden nimissä, vaikka tuen pitäisi lähteä yksilöllisistä tarpeista. Sirpa Kemppinen, Lahti Päivätoimintaryhmässä oli henkilöä, ja paikalla saattoi pyöriä pahimmillaan satakin ihmistä. Koin ryhmän rasittavaksi ja raskaaksi. Tarvitsin jotain muuta toimintaa itselleni. Auni Piispanen, Lappeenranta Juon toimintakeskuksessa kahvia ja istun toimetonna. Olen mies ja haluan tehdä oikeita äijien töitä! Pekka Kinnunen, Pornainen Sirpa Kemppinen, Auni Piispanen ja Pekka Kinnunen käyttävät vammaispalveluja. Palvelujen tarkoituksena on auttaa ja tukea vammaisia ihmisiä elämään täyttä elämää yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä vamman aiheuttamista toimintarajoitteista ja ympäristön esteistä huolimatta. Vammaispalveluissa on otettava huomioon asiakkaan yksilöllinen avun tarve (Laki vammaisuuden perusteella 3 ), ja vammaispalvelujen ja -tukitoimien sisältö, järjestämistavat ja määrä on suunniteltava yksilöllisesti henkilön itsensä näkemykset, toivomukset ja mielipiteet huomioiden (Vammaispalvelujen käsikirja). Tarkoituksena siis on selvittää yhdessä henkilön itsensä kanssa, mitä vammaispalveluja ja -tukitoimia hän tarvitsee sekä pohtia, miten niitä olisi hänen jokapäiväisen elämänsä sujumisen kannalta mielekästä ja tarkoituksenmukaista toteuttaa. Vammaispalvelujen järjestämisestä vastaavien kuntien mukaan yksilölliset tarpeet ohjaavat vammaispalvelujen päätöksentekoa varsin vahvasti: kunnat antavat palvelujen käyttäjien yksilöllisten tarpeiden huomioimisesta itselleen kouluarvosanan 8,4. Palvelusuunnitelman asema asiakkaan ja työntekijän välisenä työvälineenä näyttää kuntien vastausten perusteella vahvistuneen viime vuosina ja vammaispalvelujen asiakastyön keskiössä näyttää yhä enemmän olevan palvelujen yksilöllinen suunnittelu. Toisaalta vaikuttaa siltä, että yksittäisten asiakkaiden suunnitelmilla ei juuri ole vaikutusta kunnan vammaispalvelujen kokonaissuunnitteluun. (Nurmi-Koikkalainen 2013, 10 ja ) Vammaispalvelujen järjestämistä koskeva selvitys keskittyi kuntien näkemyksiin. Siinä ei kartoitettu palvelujen käyttäjien kokemuksia siitä, miten vammaisten ihmisten omia näkemyksiä on selvitetty osana palvelujen suunnittelua ja miten hyvin palvelut vastaavat käyttäjien yksilöllisiä tarpeita. Kattavaa tutkimustietoa aiheesta ei muutoinkaan ole viljalti saatavilla. 7\n8 Sirpa Kemppisen, Auni Piispasen ja Pekka Kinnusen havainnot omista palveluistaan ovat vahvoja kokemuksellisia puheenvuoroja siitä, että tarjolla olevat vammaispalvelut eivät aina vastaa vammaisten ihmisten yksilöllisiä toiveita ja tarpeita, elämäntilanteita tai henkilökohtaisia tavoitteita. Usein jopa vaikuttaa siltä, että vammaispalveluja järjestetään keskenään hyvin erilaisille ihmisille periaatteella yksi koko sopii kaikille (ks. esim. Seppälä 2010). Mitä siis voitaisiin tehdä, jotta vammaisella ihmisellä olisi nykyistä enemmän vaikutusmahdollisuuksia ja valinnanvapautta jokapäiväisen elämänsä tueksi tarvitsemiinsa palveluihin? Mitä voitaisiin tehdä, jotta vammainen ihminen voisi elää omannäköistä elämää palveluiden mahdollistamana sen sijaan, että hän elää palvelujen määrittämää elämää? Vastauksia muun muassa näihin kysymyksiin etsittiin 30:n vammaispalveluja käyttävän henkilön sekä Vantaan kaupungin ja Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten parissa, kun Kehitysvammaliitto ja Kehitysvammaisten Palvelusäätiö toteuttivat nelivuotisen ( ) Tiedän mitä tahdon! -projektin. Hankkeessa kokeiltiin yksilöllisten palveluratkaisujen räätälöintiä henkilökohtaisten budjettien avulla. Tavoitteena oli lisätä vammaisten ihmisten vaikuttamismahdollisuuksia ja valinnanvapautta käyttämiensä palvelujen suhteen. Tämä raportti kuvaa päämiesten eli vammaispalveluja käyttävien henkilöiden, heidän läheistensä, vammaispalvelujen työntekijöiden sekä projektin työntekijöiden kokemuksia, havaintoja ja johtopäätöksiä vammaispalvelujen yksilöllisestä suunnittelusta ja toteuttamisesta Tiedän mitä tahdon! -projektissa. Raportin tavoitteena on puhutella ja kannustaa vammaisia ihmisiä, heidän läheisiään, vammaispalvelujen työntekijöitä, suunnittelijoita, kehittäjiä, lainvalmistelijoita sekä paikallisia ja valtakunnallisia päättäjiä tutkimaan yksilöllisten palveluratkaisujen räätälöinnin mahdollisuuksia niin henkilökohtaisten budjettien avulla kuin palvelujen nykyisillä järjestämistavoilla. Raportin on toimittanut projektissa työskennellyt erityissuunnittelija Marika Ahlstén Kehitysvammaliitosta. Hän on kirjoittanut esipuheen ja luvut 1.1, 2.1, 2.2, 4 ja 5 sekä koostanut raportin liitteet. Luvun 1.2 on kirjoittanut projektissa työskennellyt kehittämispäällikkö Aarne Rajalahti Kehitysvammaisten Palvelusäätiöstä. Aarne Rajalahti ja Marika Ahlstén ovat yhteistyönä kirjoittaneet luvun 2.3. Aarne Rajalahti on lisäksi osallistunut luvun 5.2 sekä liitteiden työstämiseen. Luvun 3 päämies- ja työntekijätarinat ovat kirjoittaneet tiedottaja Elina Leinonen Kehitysvammaisten Palvelusäätiöstä, viestintäpäällikkö Anneli Puhakka Kehitysvammaliitosta sekä toimittaja Sirpa Palokari. Tiedän mitä tahdon! -projekti ei olisi toteutunut ilman henkilökohtaisen budjetoinnin kokeiluun rohkeasti mukaan lähteneitä vammaispalvelujen käyttäjiä, heidän läheisiään ja työntekijöitä. Projektin työntekijät kiittävät kaikkia kokeiluun osallistuneita rohkeudesta, innostuksesta, sitkeydestä, epävarmuuden sietämisestä, oivalluksista, oppimisesta, turnauskestävyydestä sekä yhteisistä hilpeistä hetkistä! 8\n9 Kuvat: Timo Rajakallio ja Elina Leinonen 9\n10 1. Askelmerkkejä yksilöllisiin palveluihin 1.1 Kotimaista kehitystä Marika Ahlstén Vammaisten ihmisten osallisuus, yhdenvertaisuus ja itsemääräämisoikeus ovat Suomen vammaispoliittisen ohjelman ( ) kulmakiviä. Yhteiskunnan rakenteelliset esteet ja vallitsevat asenteet kuitenkin käytännössä rajoittavat vammaisten ihmisten itsenäistä suoriutumista, itsemääräämisoikeutta ja yhteiskunnallista osallisuutta. (Vahva pohja osallisuudelle 2010.) Vammaiset ihmiset tarvitsevat usein sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja, joten heidän elämäänsä määrittää merkittävällä tavalla se, onko yksilöllä valtaa tai mahdollisuuksia itse määritellä tarpeitaan sekä tehdä toiveidensa ja tarpeidensa mukaisia valintoja ja päätöksiä elämäntavoistaan, elämänkulustaan ja niitä tukevista palveluista (Eriksson 2013, 11). Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakkuuden pohdinta on viime vuosina vahvistunut niin tutkimuksessa kuin hallinnossaⁱ. Tarve sosiaali- ja terveydenhuollon asiakkuuden uudelleenmäärittelylle ja -tulkinnalle on ajankohtaistunut muun muassa toimintaympäristön nopean muutoksen erityisesti julkistalouden kestävyysvajeen myötä. Myös palvelujen järjestämis- ja tuotantotapojen moninaistuminen sopimusohjauksineen, tilaaja tuottaja-malleineen ja kilpailuttamisineen nostaa asiakkuuden uudella tavalla valokeilaan. (Ks. esim. Stenvall ym. 2012, 149 ja Eriksson 2013, ) Hyvinvointipalvelujen järjestämisessä onkin jo tapahtunut muutoksia, joiden nähdään korostavan asiakkaiden äänen merkitystä palvelujen suunnittelussa. Konkreettisia esimerkkejä ovat palveluseteleiden käyttöönotto pyrkimyksenä vahvistaa asiakkaan valinnanvapautta (Laki sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä) sekä terveydenhuoltolain uudistus, joka lisää kansalaisten valinnanvapautta hoitopaikan ja hoitohenkilöstön suhteen (Terveydenhuoltolaki). Tehtyjen tutkimusten perusteella sekä asiakkaat että palvelujen tuottajat ovat yleisesti tyytyväisiä palveluseteliin sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisen keinona, mutta ongelmiksi on joissakin kokeiluissa havaittu yksityisten palveluntuottajien vähäinen määrä ja jossakin määrin myös tuottajien halukkuus niin sanottuun kermankuorintaan eli asiakkaiden valikointiin. On myös pohdittu asiakkaiden omavastuuosuuksien oikeudenmukaista jakautumista pieni- ja suurituloisilla. (Linnosmaa 2011.) Terveydenhuoltolain uudistus on niin tuore koko maan kattava valinnanvapaus tuli voimaan vuoden 2014 alussa että käyttäjäkokemuksia ei vielä ole tutkittu. Asiakkuutta määritellään keskeisesti myös käynnissä olevan sosiaalihuollon lainsäädännön kokonaisuudistuksen yhteydessä: uudistuksen on määrä muun muassa vahvistaa asiakaslähtöisyyttä ja asiakkaan tarpeisiin vastaamista sekä edistää ihmisten osallisuutta, omatoimisuutta ja mahdollisuutta vaikuttaa yhteiskunnassa ja omassa palveluproses- ⁱ Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja käyttävien ihmisten valinnanvapauden vahvistaminen esiintyy toisinaan myös hyvinvointipalvelujemme reivaustarpeista käytävässä mediakeskustelussa. Tällöin esimerkiksi peräänkuulutetaan yksityisen ja julkisen palvelutuotannon välisen suhteen uudelleentarkastelua, jotta palvelujen käyttäjät voisivat tehdä aitoja valintoja jaloillaan äänestäen (ks. esim. Apunen 2013). 10\n11 sissaan. Uudistuksen yhteydessä on nähty tarpeellisena käsitellä myös asiakkaan yksilöllisiin tarpeisiin vastaavien palvelukokonaisuuksien räätälöintiä, henkilökohtaisempaa palvelujen suunnittelua ja valintaa sekä mahdollisuuksia vaikuttaa palvelujen toteuttamiseen. (Sosiaalihuollon lainsäädännön 2012.) Yleisen asiakkuuspohdinnan rinnalla sosiaali- ja terveydenhuollossa on myös käynnissä uudistuksia, jotka vaikuttavat erityisesti vammaisten ihmisten asemaan palvelujen käyttäjinä. Näitä ovat muun muassa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakkaan itsemääräämisoikeutta koskeva lainsäädäntöhanke, vammaisten henkilöiden palveluja koskevan sosiaalihuollon erityislainsäädännön uudistaminen sekä kehitysvammaisten asumisen ohjelma KEHAS. Myös kansalaisyhteiskunnan tasolla tapahtuu: vammaiset ihmiset ja järjestöt heidän edustajinaan ovat alkaneet peräänkuuluttaa vammaisille ihmisille painokkaampia rooleja palvelujen suunnittelijoina, käyttäjinä, arvioijina ja kehittäjinä. Kokemusasiantuntijatoiminta, palvelujen käyttäjälähtöiset arvioinnit ja käyttäjäkokemuksen sisällyttäminen palvelujen hankintaprosesseihin ovat esimerkkejä siitä, miten vammaisten ihmisten vaikutusmahdollisuuksia jokapäiväisen elämän sujumisen kannalta välttämättömissä vammaispalveluissa pyritään vahvistamaan. 1.2 Kansainvälisiä kokemuksia ja tutkimuksia Aarne Rajalahti Asiakaslähtöisyyden merkittävää vahvistumista on tapahtunut niissä maissa, joissa asiakkaan vaikutusmahdollisuuksia, määrittelyvaltaa ja valinnanvapautta on mahdollistettu henkilökohtaisen budjetoinnin kautta. Henkilökohtaisella budjetoinnilla halutaan mahdollistaa ihmisten aktiivinen osallistuminen omassa elämässään sekä omien palvelukokonaisuuksiensa suunnittelussa ja toteutuksessa: palveluita tarvitseva henkilö asettuu palvelujensa suunnittelu- ja toteutusprosessin keskiöön, ja hänelle annetaan myös taloudellista päätösvaltaa omista palveluistaan. Sosiaalipalvelujen toteutuksen ja järjestämisen tavat luonnollisesti vaihtelevat maittain suuresti. Tiedän mitä tahdon! -projektissa tehdyn kansainvälisen katsauksen (Lehto 2010) mukaan myös henkilökohtaisessa budjetoinnissa on laajoja eroja eri maiden välillä. Henkilökohtainen budjetointi ei vielä olekaan kattava kansainvälinen käsite, jonka kaikki ymmärtäisivät samalla tavalla ja jonka toteutustapa olisi yhtenäinen. Eroja ei löydy vain eri maiden välillä, vaan myös maiden sisällä esimerkiksi Yhdysvaltojen eri osavaltioiden välillä on vaihtelua henkilökohtaisen budjetoinnin toteutustavoissa. Henkilökohtaista budjetointia toteutetaan useissa maissa, kuten Alankomaissa, Belgiassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Saksassa, Iso-Britanniassa ja Australiassa, monessa näistä jo 1990-luvulta lähtien. Henkilökohtaisen budjetoinnin piirissä on erityisesti pit- 11\n12 käaikaissairaita ja eri tavoin vammaisia ihmisiä sekä ikäihmisiä. Henkilökohtaista budjetointia toteutetaan aikuisten palvelujen lisäksi myös lasten tuen ja palvelujen järjestämiseksi. Tyypillisiä henkilökohtaisen budjetoinnin käyttökohteita ovat muun muassa henkilökohtaisen avun, tilapäishoidon ja päiväaikaisen toiminnan (päivätoiminnan) ja vapaa-ajan toiminnan järjestäminen. Henkilökohtaista budjetointia hyödynnetään myös esimerkiksi oppimisen ja opiskelun, itsenäisempään asumiseen siirtymisen sekä kotona asumisen mahdollistamiseksi. Henkilökohtaista budjetointia toteuttavien maiden välillä on eroja muun muassa siinä, kuinka tiukasti tai väljästi henkilökohtaisen budjetin käyttökohteet on rajattu viranomaisten toimesta ja miltä tahoilta tukea ja palveluja voi henkilökohtaisella budjetilla hankkia. Eroja on myös siinä, mitkä ovat henkilökohtaisen budjetoinnin rahoituskanavat: onko kyse yksinomaan sosiaalisektorin rahoituksesta vai onko mukana myös esimerkiksi terveys-, kuntoutus- ja koulutussektorien rahoitusta? Eri maiden mallit eroavat keskenään myös siinä, millaisin järjestelyin henkilökohtaisen budjetin haltijoita tuetaan tukensa ja palvelujensa suunnittelussa sekä budjettinsa hallinnoinnissa. Esimerkiksi joissakin Kanadan osavaltioissa on käytössä virallinen tuetun päätöksenteon järjestelmä, jolla tuetaan esimerkiksi kehitysvammaisia ihmisiä omaa elämäänsä koskevien valintojen ja päätösten tekemisessä. Englannissa henkilökohtainen budjetti on tällä hetkellä yli :lla sosiaalihuollon asiakkaalla, joista henkilöä hallinnoi henkilökohtaista budjettiaan itse (engl. direct payment) (Community Care Statistics 2013, 5 ja 42). Vuonna 2013 Englannissa toteutettiin laaja kysely, johon vastasi yli henkilökohtaisen budjetin käyttäjää tai heidän läheistään. Kyselyn tulosten mukaan yli 70 prosenttia henkilökohtaisten budjettien käyttäjistä kertoi positiivisista vaikutuksista suhteessa itsenäisyyteen, paremmin kohdistuvaan tukeen sekä arvokkaaseen kohtaamiseen liittyen. Yli 60 prosenttia vastaajista kertoi positiivisista vaikutuksista sekä fyysiseen että psyykkiseen terveyteen liittyen ja yli 50 prosenttia vastaajista kertoi positiivisista vaikutuksista liittyen turvallisuudentunteeseen kotona ja kodin ulkopuolella sekä heitä avustavien ihmisten kanssa. Negatiivisia kokemuksia raportoi alle 10 prosenttia vastaajista. (Hatton ym ) Englantilaisen sosiaalialan työntekijöiden ammattijärjestö Community Care:n vuonna 2013 tekemän kyselyn mukaan 85 prosenttia sosiaalialan ammattilaisista kertoi Englannin viime vuosien laajojen sosiaali- ja terveydenhuollon määrärahojen leikkausten vähentäneen palvelunkäyttäjien valinnanmahdollisuuksia. Yli 50 prosenttia vastaajista koki, että pidemmällä aikavälillä henkilökohtainen budjetointi hyödyttää palvelunkäyttäjiä, budjettileikkauksista huolimatta. Yli 40 prosenttia vastaajista koki tarvitsevansa lisää koulutusta henkilökohtaiseen budjetointiin tai budjetinkäyttäjien tukemiseen etenkin sosiaalisten verkostojen saavuttamisessa. Lähes 60 prosenttia vastaajista koki, että heillä ei ollut tarpeeksi aikaa tukea budjetinkäyttäjiä henkilökohtaisen budjetoinnin prosessissa. Usean vastaajan mielestä byrokratia liittyen avuntarpeiden arviointiin, budjetin määrittämiseen ja tuki- ja palvelusuunnitteluun ovat suurimpia haasteita henkilökohtaisen budjetoinnin prosessissa, ja moni budjetinkäyttäjä tarvitsee näissä paljon apua. (The State of Personalisation 2013.) 12\n13 Skotlannin hallitus sääti vuonna 2013 lain henkilökohtaisesta budjetoinnista (Social Care 2013). Laki vakiinnuttaa henkilökohtaisen budjetoinnin yhdeksi sosiaalipalvelujen järjestämistavaksi. Skotlannissa henkilökohtaisen budjetoinnin käyttökohteita ovat esimerkiksi tuki asumiseen, koulutukseen, vapaa-aikaan ja työllistymiseen, henkilökohtainen apu, päivätoiminta, tilapäishoito, apuvälineet ja asunnon muutostyöt. Lain mukaan henkilökohtaisia budjetteja voidaan Skotlannissa hallinnoida useammalla eri tavalla sekä eri tapojen yhdistelmänä. Henkilökohtainen budjetti voidaan myöntää budjetin käyttäjän omaan hallintaan, tai se voidaan antaa päämiehen vanhemman, edunvalvojan tai kunnan hyväksymän palveluntuottajan hallinnoitavaksi (engl. Individual Service Fund). Tällöin päämies määrittää henkilökohtaisen budjetin käyttökohteet, mutta budjetin hallinnoinnista ja palvelujen hankkimisesta huolehtii joku muu kuin henkilö itse. Myös kunta voi samalla periaatteella hallinnoida päämiehen henkilökohtaista budjettia. Eri hallinnointitapoja voi myös yhdistellä päämiehelle parhaiten sopivaksi yhdistelmäksi. Alankomaissa oli vuonna 2012 henkilökohtaisen budjetoinnin piirissä vammaista, pitkäaikaissairasta, mielenterveyskuntoutujaa tai vanhusta. Järjestelmän kokonaiskustannukset olivat 2,2 miljardia euroa. (van Ginneken ym ) Alankomaissa terveys- ja sosiaalipalvelujen perusta on valtiollisessa sosiaalivakuutuksessa. Valtio määrittää hoitovakuutuksen käyttäjän hoidon tarpeen ja sisällön. Henkilön omat tulot otetaan huomioon henkilökohtaista budjettia määriteltäessä, joten henkilön oma taloudellinen panos on sitä suurempi mitä suuremmat tulot hänellä on. Henkilökohtaiseen budjetointiin siirtyminen on Alankomaissa ollut vapaaehtoista palvelujen käyttäjille. Asiakkaalle on annettu mahdollisuus valita, käyttääkö hän palveluja perinteisellä tavalla, siirtyykö henkilökohtaiseen budjetointiin vai yhdisteleekö perinteistä ja uutta järjestelmää (Juntunen 2010). Alankomaissa järjestelmän käyttöönotolla on katsottu olleen vammaisille ihmisille pääasiassa myönteisiä vaikutuksia. Sillä on ollut myös työllisyysvaikutuksia, kun hoiva-ammattilaisia on ryhtynyt yrittäjiksi, ja kun palvelunkäyttäjillä on ollut mahdollisuus palkata avustajikseen esimerkiksi läheisiään, jotka ovat avustaneet perheenjäsentään yleensä vapaaehtoisuuden perustalta (Kremer 2006; Grootegoed ym. 2010). Järjestelmää kohtaan on kuitenkin esitetty myös voimakasta kritiikkiä. Henkilökohtaisen budjetin sallitut käyttökohteet on Alankomaissa tarkkaan määritetty, mutta silti väärinkäytöksiä on huomattu. Järjestelmän piiriin on esimerkiksi päätynyt käyttäjiä, joiden tukea ja palveluita ei muutoin järjestettäisi julkisin varoin. Budjetoinnin kustannukset ovatkin lisääntyneet huomattavasti vuosien mittaan, ja järjestelmä on lisännyt byrokratiaa. Näiden vaikutusten tultua ilmi järjestelmään tehtiinkin Alankomaissa huomattavia tiukennuksia, jotka tulivat voimaan vuoden 2012 alussa. Henkilökohtainen budjetointi rajattiin tuolloin koskemaan vain asumispalveluja. Paikallisen sosiaali- ja terveysministeriön laatiman selonteon mukaan uusi rajaus jättää ulkopuolelle valtaosan henkilökohtaisen budjetin aikaisemmista haltijoista. (Programme letter 2011.) Henkilökohtaisen budjetoinnin järjestelmän vaikutuksia vammaisiin ihmisiin on sekä käytännön toiminnan että akateemisen tutkimuksen tasolla pidetty enimmäkseen myönteisinä. Heidän arvioidaan järjestelmän myötä saaneen enemmän päätäntävaltaa elämäs- 13\n14 tään ja palveluistaan. Henkilökohtaisen budjetoinnin eduiksi on tunnistettu esimerkiksi (ks. esim. Alakeson 2010; Rabiee ym. 2009; Williams 2007): Yksilöllisyys. Henkilökohtaisen budjetoinnin kautta on mahdollisuus hankkia myös muita kuin perinteisen palvelurakenteen tarjoamia vaihtoehtoja. Tämä on usein mahdollistanut yksilöllisten tarpeiden ja toiveiden täyttymisen. Tuen saaminen ja palveluihin pääsy. Perinteinen palvelurakenne ei aina pysty vastaamaan kaikkien tarpeisiin. Henkilökohtainen budjetti mahdollistaa perinteisestä palvelurakenteesta puuttuvien ratkaisujen hyödyntämisen. Tyytyväisyys. Itse määritellyt tuki- ja palveluratkaisut tuottavat tyytyväisyyttä. Terveys ja elämänlaatu. Henkilökohtaisen budjetin käyttäjien terveys tai muu elämänlaatu ei näytä ainakaan huonontuvan, kun henkilö itse on oman tukensa ohjaimissa. Henkilökohtaisen budjetoinnin tarjoama valintojen vapauden potentiaali on kuitenkin herättänyt tutkijoiden piirissä kriittistäkin keskustelua. Esimerkiksi Alankomaiden mallin suhteen väitetään, että markkinamekanismeille perustuva ajatus kuluttamisen valinnanvapaudesta voi olla vielä hypoteettista vammaisten ihmisten käyttämien palvelujen suhteen. Henkilökohtaisen budjetoinnin järjestelmä ikään kuin lupaa kuluttajan aseman, mutta tosiasiallisesti palvelujärjestelmästä puuttuvat markkinat ja sen toiminta perustuu edelleen vahvasti byrokraattiseen logiikkaan. (Kremer 2006, 398.) Kansainvälisessä akateemisessa tutkimuksessa on kiinnitetty huomiota myös järjestelmän ideologisen tason vaikutuksiin: voidaanko järjestelmän asettamat tavoitteet vammaisen itsemääräämisoikeuden paranemisesta tai kansalaisuuden vahvistumisesta tosiasiallisesti saavuttaa prosessissa? On havaittu esimerkiksi, että järjestelmä saattaa hyödyttää tiettyjä yksilöitä enemmän kuin toisia. Joillakin vammaisilla henkilöillä on hankaluuksia saavuttaa itsenäisyyttä elämässä sellaisten yleisempien, keskeisten epäkohtien takia, jotka liittyvät esimerkiksi huonoihin asuinoloihin, vaikeuksiin päästä palkkatyöhön tai vaikeuksiin kulkea julkisilla kulkuneuvoilla. (Roulstone & Prideaux 2012, 121.) 14\n15 2. Henkilökohtaista budjetointia kokeilemaan! 2.1 Ideasta projektiksi: Tiedän mitä tahdon! -projektin taustat Marika Ahlstén Suomeen alkoi 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla kantautua erityisesti Englannista viestejä vammaisten ihmisten käyttämien palvelujen uudenlaisesta suunnittelusta ja toteuttamisesta. Yksilötarinoissa toistuivat vammaisten ihmisten ja heidän läheistensä omakohtaiset kokemukset vaikutusmahdollisuuksien ja määrittelyvallan lisääntymisestä: vammaispalvelujen käyttäjät ja heidän läheisensä kokivat, että jokapäiväisessä elämässä tarvittavasta tuesta ja avusta oli saatu omannäköisempää, joustavampaa ja toimivampaa. Aiemmat tuki- ja palveluratkaisut oli näissä tarinoissa koettu henkilön avun ja tuen tarpeiden kannalta riittämättömiksi, huonosti tarpeisiin kohdentuviksi, vammaisia ihmisiä avun ja tuen kohteiksi kategorisoiviksi tai jopa ympäröivästä elämästä ja yhteisöstä eristäviksi. Kaikissa näissä tarinoissa ratkaisevana tekijänä näyttäytyi se, että palvelujen käyttäjä oli saanut itselleen aiempaa suuremman määrittelyvallan niistä taloudellisista resursseista, joita hänen tukeensa ja palveluihinsa oli sosiaalihuoltona kohdennettavissa. Palvelujen käyttäjille oli muodostettu henkilökohtaiset budjetit. Rahanäkökulman lisäksi tarinoissa painottui vammaisen ihmisen vahva osallisuus tarvitsemansa tuen määrittelyssä ja suunnittelussa: ihmisen omat toiveet, tavoitteet ja unelmat oman elämänsä ja arkensa osalta näyttäytyivät tuen ja palvelujen suunnittelun perustana. Periaatteena oli, että ihmiset itse tietävät parhaiten, millaista elämää he haluavat elää. Tarinat innostivat pohtimaan niin Kehitysvammaliitossa kuin Kehitysvammaisten Palvelusäätiössä, voisiko tätä suomalaisperspektiivistä katsottuna melko radikaalilta vaikuttavaa lähestymistapaa kokeilla Suomessakin. Miten henkilökohtaiseksi budjetoinniksi kutsuttu palvelujen järjestämistapa istuisi suomalaisen hyvinvointipalvelujärjestelmän rakenteisiin? Miten yksilökeskeisen elämänsuunnittelun nimellä kulkeva konsepti voisi vahvistaa vammaispalvelujen käyttäjien kuulluksi tulemista ja osallisuutta oman tukensa ja palvelujensa suunnittelussa ja toteutuksessa? Suomalaiskansallinen tapa kokeilla jotain uutta on toteuttaa projekti! Niinpä Kehitysvammaliitto ja Kehitysvammaisten Palvelusäätiö hakivat Raha-automaattiyhdistykseltä yhteistä projektirahoitusta henkilökohtaisen budjetoinnin kokeiluhankkeeseen. Hanke nimettiin ihmisten oman elämän asiantuntijuutta korostaen Tiedän mitä tahdon! -projektiksi. Hankkeen päätavoitteeksi asetettiin henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilu ja suomalaisten sovellusten kehittäminen kehitysvammaisten ihmisten käyttämissä palveluissa. Osatavoitteiksi määriteltiin kansainvälisen tiedon ja kokemusten kerääminen henkilökohtaisesta budjetoinnista kehitysvammaisten ihmisten käyttämissä palveluissa 15\n16 suomalaiseen toimintaympäristöön soveltuvien henkilökohtaisen budjetoinnin toteutustapojen kehittäminen ja niiden kokeileminen erilaisissa palveluiden järjestämisen tilanteissa ja olosuhteissa sekä eri intressiryhmien (mm. kehitysvammaiset henkilöt, omaiset, sosiaalityöntekijät) valmiuksien lisääminen yksilökeskeisen suunnittelun ja henkilökohtaisen budjetoinnin soveltamiseen omissa toimintaympäristöissään kokeilusta saatavien kokemusten levittäminen tiedotuksen, muun vaikuttamistoiminnan, koulutuksen ja julkaisutoiminnan keinoin. Näiden tavoitteiden kautta projektin toivottiin vahvistavan kehitysvammaisen henkilön ja hänen lähiyhteisönsä omaa määrittelyvaltaa ja päätöksentekoa palvelujen suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä kehittävän työntekijöiden työkäytäntöjä vuorovaikutteisemmiksi. Projektin pääasiallisiksi kohderyhmiksi määritettiin nuoret ja aikuiset kehitysvammaiset ihmiset ja heidän elämäänsä tukevat sosiaaliset verkostot sekä palveluiden suunnitteluun ja tuottamiseen osallistuvat työntekijät ja organisaatiot eli sosiaalityöntekijät, palveluohjaajat sekä muut asiaan keskeisesti liittyvät työntekijäryhmät erityisesti sosiaalija terveyspalveluissa. Asian nähtiin koskettavan myös muun muassa kuntien sosiaali- ja terveyspalvelujen luottamushenkilöitä ja virkamiesjohtoa, sosiaali- ja terveysalalle työntekijöitä kouluttavia oppilaitoksia ja korkeakouluja sekä sosiaali- ja terveysministeriön ja Kuntaliiton toimijoita. Hankkeen suunnitteluvaiheessa projektin pääasiallisiksi toimintamuodoiksi määritettiin kehitysvammaisten palvelunkäyttäjien vertaisryhmätoiminta, vammaispalvelujen työntekijöiden koulutus, yksilöllisen palvelusuunnittelun toteuttaminen ja henkilökohtaisten budjettien koostaminen kokeiluun osallistuvien palvelujen käyttäjien kanssa, materiaalin tuotanto ja tiedotus sekä tutkimus. Hanke suunniteltiin nelivuotiseksi ajoittuen vuosille Raha-automaattiyhdistyksen myöntämän projektirahoituksen turvin Kehitysvammaliitto ja Kehitysvammaisten Palvelusäätiö pääsivät aloittamaan yhteisen hankkeensa keväällä Projektia ryhtyi toteuttamaan (suurimmillaan) nelihenkinen tiimi, joka koostui molempien järjestöjen työntekijöistä: erityissuunnittelijasta, suunnittelijasta (sittemmin kehittämispäälliköstä), projektityöntekijästä ja tutkijasta. Projektin tärkeänä resurssina koko hankkeen ajan toimi myös hankkeelle muodostettu tukiryhmä, johon kutsuttiin mukaan projektin päämiesten eli kokeiluun osallistuvien vammaispalvelujen käyttäjien, kuntakumppaneiden, sosiaali- ja terveysministeriön, Kuntaliiton, Kelan, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen, Vammaispalvelujen valtakunnallisen kehittämishankkeen, Kuusamon kaupungin, Kynnys ry:n, Vammaisfoorumi ry:n, Kehitysvammaisten Tukiliitto ry:n, Me Itse ry:n sekä KVPS Tukena Oy:n edustajat. Tukiryhmän tehtäväksi määriteltiin erityisesti arvioivan keskustelun käyminen hankkeen toteuttamisen tueksi sekä viestien vieminen hankkeen kokemuksista ja huomioista niille valtakunnallisille vaikuttamis- ja valmistelufoorumeille, joilla tukiryhmän jäsenet toimivat. 16\n17 Tiedän mitä tahdon! -projektin idea henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilemisesta Suomessa pohjautui innostaviin englantilaisiin kokemuksiin ja tarinoihin, joita muun muassa sikäläinen In Control -järjestö on ansiokkaasti julkaissut ja levittänyt. In Control on Englannissa henkilökohtaisen budjetoinnin keskeinen kehittäjä ja vaikuttaja, joka tukee sosiaali- ja terveyspalvelujen käyttäjiä ja kuntia yksilökeskeisen toimintakulttuurin ja henkilökohtaisen budjetoinnin omaksumisessa ja toteuttamisessa. In Control on vaikuttanut merkittävästi niin kutsutun henkilökohtaistamisen (engl. personalisation) etenemiseen ja lainsäädäntöön Englannissa ja muussa Isossa-Britanniassa (ks. esim. Tyson ym. 2010). Tiedän mitä tahdon! -projekti solmikin yhteistyösopimuksen In Control n kanssa päästäkseen suoraan henkilökohtaisen budjetoinnin englantilaisille alkulähteille ja saadakseen In Control n työntekijöiden kokemusta ja oppeja projektin käyttöön muun muassa ohjauksen, neuvonnan ja materiaalien muodossa. 2.2 Tiedän mitä tahdon! -projektin toteutus Marika Ahlstén Tiedän mitä tahdon! -projektin ensimmäisen toimintavuoden (2010) aikana luotiin perustaa kotimaiselle kokeilu- ja kehittämistyölle muun muassa kartoittamalla henkilökohtaisen budjetoinnin kansainvälistä tilannetta (Lehto 2010), laatimalla sosiaali- ja vammaisalan toimijoiden näkemyksille ja arvioille perustuva henkilökohtaisen budjetoinnin toimintaympäristö- ja riskianalyysi sekä viestimällä monikanavaisesti hankkeen käynnistymisestä eri kohderyhmille. Keskeinen pohjatyö oli myös alustavan mallinnuksen ja kuvauksen laatiminen henkilökohtaisen budjetoinnin puitteista ja prosessista. Mitkä ovat ne rahoituslähteet, joista henkilökohtaisia budjetteja voitaisiin koostaa? Mitä toimintoja ja tekemistä henkilökohtaisen budjetoinnin tulisi yksilöllisten palveluratkaisujen mahdollistajana sisältää mitä eri toimijoiden tulisi konkreettisesti tehdä, jotta henkilökohtaisia budjetteja syntyisi ja niitä voitaisiin käyttää yksilöllisten avun ja tuen ratkaisujen järjestämiseen? Tiedän mitä tahdon! -projektin henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilukentäksi määritettiin kuntien järjestämisvastuulla olevat vammaispalvelut. Näitä ovat esimerkiksi asumispalvelut, henkilökohtainen apu, päivä- ja työtoiminta ja tilapäishoito. Koska hankkeessa toimittiin yhteistyössä kuntien vammaispalveluiden kanssa, henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilua ei ulotettu Kelan tai valtion muulla tavoin korvaamiin vammaisetuuksiin. Lisäksi laadittiin mallinnus henkilökohtaisen budjetoinnin prosessista kokeilun käytännön toteuttamisen tueksi. Prosessia kuvataan luvussa\n18 2.2.1 Kuntien ja päämiesten rekrytointi Hanke sai heti alkumetreillä osakseen paljon kiinnostusta kuntatoimijoiden parista. Konkreettiseen kuntatason työskentelyyn päästiin vuonna 2011, kun hankkeen kuntakumppaneiksi rekrytoitiin valintamenettelyllä Vantaan kaupunki ja Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote. Hankkeen molemmat kuntakumppanit määrittelivät tavoitteekseen uusien tapojen etsimisen asiakaslähtöisyyden vahvistamiseksi ja asiakkaiden tarpeiden mukaisten palvelujen toteuttamiseksi. Erilaisten vaihtoehtojen ja valinnanmahdollisuuksien vähäisyys vammaisten ihmisten avun ja tuen tarpeisiin vastaamisessa oli kipeästi tunnistettu Vantaalla ja Eksotessa. Kuntakumppanit halusivat myös ravistella omaa palveluvalikkoaan ja toimintakulttuuriaan luomalla joustoa jäykkyyteen. Kokeilun tavoitteiksi määritettiin Vantaalla ja Eksotessa vammaispalveluja käyttävien ihmisten osallisuuden ja itsemääräämisoikeuden vahvistuminen sekä palvelujen käyttäjien näkökulmasta tarpeenmukaisten, mielekkäiden ja aidosti asiakaslähtöisten palveluratkaisujen syntyminen. Vantaa ja Eksote nimesivät kumpikin vammaispalvelujensa ja/tai kehitysvammahuoltonsa työntekijöiden parista työryhmän, HB-tiimin, henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilun työrukkaseksi kokeilua suunnittelemaan ja toteuttamaan. Työryhmät koostuivat vammaispalvelupäälliköistä, esimiehistä, sosiaalityöntekijöistä ja palvelu-/sosiaaliohjaajista. Vantaa ja Eksote kartoittivat kevätkesällä 2011 ja toisen kerran alkusyksystä 2012 palvelujensa käyttäjien parista henkilöitä, jotka olisivat kiinnostuneita kokeilemaan henkilökohtaisen budjetoinnin tarjoamia mahdollisuuksia. Kiinnostuneiden etsinnässä hyödynnettiin tiedotteita, henkilökohtaista kontaktointia, haastatteluja ja puskaradiota. Vantaa rajasi ensi vaiheessa päämiesten eli palvelujen käyttäjien etsinnän kehitysvammaisten työ- ja päivätoimintapalveluja käyttävien henkilöiden pariin, mutta lavensi kohdejoukkoa myöhemmin myös muita vammaispalveluja käyttäviin henkilöihin. Eksotessa päämiehiä etsittiin alusta asti kaikkien vammaispalvelujen käyttäjien parista. Näin ollen projektin alkuperäistä kohderyhmämäärittelyä kysynnän mukaan laajentaen Vantaalta ja Eksoten alueelta kokeiluun osallistui kehitysvammaisia, autismin kirjoon kuuluvia, liikuntavammaisia ja aistivammaisia henkilöitä sekä etenevää neurologista sairautta sairastava henkilö. Kokeilutoiminnassa oli mukana yhteensä 30 päämiestä, joista miehiä oli 17 ja naisia 13. Päämiehistä 16 henkilöä oli vuotiaita, ja vuotiaita oli 14 henkilöä. Kaikki päämiehet olivat työelämästatukseltaan eläkeläisiä, työkyvyttömyyseläkkeen saajia. Päämiehille oli yhteistä suuremmassa tai pienemmässä mittakaavassa tyytymättömyys käyttämiinsä vammaispalveluihin tai vähintään ajatus siitä, että jotain tarttis tehdä, jotta elämä olisi enemmän omannäköistä, itse määriteltyä, mielekästä, sopivassa määrin ja sopivin tavoin tuettua. Projektin alkuperäisen suunnitelman mukaan kuntakokeiluja oli tarkoitus toteuttaa hankkeen aikana yhteensä 4 6 kunnassa siten, että pilotointi suoritetaan ensin kahden kunnan kanssa, minkä jälkeen kokeilua laajennetaan 2 4 uuteen kuntaan. Työskentelyn edetessä Vantaalla ja Eksotessa kävi ilmeiseksi, että henkilökohtaisen budjetoinnin perustan ja prosessin rakentaminen kaikkine asiaan liittyvine näkökulmineen ja sivujuonteineen kestää ennakoitua pidempään. Siksi hankkeessa tehtiin päätös jatkaa työskentelyä Vantaan ja Eksoten kanssa hankkeen loppuun asti ilman uusia kuntarekrytointeja. 18\n19 2.2.2 Projektin tuki päämiehille ja työntekijöille Henkilökohtaisen budjetoinnin tietotaitoperustaa rakennettiin päämies- ja työntekijävalmennusten muodossa. Valmennusten tarkoituksena oli tarjota päämiehille ja työntekijöille tietoa henkilökohtaisen budjetoinnin näkökulmista ja toteuttamisesta. Projektin työntekijät suunnittelivat ja toteuttivat valmennukset. Päämiesvalmennuksiin osallistui päämiesten lisäksi heidän määrittelemiään tukihenkilöitä, jotka olivat perheenjäseniä, ystäviä, puolisoita tai tuttuja lähityöntekijöitä. Päämiesvalmennuksissa pohdittiin muun muassa itsemääräämistä, omaa elämäntapaa, tavoitteita ja unelmia sekä eri vaihtoehtojen kartoittamista ja valintojen tekemistä. Pohdinta nojautui yksilökeskeisen elämänsuunnittelun otteelle, joka muun muassa korostaa ihmisten vahvuuksia ja voimavaroja, ihmisen omaa asiantuntemusta itselle tärkeistä asioista ja ihmisen kykyä oman panoksensa antamiseen (ks. esim. Mansell ym. 2005). Lisäksi päämiesvalmennuksissa tehtiin konkreettista suunnitelmaa siitä, mitä päämies haluaisi elämässään muuttaa vammaispalvelujen avulla: miten henkilökohtaisten budjettien avulla yksilöllisesti räätälöidyt palvelut auttaisivat päämiehiä tekemään toivomiaan asioita tai saavuttamaan toivomansa asiantilan? Syksyllä 2011 kokeiluun tulleille päämiehille järjestettiin viisi valmennuspäivää. Syksyllä 2012 kokeiluun tulleiden päämiesten parissa päätettiin kokeilla strukturoidun päämiesvalmennuksen sijaan pelkästään vapaamuotoisempaa vertaisryhmätoimintaa, jota toteutettiin myös ensimmäisen päämiesryhmän parissa. Päämiesten vertaisryhmätoiminnan tarkoituksena oli tukea päämiesten keskinäistä pohdintaa ja suunnittelua tukensa ja palvelujensa uudelleenmuotoilussa. Projektin työntekijä yhdessä Vantaan ja Eksoten työntekijän kanssa järjesti vuoden 2012 aikana kolme päämiesten vertaistapaamista sekä vuoden 2013 aikana toiset kolme vertaistapaamista. Päämiesvalmennusten ja vertaisryhmätoiminnan lisäksi projekti tuki päämiehiä yksilöllisen ohjauksen ja neuvonnan muodossa. Projektin työntekijä piti yhteyttä päämiehiin puhelimitse, sähköpostitse ja henkilökohtaisten tapaamisten merkeissä. Ohjauksessa ja neuvonnassa pohdittiin konkreettisesti kunkin päämiehen muutostavoitteita ja työstettiin sosiaalityöntekijälle tai palveluohjaajalle esiteltävää suunnitelmaa siitä, millaisen tuen ja palvelun päämies kokee parhaiten tukevan omia tavoitteitaan ja elämäntapaansa (ks. tarkemmin luku 4.3.1). Projekti tuki Vantaan kaupungin ja Eksoten vammaispalvelujen työntekijöitä henkilökohtaisen budjetoinnin edellyttämän ajattelun ja toiminnan omaksumisessa järjestämällä kaksi työntekijävalmennusprosessia. Ensimmäinen, viisipäiväinen valmennuskokonaisuus toteutettiin syksyn 2011 ja alkuvuoden 2012 aikana. Toinen valmennusprosessi uusien työntekijöiden parissa toteutettiin lyhyempänä, kolmipäiväisenä valmennuksena syksyllä Työntekijävalmennuksiin osallistui Vantaan ja Eksoten HB-tiimeihin kuuluvia työntekijöitä, asumispalvelu- ja työ- ja päivätoimintayksiköiden työntekijöitä sekä muita hankkeen aihepiiristä kiinnostuneita vammaispalvelujen työntekijöitä. Valmennuksissa tutustuttiin yksilökeskeiseen työotteeseen ja henkilökohtaisen budjetoinnin prosessiin eri osa-alueineen. 19\n20 Työntekijävalmennusten ohella henkilökohtaisen budjetoinnin kokeiluun osallistuville kuntatoimijoille järjestettiin projektin toimesta konsultaatiota. Konsultaatiotilaisuuksien tarkoituksena oli tukea projektin kuntakumppaneita henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilun toteuttamisessa ja kuntakohtaisten ratkaisujen pohdinnassa ja tekemisessä. Lisäksi konsultaatiot toimivat henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilun toteutukseen, havaintoihin ja tuloksiin liittyvän tiedonvaihdon foorumina kunnan ja projektitiimin välillä. Konsultaatiot perustuivat yhteiskehittämiselle: niissä oltiin vammaispalvelujen työntekijöiden ja projektitiimin kesken yhteisen hämmästyksen äärellä, pohtien ja ideoiden yhteisesti kuntakohtaisia ratkaisuja henkilökohtaisen budjetoinnin toteuttamiseen. Vantaalla järjestettiin vuosien aikana yhteensä 11 konsultaatiotilaisuutta, samoin Eksotessa Projektin muu toiminta Päämiesten ja vammaispalvelujen työntekijöiden tukeminen valmennusten, vertaistoiminnan, yksilöllisen ohjauksen ja neuvonnan sekä työntekijävalmennusten ja konsultaatioiden keinoin oli Tiedän mitä tahdon! -projektin ydintoimintaa henkilökohtaisen budjetoinnin kotimaisen kokeilun toteuttamiseksi. Sen lisäksi hankkeessa muun muassa työstettiin työvälineitä ja materiaaleja, joiden on tarkoitus tukea palveluratkaisujen yksilöllistä räätälöintiä, viestittiin hankkeen aihepiiristä ja saaduista kokemuksista eri kanavien kautta, toteutettiin vaikuttamistoimintaa kannanottojen ja lausuntojen muodossa sekä jaettiin kokemuksia ja havaintoja muiden samaan aikaan käynnissä olleiden henkilökohtaiseen budjetointiin kytkeytyneiden kokeiluhankkeiden kanssa. Lisäksi projektin työntekijät kertoivat hankkeessa saaduista tuloksista ja kokemuksista yhteensä 45:ssä eri tilaisuudessa sekä järjestämällä kaksi omaa seminaaria. Kiinteänä osana henkilökohtaisen budjetoinnin kokeilu- ja kehittämistoimintaa oli myös tutkimus, jonka aineistonkeruu tapahtui hankkeen valmennus- ja konsultaatiotilaisuuksissa. Hankkeessa toteutetun tutkimuksen kohteena oli henkilökohtaisen budjetoinnin kokeiluprosessi. Tutkimuksessa selvitettiin diskurssianalyysin otteella, miten vammaisen ihmisen asemaa määritellään kokeiluprosessin käynnistyessä, ja edistääkö prosessi vammaisen palvelunkäyttäjän itsemääräämistä omien palvelujen järjestämisessä. Sosiaalityön ammatillisuuden muutosta pohtiva tutkimus kansainvälisine tutkimuskatsauksineen on julkaistu erillisraporttina (Eriksson 2013). Henkilökohtainen budjetointi eri ulottuvuuksineen kiinnosti myös sosiaalialan opiskelijoita: hankkeen teemaa eri näkökulmista käsitteleviä opinnäytetöitä valmistui projektin aikana yhteensä neljä (Lehto- Lundén 2012; Ristimäki 2013; Eronen 2013a; Autio & Lautamo 2013). Minun suunnitelmani -työkirja ja Näin minä pärjään! -väline avun ja tuen tarpeiden itsearviointiin auttavat tuomaan palvelujen käyttäjien omia näkemyksiä osaksi tuen ja palvelujen suunnittelua ja toteuttamista. 20


Uusimmat › Keskustelu › Yleistä › Yleiset pulinat › PULINABOXI 64 › Ooohhh…\ntammikuu 28, 2008, 06:00 0 0 LINKKI\nÄlä nyt suutu (OC) mutta tuo kuvasi kirjoitusten vieressä, vaikkakin hyvä, vaatisi vaihtoa. … Miehiltä saa kysyä, naisilta ei, mikä olikaan ikäsi?\nMoi Timo, tuo yllytyksesi sai mut vaihtamaan kuvani. Mitä taas ikääni tulee, kysymys on ikään kuin hankala. Kalenteritietojen mukaan olen ikivanha, mutta omassa sisimmässäni kakara, jota vain jotkin elämän kokemukset ajoittain hillitsevät. Nykyistä seuraavan kalenterivuoden aikana tulee taas yksi kymppi täyteen. Naamasta näkynee monesko.\nUkkelille tervehdys, kiva saada sut taas mukaamme. Ja kaikille muillekin hyvää alkanutta viikkoa.\nThaimaassa on aamulla pilvistä, mutta itselleni päivä paistaa. Sehän on useimmiten asennekysymys, miten elämäänsä ja sen ympäristöön suhtautuu. Vaivaako roskaisuus, ovatko muut ihmiset ilmeettömiä ja tuntuuko siltä kuin kaikki olisi liian kallista. Happamista hedelmistä en kuitenkaan tykkää.


26.2.2016 klo 12:44\n| päivitetty 26.2.2016 klo 13:44\nAmerikkalainen matkapuhelinyhtiö Turing suunnittelee tuotannon aloittamista Salossa. Yhtiö arvioi luovansa uusia työpaikkoja jopa 10–20 jokaista tuhatta valmistettavaa puhelinta kohden ja pyrkivänsä valmistamaan jopa 300 000 puhelinta tänä vuonna. Työpaikat olisivat enemmän kuin tervetulleita, mutta arviota niiden määrästä pidetään optimistisena. Nokian ja Microsoftin puhelintuotannon alasajo on vielä kipeä muisto. Suomi on kuitenkin edelleen houkutteleva maa matkapuhelinten valmistukselle, uskoo työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteeri Petri Peltonen. – Työvoiman saatavuus, joka on Suomessa kohtalaisen hyvä, on selkeä vahvuus. Esimerkiksi USA:ssa, Kiinassa tai jopa muualla Euroopassa se voi olla pullonkaulatekijä.Lisäksi Suomessa on kykyä kehittää laitteita ja valmistaa niitä tehokkaasti, Peltonen arvioi.– Elektroniikan valmistus on niin automatisoitua, ettei työvoimakustannuksen merkitys ole enää olennainen. Salo, Peking ja Hanoi ovat ihan vertailukelpoisia ympäristöjä. Salo voi olla jopa kustannustehokkaampi esimerkiksi pilottisarjojen valmistuksessa. Tukea Tekesiltä ja EU:lta?Voiko Turing todella tuoda Saloon tuhansia työpaikkoja?– Uskoisin, että Suomessa on hyvä mahdollisuus perustaa tällaisia tuotekehityksen ja pilottikehityksen yksiöitä, joissa työllistävä vaikutus on satoja.Alivaltiosihteeri Peltonen ei kommentoi sitä, onko valtio ollut mukana neuvotteluissa Turingin ja Salon kaupungin kanssa. Kysymykseen Turingin erityisestä houkuttelusta Suomeen Peltonen vastaa yleisellä tasolla.– Suomi ei toimi siten, että yhteiskunnan varoilla ostettaisiin investointeja Suomeen, se ei ole kestävää. – Toki Suomessa jo toimivat ja investointia suunnittelevat yhtiöt ovat valtion erityisten tukitoimenpiteiden piirissä. Hänen mukaansa Turing voisi hyödyntää esimerkiksi Tekesin tuotekehitysrahoitusta.Lisäksi Turingin mahdollisia tulevia työntekijöitä voisi kouluttaa EU:n rakennemuutostuella, jota Salon seutu on saanut Nokian ja Microsoftin jätti-irtisanomisten seurauksena vuodesta 2009. Lue myös


Valistusta tarvitaan – Länsi-Saimaan Sanomat\n13.10.2017 05:45 Matias Lövberg\nSuomalaisen jääkiekon historia on täynnä mitä hämmästyttävämpiä tarinoita ja persoonia. Ylä- ja alamäkiä, sankareita ja konnia.\nViimeistään hiljattain julkaistujen kirjojen myötä on käynyt ilmi, että riehakkaiden tuuletusten ja hokijargonin taakse saattaa kätkeytyä mitä tahansa.\nPaikalliset nuoret saivat vieraakseen yhden tarinan päähenkilön viime viikolla, kun entinen kiekkotähti ja jaloilleen päässyt päihdeaddikti Marko Jantunen vieraili Savitaipaleen ja Lemin kouluissa.\nJantusen tarina on riipaiseva, paikoin jopa raakakin, ja siksi varmasti pysäyttävä kuuntelijoille. Tällaisen päihdevalistuksen kautta sanoman voisi kuitenkin uskoa uppoavan syvälle kasvavaan kansanosaan.\nJantunen menetti päihteille kaiken: perheensä, omaisuuteensa, elämänhalunsa ja terveytensä. Myös superlahjakkaan urheilijan suurin rakkaus, jääkiekko, jäi sivuosaan, kun alkoholi ja huumeet veivät lopulta rikoksen polulle.\nJantunen havahtui, hakeutui ystävänsä auttamana hoitoon ja on elänyt päihteettömänä syksystä 2015 lähtien. Elämä palautuu uomiinsa yksi asia kerrallaan. Nykyisin ennaltaehkäisevä päihdetyö on Jantuselle sydämen asia ja se on hienoa.\nKaikki eivät syystä tai toisesta tunnista kohtuuden rajoja tai pysty hillitsemään itseään houkutusten äärellä. Eikä kukaan välttämättä kerro, miten pitäisi toimia tai näytä oikeanlaista esimerkkiä. Siksi niin monta elämää on jo pienestä pitäen lähtenyt väärille raiteille.\nJuuri tämän takia kouluissa tehtävä päihdevalistus on äärimmäisen tärkeää. Tietoa, neuvoja ja elämänohjeita pitää levittää niin kokemuspohjaisesti kuin eri järjestöjen ja yhdistysten asiantuntemuksen kautta.\n← Jantunen kulki läpi päihdehelvetin – entinen kiekkotähti pystyi pitämään kulissit pystyssä pitkään\nToimitus sai paikallisvahvistuksen →


Todistukset - Lääkärikeskus Minerva\nEtusivu » Palvelut » Muut palvelut » Todistukset\nYleislääkärimme tekevät tarvittaessa erilaisia lääkärintodistuksia terveydentilastanne. Yleisimpiä ovat ajokorttitodistus (myös mopo- ja moottoripyöräkortti ja taksiajolupa), T-todistus, meripalvelutodistus, sukellustodistus, puolustusvoimien todistus ja aselupatodistus.\nKäyntitodistuksia kirjoittavat vastaanoton sairaan-ja terveydenhoitajat.\nTodistus tarvitaan hakiessa uutta ajokorttia ja määräajoin, riippuen ajokorttiluokasta. Saatte Trafilta noin 4 kuukautta ennen ajokorttinne voimassaolon päättymistä kirjeen, jossa muistutetaan ajokortin uudistamisesta. Kirjeen mukana Trafi lähettää esitietolomakkeen, joka otetaan täytettynä mukaan lääkärin vastaanotolle. 70-vuotiaille ja vanhemmille tehdään laajennettu lääkärintarkastus. Myös poliisi voi pyytää lääkärintarkastusta ajolupaa varten. Asiakas toimittaa Ajovarmaan menevät todistukset itse ja poliisille menevät lähetetään suoraan polisiille Minervasta.\nTodistus vaaditaan usein uutta työ- tai opiskelupaikkaa varten.\nAlkutarkastus Minervassa tehtynä on voimassa kolme kuukautta ja seuraava tarkastus on tehtävä kunnallisella puolella. Uusintatarkastus on voimassa kaksi vuotta. Todistuksia kirjoitetaan ainoastaan Rauman toimipisteessä, ja niitä tekevät tällä hetkellä lääkärit Pasi Gorski, Jonni Knaapi ja Matti Raunio.\nEmme kirjoita norjalaisia meripalvelutodistuksia.\nSekä urheilu- että harrastesukeltaja tarvitsee sukellustodistuksen. Todistus uusitaan määräajoin.\nTodistus kirjoitetaan palvelukelpoisuutta varten.\nAsiakas toimittaa ampuma-aseen hankkimislupaa varten kirjoitetun lääkärintodistuksen itse polisiille. Ellette ole asioinut aiemmin Minervassa, on syytä ottaa mukaan mahdolliset aiemmat sairaustiedot.\nLääkärimme tekevät myös muita todistuksia. Asiaa voi tiedustella ajanvarauksemme henkilökunnalta.


Neljä suomalaisjoukkuetta Mestarien liigan puolivälieriin - Savon Sanomat\nJääkiekko 11.11.2015 02:03\nNeljä suomalaisjoukkuetta Mestarien liigan puolivälieriin\nSuomalaisjoukkue pelaa varmuudella jääkiekon Mestarien liigan loppuottelussa 9. helmikuuta ensi vuonna. CHL-liigan ottelukaavio on suomalaisille suosiollinen, kun neljä puolivälieriin edennyttä joukkuetta eli Blues, Kärpät, Lukko ja TPS ovat samalla puolella kaaviota.\nJoulukuun alun puolivälierissä kohtaavat Lukko ja TPS sekä Blues ja Kärpät. Espoolaiset varmistivat jatkopaikkansa myöhäisottelussa pelaamalla 1-1-vierastasapelin Ruotsin HV 71:n kanssa. Blues otti jatkopaikan yhteismaalein 4-2.\nPuolivälieristä putosi Tappara, joka joutui CHL:n hallitsevan mestarin Luulajan vieraana kovaan kyytiin. Luulaja hyödynsi tekopaikkansa ja pehmitti Tapparan 5-0. Yhteismaalit olivat Luulajalle 6-2.\nTappara ei voi kauan murehtia tappiota, sillä jo keskiviikkona joukkue pelaa kotoista Liigaa. Tapparan vastustajaksi Hakametsään tulee KalPa.\nTPS hoiti vieraspelinsä Tapparaa paremmin, vaikka Norjan Hamarissa pelattu ottelu ei tarjonnutkaan maalijuhlaa. Äänekäs kotiyleisö kannusti rajusti Storhamaria, mutta TPS vei voiton 2-1. Yhteismaalit olivat TPS:lle 6-4.\n- Saatiin se tavoite, mitä tultiin hakemaan. Nyt ollaan jatkossa, TPS:n puolustaja Petteri Nummelin sanoi CHL:n tv-haastattelussa.\nKärpät hankki jatkopaikkansa rajulla kotiottelun kirillä. Oululaiset voittivat Sparta Prahan 4-1 ja veivät jatkopaikan yhteismaalein 6-5.\nKärppien paremmuus yhteistilanteessa ratkesi vasta ottelun viimeisellä minuutilla, kun kokenut Mika Pyörälä lirutti kiekon Tomas Pöpperlen suojuksien alta maaliin. Ennen Pyörälää Kärpistä osuivat Arto Laatikainen, Mika Niemi ja Sebastian Aho, joka ohjasi Markus Nutivaaran siniviivavedon sisään.\n- Kun saa keskellä kautta tällaisia pelejä, ne kasvattavat ja antavat virtaa, Kärppien päävalmentaja Lauri Marjamäki totesi MTV Sportin haastattelussa.\nLukko kesytti ruotsalaisen Djurgårdenin kotikentällään 2-1, ja raumalaisten jatkopaikka varmistui yhteismaalein 4-2.\n- Tyylikkäästi hoidettu. Ansaitsimme jatkopaikan, kuten vastustajakin olisi ansainnut, Lukon päävalmentaja Risto Dufva tiivisti MTV Sportille.\nPuolivälierät alkavat 1. joulukuuta. Niiden toiset osat pelataan 8. joulukuuta.


Oikeusturvan ajankuva: Eduskunta palaa\nHuomenna 5.9. eduskunta palaa töihin kesälomiltaan. Kunnallisvaalit 2012 lähestyvät. Kansallisella tasolla vallitseva korporatismi/korporativismi tullee pikku hiljaa kaikille tutuksi. Miten mahtavat olla tilanteet kunta ja maakuntatasolla vallitsevan > apparatismin - suhteen?\nMahdollisimman hyvin paikkansa pitävälle tiedolle on nyt paljon kysyntää. Euro- ja EU-asioiden lisäksi toivomme, että kotimaan kuviot tulevat viimeinkin kaikille tutuiksi. Kansanvalta voi toimia vain, jos kansa tietää. Kun kaikki tietää. Kaikki ymmärtää. Millä sääntökirjalla kulloinkin yhteisiä asioita hoidetaan.\n- Klikkaamalla kuva koostetta hiirelläsi, saat sen ruudullesi isompana -\nVuoden 2012 kunnallisvaalien ydin on mielestämme maan tavan, sen todellisen, saaminen päivänvaloon.\nVaikkapa Helsingin Sanomien, Iltasanomien, Taloussanomien palstoilla sekä Radio Helsingin sekä Nelosen kanavilla eri kanteilta tarkasteluna sekä sidonnaisuudet läpivalaistuna. Näin toimien palauttaen uskon korkealaatuisen, kaupallisin perustein toimivan ja länsimaisen journalismin olemassaoloon Suomessa.\nJulkinen keskustelu syttyy sitten ihan itsestään. Johon kaikki muutkin valtakunnalliset ja paikalliset tiedotusvälineet uskaltavat sitten yhtyä.\nJoko viimeinkin politiikka ja vaalirahoitus saadaan Suomessa avoimeksi, iloiseksi ja kaikkien yhteisesti hyväksymäksi asiaksi? Suomi näin toimien, kerralla, Euroopan mallimaaksi.\n"Hyviä uutisia pukkaa" - terveisin\nTunnisteet: Esko Aho, Hyvä veli ja hyvä sisko-verkostot ovat hyviä asioita ja pienen maan harvoja valtteja, kunnallisvaalit 2012, Maan tapa täyttää järjestäytyneen rikollisuuden tunnusmerkit, Sami Parkkonen\nposted by Oikeusturvan ajankuva at tiistaina, syyskuuta 04, 2012


Kaiutinrakennusohje Yksisilmäiset veljekset - 8-, 10- ja 12-tuumaiset koaksiaali\nOhjeet ja piirustukset »\nAihe: Kaiutinrakennusohje Yksisilmäiset veljekset - 8-, 10- ja 12-tuumaiset koaksiaali\nKirjoittaja Aihe: Kaiutinrakennusohje Yksisilmäiset veljekset - 8-, 10- ja 12-tuumaiset koaksiaali (Luettu 24336 kertaa)\nVs: Kaiutinrakennusohje Yksisilmäiset veljekset - 8-, 10- ja 12-tuumaiset koaksiaali\n« Vastaus #30 : 19-10-2014, 18:52:41 »\nTässä aika mielenkiintoinen näkemys kotiteatterin äänentoistolaitteista:\nAhkeruus kovankin onnen voittaa. Hyvää onnea ei voita mikään.\n« Vastaus #31 : 19-10-2014, 21:02:09 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 14-10-2014, 20:37:29\nTulikin hankaluuksia löytää 2,7uF konkkaa, joutui elfalta tilaamaan ja on vielä matkalla. Viikonloppuna varmaan kokeiluun.\nTarpeelliset osat oli perjantaina noudettavissa, mutta en ehtinyt hakemaan. Josko loppuviikosta olisi aikaa kokeilla.\n« Vastaus #32 : 21-10-2014, 06:39:54 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 19-10-2014, 18:52:41\nOn se näyttävä ja hauska, mutta puhtaasti akustisista näkökohdista jotkut jutut ovat vähän hassuja.\n1) Se tosi kapea diffuusoriraita katossa keskellä. Mielekkäämpää olisi ollut tehdä diffuusoria koko katon levyiseksi tai ainakin selvästi koko kuuntelualueen levyiseksi.\n2) Kuuntelualueen sivuilla ei ole mitään akustointia -> tärykaikuriski kahden paljaan vastakkaisen seinän välillä.\n3) Väkisin mahdollisimman suuret pääkaiuttimet, jotta ne voivat toistaa alas asti. Ongelma tässä kohtaa tulee siitä, että kun koitetaan summata subbarin toistama LFE-kanava ja pääkanavien toistama oma osansa, summataan kahta vaihetoistoltaan erilaista kaiutinta ja silloin summaus ei koskaan ole täydellinen. Järeässäkin setissä kaikki kanavat pieniksi ja vain sitten riittävän jyty subbari hoitamaan _kaikki_ bassokuorma on mielekkäämpi valinta.\nEli tavallaan hirveän makea setti, mutta kun muutama perusasia on hassusti niin tuntuu, että vähemmällä olisi voinut saada enemmän äänenlaatua... Tai sitten tämä on vain kateellisen panettelua\n« Vastaus #33 : 21-10-2014, 14:27:54 »\nMinuakin vähän ihmetytti tuo varsin kattava ja järeä laitteisto. Ei luulisi enää noita subbareita asennettavan huoneen nurkkiin.... Vai luotetaanko tuossa sokeasti sähköisiin prosessoreihin jotka korjaavat?\n« Vastaus #34 : 21-10-2014, 20:07:51 »\nNäyttää kyllä siltä, että Bjorn-Erik melko sutaisemalla tehnyt tuon huoneen ja nuo vehkeet. Liekkö edes miettinyt noita mainitsemianne asioita...\n« Vastaus #35 : 21-10-2014, 21:28:02 »\nIhailtavaa hifistelyä täällä .\nOman hifistelyn luulin jo jääneen kunnes muutama vuosi sitten ostin Sonyn littu-tv:n. Kuuntelin niitä taakse asennettuja kaiuttimien tapaisia kaksi päivää ja menin hakemaan genelecin 8020:et ja 7050 subbarin.\nKuuntelutila on mitä on mutta kiinnostaisi tietää, miten tuollaiset omatekeleet vertautuu näihin tehdastekoisiin. Tiedän, ettei suoraa vertausta kukaan halua sanoa ääneen, mutta entäs joku mutu?\n« Vastaus #36 : 21-10-2014, 21:31:07 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 21-10-2014, 21:28:02\nIhan samalla tavalla kuin tehdastekoiset vertautuu toisiin tehdastekoisiin.\n« Vastaus #37 : 22-10-2014, 00:14:26 »\nYleisellä mittapuulla ja vasteella mitattuna tuo Genelec setti pyyhkii kyllä mennen tullen nuo kaikki veljekset vaikka samalla kerralla.\n« Vastaus #38 : 22-10-2014, 10:20:30 »\nMulla on tietokonekaiuttimina juuri nuo 8020:t ja bassoyksikkönä myös tuo mainittu 7050. Tosin 7050B mutta ääneltään varmasti ihan sama. Kokemusta on Tuomelan sarjoista paljon kuten aikaisemmin olen kirjoittanutkin. Myös muista diy -sarjoista. Sekä itse suunnitelluista. Sauraman sarjoihin pitää päästä tutustumaan.\nGenelecit on lähikuuntelussa ihan ok. Bassoa en pitäisi oikein subbarina, lisäbassona paremminkin. Genelcit on mainiot kun niitä voi säätää kuuntelutilan mukaan ja testisignaalin saa G:n nettisivulta suoraan kun säädetään vaihteistuksia.\nJa sitten asiaan. Genet ei ole ääneltään mitenkään ihmeelliset. Bassopää ei ole mitenkään ulottuva ja kuulostaa vähän tumpulta. Muuten aika ärsyttämätön toisto.\nTämänhetkiset omat diyt: harrastushuoneessa eli verstaan sivuhuoneessa pesee nuo G:t kyllä mennen tullen.\nElementteinä Beyma 10G40 + Hypex 2.0 (aktiivibasso) sekä mideinä Beyman 8G40 ja diskantteina Beyman pieni tekstiilitorvi. Midin ja diskantin vahvistimina toimivat Alton halpisvahvistimet ja jakosuotimena myös saman firman 3-tie aktiivijakosuodin kaiken maailman lisukkeineen. Hifistelijän mielestä kauhutavaraa...\nÄänentoiston puolesta nämä vain pesee Genelecit mennen tullen. Samoin Hifimaailman kaikki ne kaiutinsarjat jotka olen rakentanut ja myös ne muiden rakentamat valmissarjat sekä omasuunnittelut jotka olen testannut omassa harrastushuoneessani.\nJos palataan G:iin niin suuntaavuuden puute on varmaan suurin ongelma tuossa sinällään kompaktissa yhdistelmässä.\n« Vastaus #39 : 22-10-2014, 16:22:45 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 22-10-2014, 10:20:30\nPieni kaiutin on aina pieni kaiutin, se ei voi muuttaa fysiikan lakeja. Jos menee totuttamaan itsensä ison kaiuttimen vaivattomuuten ja nopeuteen niin hyväkin pieni kuulostaa tukkoiselta, käsijarru päällä menevältä. Genelecin 8020 / G Two on kokoisekseen erittäin hyvä, mutta eihän sen ole tarkoituskaan olla se viimeinen valinta. Pointtina on puristaa todella pienestä koosta mahdollisimman paljon irti koska pieni koko on se, jota suuri osa kaiuttimien ostajista haluaa.\nAsia, josta on helppoa nähdä, mitä minä olen tehnyt eri tavalla. Purismi on pienikokoinen, parikymmenlitrainen ja 6,5-tuumaiseen koaksiaaliin pohjautuvat kaiutin, mutta kaikki muut ovat selvästi isompia. Hyviä pieniä kaiuttimia on jokainen kauppa pullollaan. On joka väriä ja hintaluokkaa. Mutta jos haluat nauttia isojen kaiuttimien mahdollistamista asioista niin hinnat karkaavat äkkiä niin karmeiksi, että moni meistä ei niihin pääse käsiksi edes pankkilainalla. Siksi on 12-tuumaisiin ja 15-tuumaisiin pohjautuvia rakennusohjeita. Neutraalia ääntä, ison kaiuttimen vaivattomuutta ja herkkyyttä, mutta ilman välittömänä vararikkoon vievää hintalappua.\n« Vastaus #40 : 22-10-2014, 22:45:55 »\nGenelecien hankintaan vaikutti tosiaan eniten se, että mahtuvat tv:n sivuille tv-tasolle.\nOn ne vähän sieluttoman steriilit verrattuna joskus omistamiini b&w:n pikkutorneihin, mutta paljon paremmat kuin tv:n omat.\n« Vastaus #41 : 24-10-2014, 21:05:02 »\nKonkka vaihdettu ja aika mukavilta kuulostaa. Seuraavaksi testaan sävynsäätöä, lisää kirkkautta.\nTilani akustiikka tosin on aika epäkiitollinen ja kompromisseihin pitänee tyytyä.\nEdit: letkeä ja vaivaton kuvaavat hyvin näitä toistimia. Nupit kakkoon ja hymy huulille Kiitos Samu!\n« Viimeksi muokattu: 24-10-2014, 22:19:59 kirjoittanut (Piilotettu) »\n« Vastaus #42 : 25-10-2014, 07:45:08 »\nLainaus käyttäjältä: (Piilotettu) - 24-10-2014, 21:05:02\nHyvä kun pelaavat . Tuo koaksiaalielementti ei tosiaan ole ihan yhtä hyvä kuin ne monta kertaa kalliimmat. Kuten jutussa sanoinkin, mittakippurassa suora taajuusvaste tarkoittaa korvinkuunneltuna melkoista kihinää. Mutta kokeile toki vastuksen ja sen rinnalla olevan konkan vaihtoa. Vastusta pienemmäksi ja konsonantit alkavat nousta pintaan, konkkaa isommaksi ja esim. rumpujen pellit nousevat enemmän esille.\n« Vastaus #43 : 10-01-2015, 21:56:17 »\nHommasin vaffarin jossa jonkunlainen huonekorjain. Kyllä näillä 12" yksisilmäisillä saa aika paljon vastinetta rahalle. Uusimmassa artikkelissa mainittu saastuneiden sienien kappale saa näilläkin purkeilla dB-säädön kiertoa aikaiseksi\nAsiainharrastaja varmasti huomaisi puutteita mutta puurokorvana olen erittäin onnellinen näistä. Se lienee tarpeeksi ja tarkoituskin.\nSivu luotiin 0.115 sekunnissa. 35 kyselyä tietokannasta.


Ritan huone: SISKOTUSTEN\nTorstaina iltapäivällä, heti töistä kotiuduttua ja pikaisesti laittauduttua, lähdimme systerin kanssa ajamaan kohti Tamperetta. Koukkasimme Vaasan kautta hakemaan kyytiin nuorimman sisaremme. Vuotuinen sisartapaaminen oli sovittu tänäkin vuonna vanhimman sisaren luokse Tampereelle. Ja nyt olivat kaikki viisi meistä mukana. Kesähelteisen iltapäivän kuumuus nostatti matkaan lähtemisen tunnelmaa entisestään...\nJuustoportin iltakahvien jälkeen pikkusisko halusi kokeilla ajaa autoani. Sehän sopi ja sain mukavasti levähtää loppumatkan. Perillepääsy meni melko myöhäiseksi ja kuulumisten vaihdot tehtyämme olikin hyvä päästä nukkumaan.\nSiskolla on ihanan tilava kerrostalokoti, johon meitä muita sisaruksia on helppo majoittaa...\nLämmin kevät oli jouduttanut puutarhan kukintoja ja suurin osa tulppaaneista ja narsisseista oli jo kukkinut...\nMutta omenapuu oli kauneimmassa kukassaan, ihanasti juuri takapihan terassin edessä ihailtavanamme.\nPerjantai ja lauantaipäivät jatkuivat helteisinä ja pukeuduimme sen mukaisesti. Lähdimme aamusta jo yhdeksän jälkeen kaupungille ja palasimme vasta ennen seitsemää kotiin. Kirpputorit ja kaupat tuli kiitettävästi koluttua. Aikamoisiksi kuntoilijoiksi osoittauduimme. Liekö helteen aikaan saamaa, kun en ollut mitenkään innokas kirpputorilöytöjä tekemään.\nIllalla istuimme vielä myöhään jutellen kaikenlaista mukavaa ja väliin vakavampaakin.\nTämä oli kyllä hieno löytö Tampereen reissulta! Vilvoitellessamme lauantaina takapihan terassilla alkoi avoimesta ovesta sisältä soida hyvää musiikkia. Sisko esitteli löydön, johon minäkin ihastuin. Siskotapaaminen oli taas oikein onnistunut ja antoisa, josta jäi hyvämieli.\n♥ Hannele på Hisingen 23. toukokuuta 2010 klo 12.16\nKivat tapaamiset teillä. Mustamakkara on namia, Göteborgissakin olen ostanut joskus, vaik ei ihan yhtä hyvää.. http://hannelenparatiisi.blogspot.com/\nKatriina, 23. toukokuuta 2010 klo 12.18\nKuulostaa tosi kivalta. Onko teitä tosiaan viisi sisarusta!\nOlen vasta vanhempana tajunnut, että kaikki ihmiset eivät ole läheisiä tai välttämättä edes tekemisissä sisarustensa kanssa, joten tällaista lämmintä yhteyttä voi pitää sitäkin arvokkaampana asiana.\nRita 23. toukokuuta 2010 klo 12.37\nHannele; kivaa todellakin,jee. Mustamakkara oli tosiaan ihanan herkullista, etenkin puolukkahillon kera. Ja se oli niin tuoretta tavaraa, toisin kuin kaupan vakuumista ostettua. Otin mustamakkarakuvan pois lyhentääkseni postausta.\nKatriina; viisi sisarusta meitä on. Ja sopuisasti sujuu tuollaiset tapaamiset. Mekin aloitimme sisartapaamiset vasta muutama vuosi sitten, äidin sydänleikkauksesta selviämisen jälkeen. Se kriisi lähensi meitä entisestään. Sisaruus on todellakin arvokas asia, totta.\nmaaretta 24. toukokuuta 2010 klo 0.06\nMinulla on myös läheiset välit sisaruksiini.Olen itse vanhin ja minulla on yksi veli ja kaksi siskoa. Lapsemmekin ovat läheisiä toisilleen ja vietämme usein aikaa yhdessä isollakin porukalla vaikka osa asuukin eri puollla Suomea ja siskon perhe Ruotsissa!\nSisaruksethan ovat silläkin tavalla arvokkaita että ovat tunteneet sinut vanhempien jälkeen yleensä pisimmän aikaa. Luulen etä sisrusten arvo kasvaa iän myötä!\npioni 24. toukokuuta 2010 klo 2.34\nKuulostaa tosi kivalta tuollainen siskosten tapaaminen. Minulla on vain yksi sisko ja hänen kanssaan kyläilemme kyllä aika usein, ei asu onneksi kovin kaukana.\nRita 24. toukokuuta 2010 klo 9.12\nMaaretta; minäkin iloitsen siitä, että tytär pitää serkkuihinsa ja ainokaiseen veljeensä läheistä yhteyttä. Lapsillamme ei ole niin montaa sisarusta, mutta serkkuihin on sitten aika sisarelliset välit.\nPioni, hyvä, että niinkin.\narleena 24. toukokuuta 2010 klo 12.22\nMeitäkin on viisi, meillä ei ole yhteistapaamisia, mutta yksitellen vuoroin vieraissa harvakseltaan.\nTuo tapaamisenne kuulosti hauskalta ja antoisalta.\nRita 24. toukokuuta 2010 klo 12.36\nArleena; näin se meilläkin meni vuosia. Sitten alkoi tapaamiset harventua monenlaisten muiden tapaamisten ja elämäntilanteiden viedessä aikaa. Se vaivasi jonkinlaisena menettämisentunteena, kunnes äitimme ohitusleikkauas havahdutti meidät aktiivisemmin huolehtimaan sisarsuhteestamme. Tuntuu hyvältä, että tuo tunne on meille kaikille yhteinen. Muut perheenjäsenemme tuntuvat arvostavan hekin tätä sisaruuttamme, eivätkä koe mitenkään huonona vaikka jäävätkin osittain ulkopuolisiksi.


Huono luotto teksti lainat - Talous Apua For Better T - Najlepsze Telenowele\nHuono luotto teksti lainat - Talous Apua For Better T\nWysłany: Śro 11:11, 26 Lut 2014 Temat postu: Huono luotto teksti lainat - Talous Apua For Better T\npaljon myönteisiä ne voivat olla että olet pysty maksamaan uudestaan ?? kuluja, halvempaa maksu ne tarjoaa sinulle . Jotkut palkkapäivä käteisennakkoa apua on reittirakenteen [link widoczny dla zalogowanych] by tuntematta sijaintisi ja mieltymystesi tarvitse puhua , saamasta Tämän opas on mahdollista vaikeuksitta . hyvä ilmoitus on luotto pisteet tai ei luotto on on vaihtoehto löytämiseksi laina sekä boost saada rahaa , että sinun täytyy pulittaa joitakin menoja kulloinkin . Lisäksi se antaa sinun hyödyntää päätökseen raportoinut tarpeitasi ja pääoma . Sillä että sinun kannattaa sopeutua maksu aikataulussa kanssa teidän palkka päivä yksinkertaisesti siksi lähtien juuri maksettava määrä tulee olemaan heti käytetyt lainanantajan alkaen pankkitililtä .\nHeti rahoituslaitos kohtaamisia voisit varaa henkilökohtainen laina, hän voi alkaa nopea tekniikka luvan sinua. Uusi tapa nopeasti saada auton rahoitus vertailut henkilökohtainen laina on luotto pisteet . Tämän vuoksi nämä ihmiset ovat olleet in Yritys , To Present Financial tuotteet [link widoczny dla zalogowanych] vaikka on hyvä tai huono luottokelpoisuus , ei mukauttaa korko ja hyväksyntä in laina . Luotonantajat tutkimaan molemmat yhtä palkka ja ovat sitten onnellinen antaa yli tärkeä rahamäärä. Voit aquire boat laina useissa muitakin tapoja :. Jos päätät taloudellinen tilanne puolilta lokikirja pankkilainaa , se tulee olemaan vero ongelma .\nEi ole yllättävää, edullisin foorumi kohteelle asevoimien eläkeläiset on tehdä liiketoimintaa kanssa Division ja Asiantuntijat avioliiton ulkopuolinen asioihin koska he antaa sinulle ihanteellisen pankkilaina ja armeija kultainen-ikäisille data . Liikevaihto voi auttaa paras aikana tutkimustyötä , niin lukuisia lainan tarjoajien ovat saatavilla verkossa käyttäen aggressiivista kustannusarvio . Yksinkertaisesti siksi, huolimatta siitä, että siellä useita houkuttelevia optiot mielikuvien tässä menetelmä luotto pisteet , lisäksi on olemassa useita haitat jotka sattuvat olemaan kaivattua kun osto ne [link widoczny dla zalogowanych] jos muut paikoissa haluavat tukea meidän nykyisten vertailukohtia että on noin niitä. On olemassa erilaisia ja hyödyllisiä nämä jälleenrahoituksen vaihtoehtoja , muutamalla parhaillaan niin hyvä kuin muut ihmiset , sekä Verrata myönteisiä puolia riippuu jälkeen oma olosuhteissa . Jos pystyin pulittaa ennen , saan sen tehdä . Se voi olla kova löytää luotettava vaihtoehto , lainan vakauttaminen .\ntyöttömien hinnan huiman ja markkinat in ongelmat maailmassa , lähes kaikki on joitakin liikenteen heidän luottoluokitukset kirjatuista . Kun olet Ensisijainen etumaksu , tuo Standard Bank mietinnön että näytöt teidän kuukausi-to kuukauden rakentaa . Yleisesti , kannattaa harkita on kuka ja mitä liiketoiminta sinut rahoitus ei-julkinen luotonanto tuotteita alkaen [link widoczny dla zalogowanych] ottaa luotonanto tuotteita ja rangaistaan ?? yksilöitä on kohtuullisen ongelma monille henkilöille . Mikään ei ole extra stressi täytetty kuin kiukuttelu päästä eroon teidän energia tai Online ratkaisut .\netiketti auton ja sen sairaus myös teoksia olennainen sijainti .


Metsurin kaatorauta – Painekyllästettyä kestopuuta\nTilattavissa (tuotetta ei varastossa). Jos lähistöllä on sähkölinja jolle puu voi kaatuessaan yltää, niin sähköyhtiön metsurit käyvät sellaiset kaatamassa ilmaiseksi. Kaadon oikean suuntauksen varmistat tarkasti ja oikein tehdyllä kaatokololla ja tasaisella pitopuulla. Raivaussahat ja moottorisahat.\nMoottorisahat ja puunkaato.\nAmmattimiehet näyttävät miten ongelmallinen pihapuu kaadetaan oikein. Ennen kuin ryhdyt kaatamaan puuta, kannattaa huomioida tuulen suunta ja latvan painotus. Tähän tuotteeseen toimituskulut alkaen €. Kirveet, vesurit ja metsurin tarvikkeet halvoin hinnoin kesäiseen puunhakkuuseen Hong Kongista. Oregonin valmistama puutavara koukku.\nNyt sujuu halonhakkuukin kuin leikki vain! Hankkijalta Saha- ja metsuritarvikkeet. Tilaa verkkokaupasta tai osta myymälästä.\nTäytyy sanoa että paljon asutusalueilla touhuava metsuri tarvitsisi sen yhden apuvälineen eikä muuta. Fiskars kaatovänkä kääntökoukulla täystaottu muovikahvalla tartuntaolake kääntökoukku väri oranssi. Fiskars ja Husqvarna pinotavarasakset, nostokoukut ja kaatoraudat Woodsmanilta fiksuun hintaan!\nTuotemerkki: Fiskars Pituus: 768. Kaatoraudan terän leveys mm. Varustettu liikkuvalla kääntökoukulla. TEROITUSSETTI 0MM PUSSISSA. OKSASAHA ISKUTERÄLLÄ, BAHCO.\nISOT PINOTAVARASAKSET 2MM. NOSTOKOUKKU MUOVIKAHVALLA 90°. Myös vänkäri ( kaatorauta ) kuuluu perusvarusteisiin ja on hyvä olla saatavilla:. Tärkeimpiä turvavarusteita ovat.\nNiin millasia varusteita muilla on, mulla on viiltosuoja saappaat ja puolihaalarit metsurin kypärä, radiokuulosuojaimet siihen tulossa ja takki ilman viiltosuojaa mutta kuitenki. Meillä on käytössä joku vanha vyö ja sitten ihan oikea metsurin vyö. Tavallinen vyö jossa saksikotelo ja mitta joskus kaatorauta.\nOsa metsureista sahaa päinvastoin lovet, mutta heillä on ammattitaitoa tehdä näin. Tarkista suunta asettamalla kaatorauta loven pohjaa vasten kaatoraudan käyryys ylöspäin ja katsomalla osoittaako kaatoraudan varsi varmasti oikeaan suuntaan.\nVoit myös asettua loven eteen tarkasti loven osoittamaan . KAATORAUTA KÄÄNTÖKOUKULLA, FISKARS ORANSSI. Jonsered Pinotavarasakset, muovikahva. Kääntyvä kahva takaa paremman ergonomian ja otteen. Vahvistettu rakenne mahdollistaa suuremman voiman käytön. Jos on, niin jätä työ kokeneen metsurin tehtäväksi.\nMetsuri jalassaan Jyry-saappaat. Mikäli alueella liikkuu päivittäin ihmisiä, muista sijoittaa alueelle varoituskylttejä. Varmista, ettei alueella.\nPaksujen puiden kaadossa on parasta käyttää kaatokiilaa. Paksuja puita kaadettaessa käytetään hieman . HUSQVARNA METSURIN MITTA, LAUKAISUKOUKKU, M.\nPrev Muumiaterimet ensisetti\nNext Rumpuputki 300 mm hinta


Korukoppa: Hilut ja helyt - ja vihervinkkipyyntö\nLähettänyt Eija _korukoppa klo 23.46\nEricas Vita Drömmar ♥ 21. marraskuuta 2012 klo 7.25\nVoih, valitettavasti en osaa auttaa muraatin suhteen.Itselläni käynyt samoin. Eri asia on "vapaana" roikkuva muratti joka näyttää olevan helpompi pitää hengissä ;). Johtuukohan sitten lehtien kariseminen siitä että muratti kiedotty tuon kehikon ympäri?!?!\nMukavaa kekiviikkoa sinulle.\nEijan korukoppa 21. marraskuuta 2012 klo 17.10\nVoi olla syy siinä..vapaana roikkuva minullakin elossa, tosin se on uudempi kuin tuo.\nEila 21. marraskuuta 2012 klo 7.35\nKivat korujen säilytysjutskat,tuo rasia on ihana.\nEnpä osaa muratista sanoa,harmi kun noin rapistuu.\nEijan korukoppa 21. marraskuuta 2012 klo 17.12\nMinustakin se oli justiinsa passeli tuohon tehtäväänsä.\nRouva Kivitikka 21. marraskuuta 2012 klo 9.22\nIhanasti sinulla koruja, tietty! Hyvä että ovat näkyvillä ja saatavilla, tuosta on helppo valita asusteeseen ja fiilikseen sopivat.\nKylläpä on kaunis tuo liila koru!\nMuratti-vinkkejä en osaa antaa, olen luopunut jo aikoja sitten viherkasveista, koska tapoin ne aina.\nEijan korukoppa 21. marraskuuta 2012 klo 17.14\nItse asiassa koruille ei ole hyvä säilytystapa tuollainen roikottaminen,mutta tykkään että ne ovat esillä :)\nNinaÖ 21. marraskuuta 2012 klo 10.32\nKyllä sulla / teillä on niin sievää, kaunista ja tunnelmallista :) Eri hyvät systeemit - kaikki käden ulottuvilla!\nEijan korukoppa 21. marraskuuta 2012 klo 17.15\nEikös ;-) tuollainen naisellisuusnurkkaus!\nSusanna Happonen 21. marraskuuta 2012 klo 14.35\nKoruteline on tosi kiva, tuollaisen tarttisin minäkin :) Muratista tiedän sen verran että useimmiten liika lämpö tai kuiva huoneilma ne tappaa, eli viileä ja kostea paikka pitäisi olla. Luulisi elpyvän jos ruukunvaihto heikentymisen aiheutti :)\nEijan korukoppa 21. marraskuuta 2012 klo 17.17\nToivotaan elpymistä..kummastelin nopeaa muutosta, kun tosiaan lämpö yms ovat olleet koko ajan samat.\nEila 21. marraskuuta 2012 klo 23.57\nBlogissani olisi sinulle tunnustus:)\nEijan korukoppa 22. marraskuuta 2012 klo 21.40\nVautsi, kiitos lämpimästi!!\nKaisa 22. marraskuuta 2012 klo 0.00\nKaunista järjestystä! :)\ntuli mieleen, että josko muratti olis loukkaantunut myöhäissyksyyn sijoittuneesta ruukun/mullanvaihdosta? Saattaa olla, että talvilepoon asettuminen häiriintyi hiukan sen myötä. Toivottavasti hän kuitenkin vielä elpyy :)\nEijan korukoppa 22. marraskuuta 2012 klo 21.42\nNiin se varmaan on! Hänelle olisi pitänyt tehdä tämä toimenpide huomattavasti aiemmin syksyllä.. ;)\nMinä vain en moista muistanut. Noh, toivottavasti saan hänet lepyteltyä uteen kukoistukseen :D


Monen eri kokoisten sukkien viimeistely ja pingottaminen muotoonsa onnistuu kätevästi Kainorin pitkävartisilla säädettävillä sukkaplokeilla! Sukkaplokin avulla neuleen pinta saadaan tasoittumaan siistiksi ja esimerkiksi kirjoneuleet ja palmikot tulevat näin viimeisteltynä kauniisti esille. Sukkaplokin voit säätää hammastuksilla olevalla kärkiosalla haluttuun kokoon välillä 36-45. XL-kokoisessa plokissa reiden paksuus on 14,5 cm, saatavilla myös S, M ja L-koot.\nIlman tekstitoivetta, 59,90 € Tekstitoiveella (+4,00 €), 63,90 €


Huippuhyvä « Huulirasvariippuvuus\nHieman nestemäisenä tätä on helpohkoa levittää. Pää on sopivasti viistetty sitä ajatellen. Pieni määrä riittää. Aurinkosuojakerroin 10! Eli jotain puolisentoista […]\nMaun tuntee kielelläkin Se on aika miellyttävä, en vaan saa kiinni mikä. Vähän sitruunainen tai limettimäinen. Osa rasvasta kuluukin siihen kun sitä nuolee huulilta pois. Jos ei nuole, niin tämä kyllä pysyy sopivan pitkään. Kosteutusvaikutusta ei voi kiistää. Tunne levittäessä on hieman […]


Vaisala julkaisee tammi–joulukuun 2020 tilinpäätöstiedotteen 19.2.2021 - Osakesijoittaja.fi\nEtusivu » Vaisala julkaisee tammi–joulukuun 2020 tilinpäätöstiedotteen 19.2.2021\nVaisala julkaisee tammi–joulukuun 2020 tilinpäätöstiedotteen 19.2.2021\n2.2.2021 kirjoittaja Osakesijoittaja.fi\n2.2.2021 klo 13.00\nVaisala Oyj julkaisee tammi–joulukuun 2020 tilinpäätöstiedotteen perjantaina 19.2.2021 noin klo 9.00. Tilinpäätöstiedote on saatavilla yhtiön verkkosivuilla osoitteessa vaisala.fi/sijoittajat. Toimitusjohtajan esitys julkaistaan osoitteessa vaisala.fi/sijoittajat klo 11.00 mennessä samana päivänä.\nAnalyytikoille, sijoittajille ja medialle järjestetään englanninkielinen puhelinkonferenssi samana päivänä klo 11.00 alkaen. Puhelinkonferenssiin, jonka aikana voi esittää kysymyksiä, voi osallistua soittamalla numeroon 09 8171 0310, rekisteröintitunnus 19622715#.\nVaisala on maailman johtava ympäristön ja teollisuuden mittausratkaisuihin erikoistunut yritys. Yli 80-vuotiseen kokemukseemme pohjaten tarjoamme asiakkaillemme luotettavia mittaratkaisuja ja palveluja paremman päätöksenteon, turvallisuuden ja tehokkuuden tueksi. Vaisalan pääkonttori sijaitsee Suomessa, ja yhtiön palveluksessa on noin 1 900 ammattilaista eri puolilla maailmaa. Yhtiön A-sarjan osakkeet on listattu Nasdaq Helsinki arvopaperipörssissä. vaisala.fi twitter.com/VaisalaSuomi\nOsakkeenomistajien ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle Marimekon hallituksen jäsenmääräksi, kokoonpanoksi ja palkkioiksi\nMäntsälän kunta – Ilmoitus hakemuksen jättämisestä arvopaperin ottamiseksi kaupankäynnin kohteeksi säännellylle markkinalle


Wishmaker Casino arvostelu 2019 - Nyt 100% ensitalletusbonus!\nKoti / Wishmaker Casino\nLiity tästä Wishmaker Casinolle!\nNimi Wishmaker Casino\nHyvin toteutettu gamification Ei vedonlyöntiä\nJatkuvat bonukset Ei puhelintukea\nWishmaker Casino esittely\nTaianomainen uutuus Wishmaker Casino on vihdoin täällä! Se on ehdottomasti ollut yksi vuoden 2018 odotetuimpia uutuuksia, sillä sen takana vaikuttaa kasinoammattilaisten jättiläinen Gaming Innovation Group, jonka käsialaa on muun muassa yksi maailman suosituimmista nettikasinoista, Rizk Casino.\nOdottaminen ei ole turhaa, sillä Wishmaker Casinolla on selkeästi otettu tekijöiden aikaisempien kasinoiden parhaat puolet, lyöty ne yhteen ja jalostettu entisestään. Koko sivusto on pelillistetty loistavasti, mikä antaa mukavaa lisämaustetta pelaamiseen. Tätä lisäpotkua tuo myös tarkkaan suunniteltu loistava grafiikka, joka on tummanpuhuva ja fantasia-vaikutteinen.\nKoska sivusto avattiin vasta joulukuussa 2018, pelivalikoima tulee varmasti laajenemaan entisestään tulevaisuudessa, mutta jo nyt eri pelejä on yli 1000 kappaletta. Mikä parasta, kuten Gaming Innovation Groupin kaltaisilta tekijöiltä voi olettaa, myös pelien laatuun on panostettu suuresti: pelien joukosta löytää yli 20 alansa huipun pelivalmistajan tuotoksia. Näitä ovat muun muassa suuret nimet kuten Microgaming ja NetEnd.\nSivusto on käännetty suomeksi, ja esimerkiksi FAQ-palstalta löytää monia täysin suomenkielisiä ohjeita. Lisäksi kotimaiset pelaajat saavat erityisen mukavat tervetulobonuksen, eli jopa 100% talletusbonuksen aina 100 euroon saakka ja kaupan päälle 50 ilmaiskierrosta.\nJotta pääset peliseikkailussasi mukavaan alkuun, Wishmaker Casino tarjoaa sinulle oikein mukavan talletusbonuksen kahden ensimmäisen talletuksesi yhteydessä:\nEnsimmäisellä talletuskerralla saat 100% bonuksen aina 100 euroon asti sekä 50 ilmaiskierrosta.\nToisella talletuskerralla taas saat jopa 100% bonuksen 150 euroon saakka!\nMitään bonuskoodia tähän et tarvitse, joten pelkkä kirjautuminen oikeuttaa lunastamaan tämän makoisan bonuksen.\nLisää ilmaiskierroksia voi ansaita voittamalla palkintoja noustessaan tasoilla. Nämä tasot liittyvät sivun jännittävään gamificationiin, jossa saavutat uusia tasoja pelaamalla, ja saavuttaessasi uuden tason saat esittää taianomaiselle toivomuskaivolle toiveen: voit vastaanottaa kaivolta esimerkiksi ilmaiskierroksia tai lisäbonuksia. Pelatessa kertyviä lukuisia eri palkintoja kuten onnenkolikoita ja jalokiviä voi pitkin matkaa vaihtaa erilaisiin etuihin, kuten edellä mainittuihin tai täysin ilmaiseen pelirahaan.\nKierrätysvaatimus bonuksille sekä ilmaiskierroksille on 40-kertainen. Näiden ilmaiskierroksien käyttöä on rajoitettu, mutta ne ovat pelattavissa huippuhauskassa Reactoonz-pelissä, joka on tietysti Play’n’GO:n käsialaa. 50:stä ilmaiskierroksesta 10 on pelattavissa välittömästi, loput 10 kierrosta päivässä seuraavaan neljän päivän ajan.\nMuuten kierrätysvaatimukset ovat seuraavat: kolikkopeleissä 100%, livekasinon peleissä 15%, ruletit ja pokerit 10%, muut korttipelit ja videopokerit 5% ja muut pelit 0%.\nMaksimipanos on 5 euroa per kierros, tai 0,50 euroa per linja.\nHeitä onnenkolikko toivomuskaivoon ja johan alkaa tuohet liikkumaan!\nPelivalikoima on tällä maagisella uutuuskasinolla on jo tässä vaiheessa taivalta erittäin vakuuttava. Kuten jo mainittu, pelejä löytyy jo yli 1000 kappaletta joiden takana vaikuttaa pelivalmistajien huipputekijät.\nPeliaula toimii suuresta pelimäärästä huolimatta äärimmäisen sujuvasti, sillä pelejä voi suodattaa tekijän, ominaisuuden tai teeman avulla! Tämä äärimmäisen helppo suodatintoiminto varmistaa, että löydät aina fiilikseesi sopivan pelin lukuisien kategorioiden sekä valmistajien joukosta.\nTavanomaisten kolikko- ja mobiilipelien lisäksi Wishmaker Casino tarjoilee myös erittäin vaikuttavan kattauksen jättipotti- ja livepelejä. Aina yhtä rakastettuja äkkirikastumisen esi-isiä eli jättipottipelejä on jopa 40 eri kappaletta, joiden joukosta voi bongata muun muassa ikisuosikit kuten Mega Moolah tai Mega Fortune.\nLivepeleissä taas on jopa käsittämättömät 35 kappaletta oikeiden, todellisten jakajien isännöimiä pöytiä, joissa voit tyydyttää janosi muun muassa pokerin tai ruletin parissa. Mikä parasta, livepelit on tehnyt yksi nettikasinopelien valmistajien markkinoiden kiistaton johtohahmo, nimittäin Evolution Gaming. Laatu on siis melkein käsinkosketeltavaa.\nMobiilikasino Wishmaker Casino\nGaming Innovation Group, joka on se suunnaton ammattitaito Wishmaker Casinon takana, on selkeästi ottanut pääasiakseen erityisen toimivan mobiilikasinon. Mobiilipelejä on nimittäin erittäin kiitettävä määrä, ja testissämme mobiilikasino toimi äärimmäisen hyvin. Sivut ovat erittäin responsiiviset ja ne tarjoavat lähes täysin samat ominaisuudet kuin pöytäkoneversiokin. Erillistä sovellusta ei tarvita, eikä ole väliä onko käytössä puhelin vai tabletti, tai onko mobiililaitteen ohjelmisto Android vai iOS. Kaikilla kokeilluilla mobiilialustoilla sivusto toimi erittäin jouhevasti.\nLivepelien ystäville meillä on hyviä uutisia, sillä ne toimivat moitteetta myös mobiilipäätteillä!\nWishmaker Casino on todella vaikuttava uusi ovenavaus Gaming Innovation Groupilta. Vaikka tekijöiden edelliset nettikasinot voikin aistia Wishmaker Casinosta, se on silti uuden ja jännittävän oloinen ja sen taustalla oleva kokemus on silkkaa plussaa.\nKaikki kirjautumisesta lähtien on todella helppoa ja vaivatonta! Pelien suodattaminen on kätevää, seikkailuun mukaan pääseminen on tehty erittäin sujuvaksi ja rahansiirrotkin toimivat kuin rasvattu salama.\nGrafiikat ja peliseikkailun idea ovat todella loppuun asti mietityn oloiset, Wishmaker Casinon ilme on todella virkistävän nykyaikainen. Sarjakuvamainen fantasiaseikkailu tuo hieman mieleen 2000-luvun alun pikseli-nettipelit, mutta äärimmäisen modernilla ja positiivisella tavalla.\nBonukset ovat itsessään jo erittäin makoisat, mutta Wishmaker Casino on panostanut myös bonustasoihinsa. Onnenkaivon antamat palkinnot voivat olla järisyttävän hyviä, kuten ilmaista pelirahaa tai poskettomia määriä ilmaiskierroksia!\nWishmaker Casino tarjoilee todella lavean kattauksen maksutapoja. Lähes kaikki suomalaisten suosimat rahansiirtometodit ovat tarjolla. Perinteisimpien Visan ja Mastercardin lisäksi rahansiirto onnistuu esimerkiksi Trustlyn, Siru Mobilen, Skrillin, Netellerin, PaysafeCardin, Zimplerin ja EcoPayzin avulla! Minimitalletus on vaivaiset 10 euroa.\nKuten olettaa saattaa tämän tason nettikasinolta, kotiutuspyynnöt käsitellään välittömästi ja rahojen siirtyminen pankkitilille tapahtuu äärimmäisen nopeasti, parhaimmillaan sekunneissa.\nAsiakaspalvelu Wishmaker Casino\nAsiakaspalvelu toimii kokemuksiemme mukaan erittäin jouhevasti. Suomenkielistä palvelua saa sähköpostin tai livechatin välityksellä, puhelintukea Wishmaker Casino ei tarjoa lainkaan. Livechat palvelee aamusta iltaan kello 10 ja 02 välillä, joten yksin ei huoliensa kanssa jää. Sivuilta löytyvät apupalstat kannattaa ehdottomasti käydä selailemassa läpi, mikäli jokin askarruttaa.\nOnko Wishmaker Casino huijausta?\nWishmaker Casino on erittäin kokeneiden ja ammattitaitoisten tekijöiden tuottama nettikasino. Sen julkaisija GiG on pörssilistattu, kunnioitettu yhtiö, ja myös sen tuottamat nettikasinot ovat huippuluokkaa.\nKuten hyvämaineiselta kasinolta voi olettaakin, Wishmaker Casinolla on Maltan pelilisenssi. Se ei ole vain tae verovapaista voitoista, vaan myös turvallisuudesta, sillä kyseisen lisenssin saaminen ja ylläpitäminen ei todellakaan ole helppoa. Sen alaisia nettikasinoita tarkkaillaan jatkuvasti, jotta pelaajien turvallisuudesta ja palveluiden oikeudenmukaisuudesta voidaan olla varmoja.\nWishmaker Casino on Gaming Innovation Groupin uusin tuotos, erittäin moderni ja virkistävä pelillistetty nettikasino. Jo kirjautumalla et vain lunasta anteliaita bonuksia, vaan pääset myös suoraan mukaan viihdyttävään peliin, jossa etenemällä lunastat itsellesi aina vain parempia bonuksia!\nJo näin alkutaipaleellaan pelivalikoimasta löytyy yli 1000 peliä. Pelien jaottelu on hyvin järkevää, sillä esimerkiksi jättipottipelejäkin on yli 30. Myös livepöytiä löytyy monia, joten viihdettä ei todellakaan tästä peliseikkailusta puutu. Wishmaker Casino mobiilikasino on äärimmäisen hyvin mobiilioptimoitu, pelit toimivat loistavasti kaikilla mobiilipäätteillä valmistajasta tai laadusta riippumatta, eikä erillisiä sovelluksia tarvita.\nAsiakaspalvelu palvelee aamusta iltaan myös suomeksi sähköpostin tai livechatin välityksellä. Sivut ovat myös suomenkieliset, joten kotimaiset pelaajat voivat huokaista helpotuksesta.\nRahansiirtotapoja on lukuisia, ja kotiutukset käsitellään todella nopeasti.


GRAYHAUS SOHO Deluxe yhden hengen huone 02@ IPOH New Town - Airbnb\n- 5-kerroksinen kauppatalo, joka sijaitsee Ipoh New Townin pääkadulla Taman Jubileassa\n- Helppo kävellä ympäriinsä tutustuaksesi kaupunkiin\n- 8 minuutin kävelymatka Ipohin vanhaankaupunkiin, Concubine Lanelle\n- 11 minuutin kävelymatka Ipoh Paraden ostoskeskukseen\n- 15 minuutin kävelymatka Ipohin rautatieasemalle\n- Paikallinen päivä- ja yömarkkinat, kirpputori lähellä\n- Äskettäin kunnostettu rakennus\nPieni yhden hengen huone 1 henkilölle, joka sijaitsee tilavan 5-kerroksisen kauppatalon kolmannessa kerroksessa Ipoh New Townin (Taman Jubilee) sydämessä. Hiljattain kunnostettu kauppatalo vilkkaalla pääkadulla, jossa on suosittuja ruokakohteita ja kauppoja kätevän kävelymatkan päässä.\nKun kohteessa on ylellinen yhden hengen vuode, muista nukkua hyvin. Tässä huoneessa on pieni työpöytä, avoin vaatekaappi ja täysimittainen peili. Yksityinen pesuhuone, jossa on lämminvesisuihku. Huoneessa ja yhteisissä tiloissa on ILMAINEN WIFI.\nRaikkaat liinavaatteet, pyyhkeet ja hygieniatarvikkeet (sampoo, suihkugeeli, käsisaippua) ovat saatavilla majoittumistasi varten. Hiustenkuivaaja on saatavilla huoneessa. Huoneessa on paljon virtapisteitä laitteiden lataamiseen.\nMatkustaminen ja työ; sisältää pääsyn 1. kerroksen yhteistiloihin, jotka ovat ihanteellinen paikka työskennellä matkustaessaan. (HUOMAA: COVID-19: n viranomaisten määräysten vuoksi jaettu oleskelutila on väliaikaisesti suljettu toistaiseksi)\nErinomainen liikematkailijoille ja seikkailijoille. Juttele kanssamme ja kysy huoneen sopivuudesta.\n4,78 5 tähdestä 170 arvostelusta\n4,78 · 170 arvostelua\nTutustu Ipohin kaupunkiin jalkaisin. Tämä kauppatalo sijaitsee pääkadulla Taman Jubilee -kaupungissa, joka on vain kivenheiton päässä suosituista ruokakohteista. Kuuluisia Beansprout Chicken Rice- ja suolaisia kanamyymälöitä lähellä Jalan Yau Tet Shinissä, vain 5 minuutin kävelymatkan päässä. Siemaile kiinalaista teetä ja nauti aidosta dim sumista Jalan Leong Sin Namissa. Kävele ympäriinsä ja tutustu kaupunkiin! Tutustu uuteen kaupunkiin Concubine Lanen vanhaankaupunkiin. Mahtava majapaikka, jossa voit nauttia Ipoh Cityn paikallisesta tunnelmasta. Aivan paikallisen torikompleksin vieressä sijaitsevassa naapurustossa voit kävellä päivittäisellä iltatorilla lähistöllä ja sunnuntaisin järjestettävillä kirpputoreilla.\nHaluatko elää ja matkustaa paikallisen tavoin? Kysy meiltä. Voit ottaa meihin yhteyttä milloin tahansa, ja me yritämme parhaamme mukaan auttaa sinua. :)


Lapuan Kankureitten Terva-pyyhe Materiaali tencel-pellava-puuvilla. - Design Deli\nEster Visual-julisteet ja kattaustuotteet\nEtusivu / Terva-pyyhe 85 x 180 cm, valko-multi-pellava-haapa\nTerva-pyyhe 85 x 180 cm, valko-multi-pellava-haapa\nTerva-pyyhe on valmistettu Lapuan Kankureitten materiaali-innovaatiosta, jonka koostumus on:43% tencel (puukuitua), pesty pellava 39 % ja 18% puuvilla\nTerva-pyyhe kuivaa hyvin, kuivuu nopeasti, vie vähän tilaa, on kevyt ja aivan ihanan tuntuinen sekä helppohoitoinen\nPesu 60 asteessa, ei huuhtelu- eikä valkaisuainetta\nTerva-pyyhkeen imukyky on herätetty jo tuotantovaiheessa pesukäsittelyssä, joten se on heti valmis käyttöön. Terva-pyyhe on todella imukykyinen ja se myös kuivuu nopeasti, joten se on käytössä hygieeninen. Keveytensä ansiosta se on erinomainen myös matkoilla.\nLapuan Kankureitten strategia on vastata tuotteiden valmistuksesta itse langasta valmiiksi tuotteeksi. Siksi suurin ja merkittävin osa koko valmistuksesta tapahtuu yrityksen omassa kutomossa Lapualla.\nTämän tekstiilin tuotesuunnittelu, materiaalihankinta, kankaan sidokset ja kutomakoneen ohjelmointi sekä luonti, kudonta, viimeistys ja kankaan tarkastus tehdään Lapuan Kankureitten kutomossa Lapualla. Ompelu tehdään pääosin tytäryhtiön omassa ompelimossa Liettuassa tai Lapuan kutomolla. Tarvikkeet tuotteeseen hankitaan Euroopasta, pääosin Suomesta.\nTerva-pyyhkeen pellava on kasvanut Normandiassa, Euroopassa ja se on 100% eurooppalaista, jäljitettävää ja pitkäkuituista Masters of linen- pellavaa. Tencel on selluloosasta valmistettu muuntokuitu. Tencel on Itävaltalaisen Lenzingin valmistamaa lyocell-kuitua, jonka valmistusprosessi on suljettu, ympäristöystävällinen prosessi. Lue lisää www.tencel.com. Kaikki langat on kehrätty ja värjätty Euroopassa REACH asetusten mukaan ja täyttävät ÖKO-TEX sertifikaatin vaatimukset.


Yrityskulttuuri tule rohkeasti ulos kaapista - Riemusta Oy google-site-verification=J9ktQVy01mE6mSuI4jTYsydblSXIJTnml8WrhCbt_tY\nmennessä Miia Sjögren | huhti 28, 2017 | Blogit, Sisustussuunnittelu, Työntekijäkokemus, Yrityskulttuuri | 0 Kommenttia\nYrityskulttuuria ei voi rakentaa vain järjellä ja faktoilla. On otettava tunteet peliin. Kukaan ei anna itsestään kaikkea pelkkä kasvutavoite silmissä kiiluen. Herätä tunteita. Anna jotain, jonka puolesta innostua ja kokea intohimoa.\nAnna työlle ja tekemiselle tunnetarkoitus\nSitoutuneisuus työhön lähtee siitä, että koet mahdollisuutta vaikuttaa asioihin, tunnet yhteenkuuluvuutta ja työ on merkityksellistä. Varsinkin jälkimmäisiä on vaikea saavuttaa ellei yritys saa rakennettua tunnesidettä yrityksen ja sen jäsenten välille. Ja huolimatta siitä, että puhutaankin niin ”pehmeistä” asioista kuin tunteista, ei pidä hämääntyä. Niiden herättäminen ja ylläpitäminen on täyttä työtä. Tätä voisi verrata avioliittoon. Ensin ihastutaan, sitten rakastutaan, jonka jälkeen rakastetaan. Harvoin avioliitto onnistuu, jos sen eteen ei tehdä työtä. Sama pätee yrityksissä työn tunnetarkoituksen rakentamisessa ja syventämisessä. Parhaimmillaan kuitenkin toimivan suhteen aistii myös ulkopuoliset. On kyseessä sitten parisuhde tai yrityskulttuuri. Yrityksissä se näkyy henkilöstön lisäksi myös asiakkaille.\nYrityskulttuuria on elettävä todeksi joka päivä\nYrityskulttuurin rakentaminen ei voi olla projekti, jonka yrityksessä voi ulkoistaa HR:n tehtäväksi. Yrityskulttuuri rakennetaan vahvan arvopohjan päälle ja saumattomaksi yrityksen strategiaan ja visioon linkittäen. Tunnetarkoituksen synnyttää yrityksen ainutlaatuinen tarina, jota tulisi elää ja vahvistaa johtamisen kautta joka ikinen päivä. Valitettavan helposti kuitenkin arjessa sorrutaan uskalluksen puutteeseen. Unelmoidaan hyvästä pöhinästä ja työntekijöiden flow-tilasta, mutta käytännön tasolla puuttuu rohkeutta kulkea omaa polkua. Tällöin lopputuloksena syntyy joukko päälle liimattuja kliseitä sekä hajuttomia ja mauttomia yrityskulttuureita. Onnistunut muutos lähtee aina johdon uskalluksesta ja sitoutuneisuudesta.\nTee yrityskulttuurista näkyvää\nYrityskulttuurin näkyväksi tekeminen ei tarkoita uuden biljardipöydän tai kahvikoneen hankintaa, vaikka nämä usein mielletäänkin innostavien yrityskulttuurien kulmakiviksi. Yrityskulttuuria kannattaa kuitenkin vahvistaa johtamisen ja yhteisten käytäntöjen lisäksi myös visuaalisilla elementeillä, koska tunnetarkoitusta synnytetään ajattelun lisäksi myös aistien kautta. Visuaalisuus myös konkretisoi yrityskulttuurin näkyviksi todisteiksi, jolloin se vahvistuu ihmisten mielissä ja arjessa. Yhtä lailla on tärkeää myös varmistaa etteivät näkyvät elementit ole ristiriitaisia sen kanssa, mitä yritys haluaa olla. Jos yritys esimerkiksi julistaa olevansa innovatiivinen, tylsät ja konservatiiviset toimitilat tuskin vahvistavat tätä mielikuvaa työntekijöiden tai asiakkaiden mielissä. Kaiken kaikkiaan visuaalisuudessakin pitäisi olla uskallusta olla persoonallinen ja käyttää rohkeitakin ratkaisuja.\nYrityskulttuuri, älä siis ole hajuton ja mauton. Tule rohkeasti ulos kaapista!


Inkiväärihillo: Köyhät ritarit\nOlipa kerran kaksi jo hieman kuivahtanutta moniviljasämpylää. Toiset samankaltaiset yksilöt katosivat yksitellen pussista, "minnelie menivät", tuumasivat sämpylät, kunnes saivat ansaitsemansa hyvänmakuisen päätöksen tarinalleen. Tilkkanen maitoa, vaniljaa ja mansikkaa.\nKöyhät ritarit moniviljasämpylöistä\nSekoita maito, muna ja sokeri keskenään syvällä lautasella. Leikkaa sämpylät kahtia, upota maitoon ja kostuta leipä hyvin. Paista pannulla öljyssä rapsakkaan ruskeiksi. Lisäksi nautittiin vaniljarahkaa ja mansikkahilloa.\nLähettänyt Päivi / Inkiväärihillo klo maanantaina, helmikuuta 21, 2011


13.3.2019 | Uutinen\nRakas työtoverimme SEL:n Kaakkois-Suomen aluetoimiston toimistonhoitaja Jorma Kuha on menehtynyt yllättäen viime yönä. Jormaa jäävät kaipaamaan läheisten lisäksi sadat selliläiset, joille Jormasta on tullut tuttu ja tärkeä vuosien aikana liiton toiminnassa. Kun suurin järkytys ja suru menetyksestä helpottavat, meille jäävät monet muistot hienosta ihmisestä, jolle ammattiyhdistystoiminta oli sydämen asia.\nSEL:n Kaakkois-Suomen aluetoimisto on suljettu toistaiseksi. Palvelemme jäseniä työttömyysturva-asioissa numerossa 09 4246 1210 ja jäsenyysasioissa numerossa 09 4246 1230 arkisin kello 8.30-15.30. Työsuhdeasioissa Kaakkois-Suomen alueen jäsenet voivat soittaa suoraan aluesihteeri Kari Salmiselle numeroon 040 456 6694.


23.1.2014 11:00 Laura Pollari\tLaura de Lille\nJoku saattaa vielä muistaa syksyisen toivepostaushaasteen.\nToteutin tuolloin kolme toiveaihetta, ja sittemmin olen leikitellyt ajatuksella myös neljännen julkaisusta.\nEräässä kommentissa toivottiin kuulla ajatuksistani tulevaisuuden suhteen, ja ajattelin sen olevan hyvä ja suhteellisen kepeä, hauskakin aihe. Tartutaan siis siihen!\nNiin pitkään kuin jaksan muistaa, olen tiennyt, mitä nykyhetkeltä haluan. Haluamisen kohde on tosin muuttunut vuosien varrella useita kertoja. Päätöksiäni on värittänyt yhdistelmä rämäpäisyyttä ja kunnianhimoa: olen sitä tyyppiä, joka idean saatuaan alkaa toteuttaa sitä viivyttelemättä – oli se oikeasti kuinka hyvä tai huono tahansa.\nVaikka unelmointi on kivaa, en ole koskaan tehnyt minkään sortin suunnitelmaa siitä, missä haluan olla yhden, viiden tai kymmenen vuoden päästä. Olen onnellisen tietämätön tulevaisuuden kuvioistani, ja tykkään siitä. En tällä hetkellä tee mitään tiedolla siitä, minne asetun aloilleni, menenkö koskaan naimisiin tai mitä mieltä olen soijamaidosta viiden vuoden päästä. Minusta se on hyvä asia. Ajatukset ja näkökulmat muuttuvat, ja mieltään voi vaihtaa vanhojenkin valintojen suhteen: en ole luovuttajatyyppiä, mutta jos joku päivä lakkaan tykkäämästä tekemistäni asioista, menen takaisin kouluun ja keksin jotain muuta.\nTulevaisuuden hahmottelun suurimmaksi haasteeksi olen kokenut valinnanpaljouden. Kuten on paikkoja, joissa haluan käydä ja asua, on myös roppakaupalla asioita, joita haluaisin tehdä – vaikka kaikkeen ei aina aikaa (tai lahjoja) löytyisikään. Joku saattaisi luonnehtia tätä levottomuudeksi, itse kutsun sitä tiedonjanoksi. Se, että asiat kiinnostavat, ei tietenkään tarkoita, että niissä olisi erityisen hyvä: nuorena ahdistuin matikkataidottomuudestani, ja kyllä edelleenkin ottaa päähän, että olen maailman surkein tanssija, jolle aukeaa nippanappa letkajenkan koreografia.\nMutta hei! Enpä ainakaan takkuile ranskan subjunktiivin taivuttamisessa.\nMutta eivät asiat ole aina niin virtaviivaisia olleet. Lapsena en koskaan kuulunut siihen jengiin, jota kannustettiin tai jonka ideoihin uskottiin kympillä. Elävimmin mieleeni on painunut lukion kuviksenopettajani, jonka säännöllisessä, kirjallisessa palautteessa loisti kerran ysi lisäkommentilla: "Sä oot ihan hyvä kaikessa." Tulevaisuutta muokkaavan, rakentavan palautteen nimissä olisin mieluummin ottanut kympin valokuvauksesta ja nelosen taidehistoriasta. Ihan hyvä -ärsytys laantui tajuttuani toisen tulokulman: kun ei ole odotuksia, ei ole myöskään paineita. Ei voi alittaa rimaa, jota ei ole olemassa.\nElämänvalintojen tekemistä se muuten helpottaa aika lailla!\nVaikka en juuri rassaakaan päätäni tulevalla, on tietenkin juttuja, joita olisi kiva vastaisuudessakin tehdä. Niihin kuuluvat ulkomailla asuminen, matkustelu ja uusien kielten oppiminen. Iloinen olisin myös, jos saisin jatkaa kirjoittamista ja valokuvausta ammatillisessa mielessä. Vaikka olen todella tyytyväinen elämään nykyisellään, en voi luvata, ettenkö joku päivä toteuttaisi täysin toisenlaisia ambitioita, jos mieli joskus muuttuu.\nTärkein tulevaisuuteen liittyvä oivallukseni? Unelmia ei pidä haaskata, ja suurinta ajan- ja energianhukkaa on epätyydyttävissä tilanteissa roikkuminen. Tee mitä tykkäät, hanki laadukkaita harrastuksia ja ympäröi itsesi ihmisillä, jotka antavat yhtä paljon kuin sinä annat heille.\nOli se sitten vaikka algebraa tai tanssitunteja.