Varustefarssille onnellinen päätös - Raksilasta kolme pistettä - Hämeenlinnan Pallokerho\nVarustefarssille onnellinen päätös – Raksilasta kolme pistettä\nEtusivu / Ajankohtaista / Otteluraportti / Varustefarssille onnellinen päätös – Raksilasta kolme pistettä\nKärpät – HPK 2-4 (1-2,0-1,1-2)\nLiigan Veikkauskierroksen ensimmäisestä osaottelusta Kärppien ja HPK:n välillä ei draamaa puuttunut. Ottelu saatiin käyntiin vasta klo 19:30, kun Juuse Saroksen, Kristian Järvisen ja Zach Hamillin varusteet katosivat Finnairin sekoiltua matkatavaroiden kanssa. Liigan päätöksellä ottelu kuitenkin pelattiin, vaikka HPK vastusti päätöstä ymmärrettävistä syistä.\nOtteluun valmistautuminen sujui varsin poikkeuksellisissa merkeissä, sillä normaalia alkulämpöä ei joukkueet varustefarssista johtuen saaneet aikaan. Zach Hamill sekä maalivahdit Juuse Saros ja Kristian Järvinen joutuivat pukemaan ottelun alkuun päälle lainavehkeet, joka on täysin käsittämätön ajatus ammattilaisurheilussa jo pelkällä maalaisjärjelläkin ajateltuna.\nKerho lähti vastoinkäymisistä huolimatta otteluun rinta rottingilla ja voitto mielessä. Poikkeuksellinen otteluun valmistautuminen näkyi molempien otteissa, sillä pelin alku oli varsin sekavaa lipuilua. Sekavan alun jälkeen päästiin kuitenkin maalien makuun oikein urakalla, kun reiluun minuuttiin ladottiin kaksi täysosumaa. Ensin Jesse Saarinen vei Kerhon johtoon upealla yksilösuorituksella ja seuraavassa vaihdossa Mika Pyörälä uitti Saroksen lainapatjojen välistä ottelun tasoihin.\nOttelu jatkui sekavasti ja varsinkin Kerho-faneja pelotti varmasti jokainen maalia kohti tullut laukaus. Saros oli kuitenkin maalillaan loistava, selvittäen kerta toisensa jälkeen Kärppien yritykset. Saroksen torjunnoista intoutuneena Kerho siirtyi ottelussa toistamiseen johtoon ajassa 08:34, kun Eero Somervuori käänsi vanhanaikaisella kiekon ohi hölmistyneen Tomi Karhusen.\nErän lopussa Kärpille tarjottiin vielä ylivoimaa, mutta Kerhon neliö selvitti Saroksen johdolla kotijoukkueen pyristelyt ja erätauolle siirryttiin numeroissa 1-2. Lainavarusteilla operoinut Saros vei ensimmäisessä erässä Karhusta kylmästi 6-0.\nKamat löyty kontista\nToisen erän alkuun Finnair sai vihdoin hoidettua lentokentällä lojuneet varusteet Raksilaan, jonka johdosta Saros, Järvinen ja hieman huvittavasti ekan erän luistellut Zach Hamill saivat puettua omat pelivartusteet päälle.\nToisen erän ensimmäisessä vaihdossa Kerho meinasi onnistu heti maalinteossa, mutta Jyri Niemen ruuhkan takaa tullut laukaus kimposi tolpan kautta ulos Kärppä-maalista. Kerho jatkoi erää hyvällä jalalla ja siirtyikin ansaitusti 3-1 johtoon ajassa 25:09. Kolmannen maalin viimeisteli Joonas Vihko, joka pääsi Hamillin upean syötön jälkeen maalin edestä viimeistelemään kauden yhdeksännen täysosumansa.\nKerho pääsi myös pelaamaan ylivoimaa ensimmäistä kertaa toisen erän loppuhetkillä, kun Ivan Huml koukki itsensä jäähylle. Ylivoima pyöri näyttävästi, mutta Kärppien maalilla Karhunen oli selvästi ladannut itsensä alkusekoilun jälkeen pelivireeseen ja torjui hienosti Pallokerhon yritykset. Oranssisävyitteisen erän jälkeen erätauolle siirryttiin numeroissa 1-3.\nJohto kestää, Saros on muuri\nKuten monta kertaa aikaisemminkin, Kerho lähti kolmanteen erään kahden maalin johtoasemassa. Kolmannen erän ensimmäinen kymppi mentiin hurjalla tahdilla, eikä pelikatkoja nähty kuin yksi ainoa. Molemmat joukkueet hyökkäsivät rohkeasti ja varsinkin HPK oli todella aktiivisesti liikkeellä.\nKärpät aloitti loppukirin toden teolla, kun varsinaista peliaikaa jäljellä viimeinen kymmenen minuuttia. Musta pyörremyrsky pyöri Kerho-päädyssä aktiivisesti muutaman minuutin ajan, mutta Saros oli edelleen maalillaan kuin muuri. Kun Kärpät ei onnistunut maalinteossa, rankaisi Kerho vastahyökkäyksestä tehokkaasti. Kiekko pelattiin hyökkäyspäässä Otto Paajaselle, joka niittasi Karhusen nenän edestä oman reboudinsa päätteeksi ottelulle viimeisen niitin.\nKotijoukkue pääsi pelaamaan vielä ottelun loppuhetket 2 minuutin ylivoimaa, kun Petteri Nikkilä yritti istuttaa tuomareiden mielestä sääntöjen vastaisesti Juho Keräsen kovalla keskialueen taklauksella. Ylivoiman aikana Kärpät sai tehtyä myös 2-4-kavennusmaalin, kun Lasse Kukkonen viimeisteli hässäkän keskeltä kavennusmaalin. Enempää ei ottelussa maaleja nähty, joten Raksila oli lopulta perjantai-iltana appelssiinin oranssi. Samalla HPK otti tammikuun ensimmäisen kolmen pisteen voiton.\nFinnair kuittasi varustesekoilun hienolla eleellä, kun yhtiö hoiti Charter-koneen Kerholle kotimatkaa varten. Loppu hyvin, kaikki hyvin.\nKerhon kausi jatkuu huomenna Hämeenlinnassa, jossa Veikkauskierroksen toisessa osaottelussa Kärpät saapuu Rinkelinmäen hornankattilaan. Nyt jokainen kaveri hallille huutamaan. Vaikka lainavehkeillä!\n05:59 0-1 Jesse Saarinen (Eero Somervuori, Joni Tuulola)\n06:32 1-1 Mika Pyörälä (Ivan Huml, Arto Laatikainen)\n08:34 1-2 Eero Somervuori (Tuomas Vänttinen, Jyri Niemi)\n25:09 1-3 Joonas Vihko (Zach Hamill)\n55:55 1-4 Otto Paajanen (Juha Koivisto, Antti Bruun)\n57:42 2-4 Lasse Kukkonen (Joonas Donskoi, Mika Pyörälä)\nTomi Karhunen 6+11+9=26\nJuuse Saros 11+6+11=28


Minnesota Wild 2018–2019 | Sivu 6 | Jatkoajan keskustelupalsta\n25.02.2019 klo 23.59\nItseä kummastuttaa ettei Wild saanut Niederreitterin ja Granlundin kauppaamisessa yhtään varausvuoroa sisään tulleiden pelaajien kylkiäisenä. Bruinsista tuli edes jokin vitoskieppi tms. mutta kyllä Raskin kanssa olisi hyvin voinut joku kakkoskieppi tulla ja samoin Fialan kanssa. Kyllä rebuild joukkueella on hyvä olla arpalippuja drafteihin aina.\nFenton ilmeisesti halusi Fialan, kun on tuttu pelaaja Nashvillen entisenä apulais-GM:nä, mutta olisi tuohon nyt pitänyt varausvuoroja herranen aika saada mukaan.\nKyllä tuo kauppa vaikutti täysin jonkinlaiselta palvelukselta Poilelle.\nReactions: nuarikukko ja WildThing\n26.02.2019 klo 00.08\nNo ei tuota muulla voi selittää. Palvelus tai Fenton on täysi ääliö. Et sinä nyt herranen aika myy pelaajaa, joka on tehnyt kahtena viime kautena lähes 70 pistettä kaudessa suoraan päikseen Kevin Fialaan, joka on parhaalla kaudellaan viime vuonna tehnyt huimat 48 pistettä. Esimerkiksi Dzingel pelaa nyt uransa parasta kautta ja tehnyt 57 pelissä 44 pistettä ja hänestä saatiin kaksi kakkoskiekan varausta ja Duclair.\nKyllä Granlundista olisi voinut saada oikealla GM-työllä helposti pelkkää Fialaa paremman vastineen. Kyllä tuohon olisi voinut saada joltain pickejä ja prospekteja kaveriksi, mikä olisi aika oleellista, jos meinataan rebuildia tehdä. Nyt lähinnä näyttää, että joukkueen tasoa kyllä lasketaan alas, mutta ei hankita pickejä joilla rakentaa tulevaa.\n26.02.2019 klo 00.11\nYhä enemmän näyttää siltä, että Paul Fenton on tullut Minnesotaan puhtaaksi alasajo-manageriksi.\nAivan tarkoituksellisesti heikentää joukkuetta, toki nuorentaakin. Matt Dumban loukkaantumisesta käännettiin kytkintä kohti rebuildia.\nSinänsä huvittavaa, jos silti puskevat itsensä pleijareihin.\nOnhan se ollut jo pidempää selvää, että Minnesotassa pitää jotain muutoksia tehdä, kun tällä nykysapluunalla ei vain kyvyt riitä pudotuspelitaistelua pidemmälle. Mutta kyllähän tästä primeiässä olevasta coresta olisi pitänyt parempaa vastinetta saada. Elleivät nyt Fiala ja Donato täysin puhkea kukkaan, niin vaikea nähdä Wildissä mitään hirmuista contenderia ihan lähitulevaisuudessakaan.\nNyt tarjosivat lähinnä vain muille niitä palasia menestykseen...\nJoo, kauppaa voi kyllä ihmetellä, mutta itse pidän kyllä Fialaa helposti parempana vastineena kuin kahta kakkoskierroksen varausta ja Duclairia.\n26.02.2019 klo 00.50\nBob McKenzieVarmennettu tili @TSNBobMcKenzie\nEric Staal agrees to terms with MIN on a two-year extension with an AAV of $3.25M, including $3.5M next season and $3M the year after that. He would have been UFA on July 1.\n26.02.2019 klo 01.24\nOnhan se parempi vastine, mutta enemmän pitäisi irti saada. Rebuildissa etenkin olisi tärkeää saada paljon pickejä, jotta todennäköisemmin saa niitä tulevia runkopelaajia. Grannylla niitä olisi kyllä irronnut.\n26.02.2019 klo 07.08\nOlisihan Granlundista saanut pickejä, jos oltais haluttu ihan alusta rakentaa, mutta silloin olisi jäänyt Fiala saamatta. Onhan Fiala kuitenkin sen tason lupaus edelleen, että contenderin 1. kierroksen varausvuorolla yhtä hyvän pelaajan saaminen on epätodennäköistä.\nNyt Fenton halusi tehdä hockey tradeja eli vaihtaa pelaajia päikseen ja säilyttää myös osittain nykyistä iskukykyä, mutta toki nuo treidit tehtiin seuraavia vuosia silmälläpitäen. Eli ihan täysin rebuildiin ei lähdetty, vaan parin vuoden sisään yritetään tulla heti takaisin. Jos mietitään parin kauden päähän niin onhan siinä jo kovia kavereita kokoonpanossa, kun kentällä jauhaa kokeneiden Parisen ja Suterin kanssa viimeistä kauttaan Staal ja Koivu sekä nuoret Greenway, Kunin, Eriksson Ek, Donato, Fiala ja Kaprizov ! Zuckerin uskon vaihtavan maisemaa ennen sitä.\nStaalin maltillisille jatkolle peukku.\n26.02.2019 klo 07.52\nPlääh! Yön yli nukuttu ja kyllä tämä viimeinen kuukausi edelleen korpeaa... Kuukausi sitten joukkueessa oli vielä 3kpl vuoden 2010 draftin ykkösvarauksia, ei ole enää. Vastineena olisi näistä toivonut hieman enemmän ja etenkin pickejä tulevan kesän laadukkaaseen draftiin. Coyle treidi mielestäni ok, mutta Raskin ja Fialan ohelle olisi toivonut enemmän, vaikka Fialasta ihan odottavaiset fiilikset onkin.\nTuntuu pahalta sanoa, mutta kyllä sitä toivoisi että nyt käytäisiin hakemassa tuolta pohjalta vauhtia. Ei tällä rungolla tulla menestymään, lisäksi Parisen ja Suterin pitkät kalliit sopimukset sitoo käsiä vaan enemmän. Tuntuu että tämä koko organisaatio on ihan sekaisin, jokainen huutelee vuorotellen että playoffeihin mennään, mutta peliliikkeet taistelevat isosti tätä ajatusmaailmaa vastaan.\n#Minnesota mäkin itken\n26.02.2019 klo 08.11\nJotenkin sitä on aavistellut että joukkuetta aletaan kasaamaan uudelleen, mutta on tämä aika shokeeraavaa. En tiedä aikaistiko Koivun loukkaantuminen tätä, mutta sanattomaksi vetää ja melkeen hautajaistunnelmat.\nMitä vittua oikeasti?\n26.02.2019 klo 08.31\nSamaa mieltä @Toby Dammit kanssa. Ihan mitä vain todennäköisyyksiä tuijottamalla on helppo todeta, että todennäköisemmin Fialasta tulee "tuleva runkopelaaja", kun kahdella kakkoskiepillä varatuista jätkistä. Tätä pickejen yliarvostusta on melko paljon puitu viime päivinä noissa treidispekulaatio-ketjuissa, ja mielestäni pickien määrän tärkeänä pitäminen on juuri sitä. Noissa hommissa määrä ei todellakaan korvaa laatua.\n26.02.2019 klo 09.00\nEi toki, mutta kyllähän se auttaa joka tapauksessa tulevaisuuden kasaamisessa, kun saadaan niitä pickejä takaisin päin. Granlundista olisi voinut hyvin kuvitella saavan Fialan tasoisen pelaajan sekä ykköskierroksen varauksen. Fenton ei vain selkeästi kertonut kenellekään muulle kuin Poilelle, että mies on kaupan. Olen 100% varma, että todella moni jengi olisi heittämällä tarjonnut paremman vastineen, jos olisivat päässeet tarjouskilpaan mukaan. Vähän sama tilanne kuin Raskin kanssa. Fenton halusi nimenomaan Raskin ja oli valmis vaihtamaan paremman pelaajan päittäin mieheen. Väitän, että Ninosta saatava vastine olisi ollut kertaluokkaa parempaa, jos Fenton olisi pantannut Ninon kauppaamista lähemmäksi deadlinea ja pistänyt myös hänestä tarjouskilvan pystyyn.\nCoylesta saatu vastine oli mielestäni jo lähtökohtaisesti ihan hyvä ja Donaton vahva alku Wild-nutussa lämmittää entisestään.\n26.02.2019 klo 11.03\nEihän Minnesotan kohdalla voi vielä puhua mistään rebuildista. Enemminkin re-tooling, kun kaikki nämä Fentonin tekemät treidit ovat puhtaita hockey-tradeja eli pelaaja pelaajasta, eikä ole lähdetty tankkaamaan draft-vuoroja. Coyle ja Granlund vastineet ovat molemmat hyviä ja ennen kaikkea muutaman vuoden nuorempia pelaajia, joiden prime time on vasta tulollaan. Lisäksi selvä ominaisuus näiden kaikkien neljän viimeksi tulleen pelaajan (Rask, Åberg, Donato, Fiala) kohdalla on se, että kaikki ovat aivan helvetin nopeita luistelijoita. Fenton siis rakentaa nopeaa joukkuetta, jollaisella on tapana ollut pärjätä nykypäivän NHL:ssä.\nRebuildia vastaan puhuu myös se, että Staalin, 34v kanssa tehtiin kahden vuoden jatko. Joukkueen kärkihyökkääjät Staal, Parise ja Koivu ovat kaikki 33-35 vuotiaita, eikä Wildilla ole mahdollisuutta alkaa räjäyttämään pakkaa niin kauan kuin nämä herrat joukkueessa hääräävät. Ei vaan voi.\nEnsi kesänä kun NHL:n cap hit nousee, niin Wildilla on lähes 20M tilaa kattoon. Sillä rahalla poimii pois jo ihan pätevän UFA-pelaajan markkinoilta. Eriksson Ek, Donato ja Fiala ovat RFA ja saavat jonkinlaiset palkankorotukset, mutta kukaan noista tuskin tulee tienaamaan vielä yli 3M kaudesta.\n26.02.2019 klo 11.15\nRask, Åberg ja Donato eivät todellakaan ole helvetin nopeita luistelijoita. Donaton ja Raskin kohdalla itse asiassa mentiin sillä saralla huonompaan suuntaan, eikä Fialakaan mikään todellinen tajunnanräjäyttäjä Granlundiin nähden ole sillä saralla. Åberg on muutenkin hieman irrallinen tapaus, koska miehellä ei nyt meinaa millään lähteä NHL-ura nousuun ja ikääkin tulee jo tuo 26-vuotta täyteen. Mies on ollut täysi turhake, eikä edes parhaan kaverinsa tuominen seuraan (mikä taisi olla iso taka-ajatus tuossa Rask <-> Niederreiter kaupassa) ole herättänyt Pontusta minkäänlaiseen lentoon.\nRe-toolia tässä jengissä on harrastettu jo vuosia ja se polku vaan ei tule tuottamaan yhtään mitään. Myös tuo Staalin jatko vähän sotii sitä "nopean joukkueen" ajatusta vastaan, puhumattakaan Fentonin mainitsemasta nuorennuksesta.\nTila palkkakatossa on ihan mukavaa, mutta ei se mikään itseisarvo ole. Kun joukkue on tällainen pudotuspeliviivalla rimpuilija, joka lähtee lauluun ensimmäisellä kierroksella, kuka ison profiilin UFA haluaa tulla joukkueeseen? Varsinkin kun prospect pool humisee tyhjyyttään, eikä uraansa käynnistelevällä nuoriso-osastolla ole Kaprizovia lukuunottamatta yhtään eliittiluokan talenttia.\nKyllä rebuildin voi käynnistää, vaikka vanhukset ovat edelleen palkkalistoilla. Staalin ja Koivun sopparit eivät kauaa vanhene. Suter ja Parise toki ovat ongelmallisia, mutta toistaiseksi molemmat pelaavat edelleen hyvällä tasolla ja etenkin Parisen uudelleen herääminen miellyttää. Suter, vaikka onkin jo askeleen menettänyt, todennäköisesti pysyy käyttökelpoisena pelityylinsä johdosta aina sinne nelikymppiseksi asti. Eikä sitä tiedä, vaikka uuden CBA:n myötä päästäisiin ulosostohommiin - fyrkkaahan Wildin omistajalla on. Joten nyt nimenomaan pakka kokonaan uusiksi ja varausvuoroja, sekä prospecteja sisään saatana. Tälläiset 1on1 swapit ovat ihan täyttä paskaa ja kertoo Fentonista GM:nä jo valitettavan paljon; mies rakastuu pelaajiin ja maksaa ylihintaa saadakseen ne. Samall varmaan takaraivossa kummittelee päästä nopeasti eroon vanhan GM:n kasaamasta rungosta.\n26.02.2019 klo 11.19\nMiksi mulle tulee väkisin mieleen että Fenton ei oikein tiedä mitä pitäisi tehdä ja nää treidit ja sopimukset on ristiriidassa keskenään. Tai se on varmaa että hän halusi ja haluaa tehdä joukkueestaan oman näköisen mutta miten..? Kauppaamalla ’92-syntyneet muualle mutta lyömällä kuitenkin Staalille jatkon käteen. Siis tehdäänkö tässä rebuildia vai mitä?\nEn tyrmännyt Ninon ja Raskin treidiä suorilta koska en ollut nähnyt Raskin pelaavan ja Ninon esitykset olivat ailahdelleet turhan paljon.\nSeuraavana ollut Coylen treidi kuitenkin kertoi että tulevaisuuteen halutaan palasia ja joukkuetta nuorentaa ja Donaton hankkiminen tuntui ja tuntuu edelleen hyvältä. Samalla sitten heräsikin jo kysymys että miksei Ninon kanssa tehty samaa vai mikä siinä oli taka-ajatuksena? Vuoden nuorempi ja kuitenkin heikompi pelaaja tähän rosteriin, ei käy enää järkeen.\nKysymysmerkit ilmassa ja eiliseltä odotin että jos sitä nuorennusleikkausta tehtäisiin sitten urakalla ja edes osasta veteraaniosastosta päästäisiin eroon, etunenässä Staalista. Noh joukkueen hyökkäyksen tärkein palanen vaihdettiin Fialaan. Ja vain Fialaan. En sano että Fiala on huono pelaaja mutta jos Fenton vaihtaa Fialan päittäin Granlundin kanssa ei multa löydy kyllä luottoa mieheen jatkossakaan.\nVaikeita aikoja eletään eikä tulevaisuus tällä hetkellä näytä juuri valoisalta. Granlund oli itselle se syy jonka takia aloin Wildia seuraamaan. Kuulun kai näihin vääriin kannattajiin kun yhden pelaajan takia joukkuetta aloin seuraamaan mutta sen myötä joukkueesta on tullut todella läheinen eikä tämän takia leiriä vaihdeta. Toki sympatiat Nashvillen suuntaan kasvoivat kertaheitolla ja voin vain toivoa kaikkea hyvää Mikelle jatkossa. Hienoa että mies pääsi oikeaan contenderiin.\n26.02.2019 klo 11.33\nNäin jälkikäteen mietittynä, olisiko joukkueen kannattanut vetää tämä kevät mieluummin all-in, kuten Columbus ja laittaa hulinaksi vasta kesällä, jos ei olisi päästy pitkälle taaskaan. Tietysti Dumban ja Koivun loukkaantumiset muuttivat tilannetta paljon, mutta nyt kun Parisekin on ollut kunnossa, niin olisihan tuolla nipulla voinut olla mahdollisuutta pidemmälle. Jonkun Coylen, Zuckerin tms. olisi voinut antaa vaihdossa Stoneen, Ducheneen plus noita pickejä.\nEhkä se olisi ollut katastrofi tulevia kausia ajatellen, jos olisi pitänyt ykkösvarauksia antaa plus mahdollisesti jotain prospecteja (onko niitä juuri edes?).\nEdit: Kentälliset olisi voinut näyttää vaikkapa suurinpiirtein tältä:\nStone - Duchene - Granlund\nParise - Staal - Niederreiter\nGreenway - Koivu/Eriksson Ek - Kunin\nFoligno - Fehr/Eriksson Ek - Brown\nCoyle ja Zucker siis olisivat lähteneet Senatorsiin.\nNo Raskin kohdalla taisin hieman liiotella, mutta kyllähän nuo kolme muuta ovat reilusti keskiarvoa vikkelämpiä pelaajia. Varsinkin Fiala ja Åberg. Pontuksella on kyllä potentiaalia olla pirun taitava kiekkoilija, mutta jostain syystä ei ole lähtenyt käyntiin täydellä höyryllä. Onko kyseessä asenneongelma vai mikä. Vain mies itse tietää. Pehmeähkö pelaaja Åberg ainakin on.\nFentonia nyt ei kannata vielä kiikkuun laittaa, kun mies on ensimmäistä kautta ykköspallilla. Vuosikausia NHL:n parhaan GM:n Poilen opissa ja oli viime kevään halutuin vapaa GM jonka Minnesota sai neuvoteltua itselleen. Varmasti ottaa aikansa muokata joukkueesta sellainen kuin sen haluaa olla. Samaan aikaan pitäisi sekä menestyä että rakentaa tulevaisuutta. Fentonin vika ei luonnollisesti ole Wildin paska prospektiosasto. Pleijareihin pääsy ekalla kaudella on varmasti pirun tärkeä asia Fentonille - sekä BB:lle. Suurta pleijarimenestystä tosin ei juurikaan voi tältä porukalta odottaa.\n26.02.2019 klo 11.37\nOn ymmärrettävää yrittää räjäyttää tämä keskinkertainen tönö (joka on todella hankala homma Suterin ja Parisen takia) päreiksi, mutta ne tärkeimmät eli draft pickit ovat unohtuneet tradeista kokonaan. Ainakin Carolinasta ja Nashvillestä olisi pitänyt saada varausvuoroja matkaan.\nLyhyesti summaten: Fenton on tunaroinut rankasti.\n26.02.2019 klo 12.06\nTästä onkin jo ehditty keskustella täällä aamupäivän aikana, mutta heitetään vielä itsekin muutama ajatus. Ei Wild ole menossa mihinkään täydelliseen rebuildiin. Kyllä nuo tällä kaudella tehdyt treidit kertovat siitä, että joukkueelle haetaan uutta suuntaa, vaihdetaan sitä ydintä vähän nuorempaan ja kokeillaan hieman uutta reittiä kehittyä organisaationa. Aivan takuulla niin Ninosta, Coylesta kuin Granlundistakin olisi saatu takaisin vaikka pelkkiä vuoroja jos sille tielle olisi haluttu lähteä. Se olisi tarkoittanut todellista useamman vuoden rebuildia.\nTuosta Wildin hyökkäyksen coresta jäi nyt vain Zucker kauppaamatta ja hänenkin osalta oli treidi jo sovittuna (Pierre LeBrunin mukaan) Calgaryn kanssa, mikä sitten syystä tai toisesta meni puihin.\nVarausvuorojen perään haikailun sijaan pitää ajatella, että nyt saadut vastineet Fiala, Donato ja jopa Rask ovat niitä tulevia runkopelaajia yhdessä ikämiesosaston kanssa. Tai näin ainakin Fenton ajattelee. Itsekin ajattelen ihan samoin, tosin Raskin osalta en ole niin varma, mutta ei hänkään menetetty tapaus ole.\nTulevana kesänä voisin kuvitella Fentonin olevan aktiivisesti useamman kalan perässä UFA-markkinoilla vahvistaakseen tätä uutta runkoa. Aika näyttää.\n26.02.2019 klo 12.08\nItse asiassa tuo on saattunut olla jopa suunnitelmissa, mutta kuten itsekin totesit, Dumban ja Koivun loukkaantumiset muuttivat tämän suunnitelman.\n26.02.2019 klo 12.25\nNäkemys: Mikael Granlundin kauppaaminen on ajoitukseltaan inhimillisesti harmillinen ja Minnesota Wildille urheilullinen katastrofi – GM Fenton alitti riman\nOmpas taas paska juttu Oinoselta. Ihan kun NHL-joukkueen johtaminen olisi nollasummapeliä. Ja kukaan meistä ei voi tietää miten MG asentuu tilanteeseen. Ei ole eka eikä viimeinen kerta kun joku urheilija ei ehkä näekään vastasyntynyttä lastaan ihan joka päivä.\nReactions: aessi ja VT\n26.02.2019 klo 13.02\nTurha tuosta nyt on Fentonia ainakaan syytttää, jos "työt" ei maistu niin kyllä Mikke voi myös jäädä kotiin palkatta istumaan ja Poile nyt oli.näköjään aika ymmäetäväinen asian suhteen. Ei tuo voi Granlundeille ylätyksenä muutenkaan tulla, en sano etteikö perhettä saisi uran aikana perustaa, mutta kyllä nyt jokainen pelaaja on tietoinen alansa realiteeteista.\n26.02.2019 klo 13.04\nStaalin signaaminen ei kuitenkaan maksa käytännössä mitään. Kun Staal haluaa Minnesotasaa jatkaa, niin mikä järki hänet olisi vapaille päästää?\n26.02.2019 klo 13.22\nJa tälläisten Staalin kaltaisten pelaajien olemassaolo on elintärkeää nuorille pelaajille, jos Wild niitä nyt jostain haalii. Ymmärrän kyllä, että tilanne näyttää ja tuntuu ristiriitaiselta, mutta Staal nähdään tärkeänä leaderina rebuildin sisäänajossa. Wild saa itseasiassa olla tyytyväinen, että Staal on tuollaiseen tilanteeseen tyytyväinen eikä haikaile contenderiin. Cap hit maltillinen, varmasti tarvittaessa menee kaupaksikin. Siirron estäviä pykäliä ei taida olla tulevassa sopimuksessa.\nJa kuten aessi tuossa totesikin UFA-pelaajan signaaminenhan toi vain lisää nappuloita tulevia treidejä varten. Capfriendlyn mukaan nykyisessä sopimuksessa oli siirron rajoittavia tekijöitä kun tulevassa ei tosiaan ollut. Ehkä Wildissa pelataan sen varaan, että Staalista saadaan kuin saadaankin ensi kaudella isompi vastine.\n26.02.2019 klo 13.27\n@tsajari Staal ei tosiaan treidiin edes suostunut. Outoa, ettei sitten tuota samaa ehtoa vaatinut uuteen sopimukseen.


ET – Blogit | Elämän sirut – Kissajahti\n31.10.2015 klo 21:33\nklo 21:34 | 31.10.2015\nTällä viikolla vietetään hyvien sanojen viikkoa. Tosi hyvä asia, että tästäkin asiasta muistutetaan oikein omalla viikolla, vaikka itse asiassahan meillä pitäisi olla voimassa aina hyvien sanojen viikot.\nRaamatussakin sanotaan, ettei sillä ole väliä, mitä suuhumme pistetään vaan se on tärkeää, mitä suusta tulee ulos. Kieli on pieni elin, mutta sen avulla voi rikkoa ja tuhota uskomattoman paljon. Nykyaikana tuntuu siltä, että mitään itse kontrollia ei ole vaan ulos voi suoltaa millaista tekstiä hyvänsä. On oikein kunnia asia tuottaa kielteistä palautetta asiasta kuin asiasta. Olen myös ihmetellyt sitä, miten paljon esim. televisio ohjelmissa kiroillaan. Sellainenkin koko perheen ohjelma kuin erätulilla on täynnä kirosanoja. Voidaanhan asiat tuoda esille oikein hyvin ilman kiroiluakin.\nMiksi meidän on niin vaikeaa antaa toiselle ihmiselle hyvää palautetta. Jos toinen tuo esille jotain kielteistä niin heti hyökätään takaisin. Eikö voisi vastata rakentavasti ja jatkaa keskustelua myönteisessä ilmapiirissä. Eihän se ole itseltä pois, jos puhuu kauniisti ja rakentavasti sen sijaan, että heti alkaa kehitellä sanasotaa kehiin. Jos joku näyttää keskisormea niin hymyile takaisin, ei ihmisen arvo siitä huonone, että toinen kanssaeläjä on sivistymätön.\nAnnetaan myönteistä palautetta toisillemme, puhutaan kauniisti keskenämme ja arvostetaan toisiamme. Epäkohtiinkin voi puuttua puhumalla rakentavasti ja tuomalla ystävällisesti vaihtoehtoja epäkohtiin. Silloin elämä olisi meillä kaikilla täydempää ja antoisampaa.\nklo 21:31 | 31.10.2015\nTänä aamuna herättyäni katsoin ulos ja ihmettelin miten autiota onkaan maisema. Yön aikana olivat kaikki koivun lehdet varisseet maahan. Taivas oli huikaisevan sininen ja meille oli jälleen järvimaisema. Kesällä se peittyy puiden lehdistöön, mutta nyt saimme taas mahdollisuuden sitä ihailla. Tämä muutos tuli vähän nopeasti, vielä lauantaina iltapäivällä, kun menin kulttuuritalollemme konserttiin sain juosta ilman takkia mekko päällä sisälle. Ja kotiin päin ajaessa sain ihailla maisemaa, missä kultaisena loistavien koivujen yläpuolella kohosi suuri hopeinen kuu. Yritin oikein painaa sen kuvan sieluni syvyyksiin, sillä se oli niin kaunis. Sieltä sen voi sitten nostaa esille, kun sade piiskaa maisemaa ja pureva tuuli iskee ikkunoihin. Nyt, kun kellotkin on taas käännetty ja pimeys käy kyläilemään koteihimme voimme kääriytyä sen helmoihin kuin lämpimään viittaan lepoon. Kesällä kaikki elämä on niin kiihkeää, ei ehdi rauhoittua, kun pitää saada kaikki irti kesästä. Puutarha työllistää, rikkaruoho kasvaa kohisten ja vaatii kovasti työtä. Auringosta pitäisi ehtiä nauttia ja kaikki kulttuuritapahtumat käydä läpi. Ihmisiä tavata ja osallistua. Sisällä ei malttaisi olla, ettei vaan jotain tärkeää menisi ohi. Nyt voi taas ottaa käsityöt esille ja syventyä kaikkiin lukemattomiin kirjoihinkin. Olla rauhassa ja valmistautua ihanaan joulun aikaan. Meillä vuodenajat ovat todella suuri rikkaus.\nSisustuslehden kannessa oli otsikko : Sisusta talvipesä. Tähän aikaan moni eläin vetäytyy lepoon talvipesään ja kerää siellä voimia tulevaa kesää varten. Tuo talvipesän sisustaminen kuvaa kuitenkin hyvin omaakin olotilaani. Kun syksy etenee ja hämärä kiertyy ympärillemme kuin pehmeä lämmin viitta tekee mieli vetäytyä omaan pesään ja hiljentää elämän tahtia. On ihanaa sytytellä kynttilöitä olla sohvan nurkassa kirjan kanssa ja vain viipyillä omien ajatusten kanssa. Kesä on jotenkin niin räikeän vaativaa ja voimakasta aikaa. Aina on valoisaa ja väritkin vahvoja ja voimakkaita. Se tekee sydämen levottomaksi ja aistit voimakkaiksi on vaikea rauhoittua.\nMutta syksy antaa anteeksi, jos aina ei jaksa olla niin osallistuva. Se lohduttaa haalistuvilla väreillä ja luomakunnan asettumisellä lepoon. Se kertoo siitä, että elämä jatkuu, vaikka ihminen välillä vähän hellittäisi. Se kertoo myös siitä, että elämä kuitenkin jatkaa ikiaikaista kulkuaan. Kaikella on aikansa ja paikkansa, hellitä sinä ihminen. Sillä kaiken takana on kuitenkin suurempi voima, joka viime kädessä määrää kuinka asioiden kuuluu mennä. Me olemme vain pieniä ihmisiä elämän suuressa luvussa, johon kuuluu niin paljon muutakin. Ihmisellä on vain tapana luulla ainavähän liikaa itsestään.\npöllöUB tv ex< Olen Vihtiälän Seija Kangasalta ja ammatiltani olen ollut lastenohjaaja. Ehkä ammatistanikin johtuen olen onnistunut säilyttämään lapsenomaisen kiinnostukseen kaikkea olemassaolevaa kohtaan. Asun mieheni ja iäkkään kissani kanssa omakotitalossa. Lapsia meillä ei ole, mutta aikoinaan ryhdyin varamummoksi erääseen perheeseen ja näin olemme saaneet nauttia myös näistä" lapsenlapsista". Minulla on paljon harrastuksia, osallistun erilaisiin vapaehtoistöihin, laulan kuorossa ja käyn konserteissa, kuulen teatterin ystäviin ja käyn teatterissa, ompelen ja teen muitakin käsitöitä. Puutarhanhoito kuuluu kesään ja lenkkeily ympäri vuoden. Rakastan myös matkustamista. Blogissani haluan tarkastella ikääntyvän ihmisen iloja ja suruja ja pähkäillä tätä elämän monimuotuisuutta. Haluaisin tuoda asioista esille positiivisia puolia sillä tyytymättömyyttä ja valitusta on tässä maailmassa kyllä riittämiin. Elämäni punaisena lankana kulkee usko kaikkivaltiaaseen Jumalaan ja hänen johdatukseensa. Näillä eväillä haluan toivottaa kaikki lukijat tervetulleeksi juttujeni lukijoiksi. Tehdään yhdessä elämän matkaa.\nPääsinpä New Yorkiin\nPiu pau paukkaa pakkanen\nelämän taito (1)\nelämisen taito (1)\nluonto kevät (1)


Aikaisemmin Korvalääkärin kotisivuilla on kirjoitettu paleontologiasta otoskoopin kautta tarkastellen. Nyt pohditaan sitä, mistä elämä on saanut alkunsa. Näin ihmeellistä asiaa ei voi enää katsella korvasuppilon kautta. Korvalääkärin ei varmaankaan pitäisi ollenkaan mietiskellä näin suuria asioita mutta uteliaisuutta on vaikeaa hillitä. Mitä enemmän tähänkin asiaan tutustuu, sen enemmän kysymyksiä herää.\nAmerikkalaisista 45 prosenttia uskoo, että Jumala loi ihmisen ”aikalailla nykymuotoisena viimeksi kuluneen 10 000 vuoden aikana”. 40 prosentin mielestä ihminen kehittyi miljoonien vuosien aikana vähemmän kehittyneistä elämänmuodoista Jumalan ohjatessa prosessia. Muitakin selityksiä on tarjolla. Mitä tiedämme maapallomme alkuajoista ja elämän ilmaantumisesta?\nSuuri alkuräjähdys ”Big bang” tapahtui vajaa 14 miljardia vuotta sitten. Silloin aika alkoi. Sekunnin murto-osassa ilmaantuivat kvarkit, jotka puolestaan alkoivat muodostaa protoneita ja neutroneita. 300 000 vuoden jälkeen kuumuus oli alentunut niin paljon, että atomien muodostuminen oli mahdollista. Miljardin vuoden aikana syntyi vedystä, heliumista ja supernovien muodostamista raskaammista materiaaleista myös meidän linnunratamme. Linnunrata on yksi galakseista, joiden tarkkaa määrää ei voida tietää. Universumin linnunradan määrän arvioidaan ylittävän sata miljardia.\nJo yksistään meidän linnunradassamme arvioidaan olevan 200 – 400 miljardia tähteä. Yksi niistä on meidän aurinkomme.\nOman linnunratamme tähtienvälinen pöly muodosti ns. solar nebulaa kiertävän pilven, joka alkoi 4,6 miljardia vuotta sitten painua kasaan mahdollisesti lähistöllä räjähtäneen supernovan vaikutuksesta. Pilveen ilmaantui kiihtyvä kiertoliike, joka muodosti protoplanetaarisen levyn. Levyn keskustaan muodostui aurinko. Planeetat ja niiden joukossa maa muodostui levyn materiaalin törmäyksistä 4,54 miljardia vuotta sitten.\nProtoplanetaarinen levy solar nebulan ympärillä muodosti planeettajärjestelmän.\nMaapallon muutokset tapahtuivat suhteellisen nopeasti Tarvittiin vain kymmenen miljoonaa vuotta siihen, että maalle muodostui metallinen ydin ja sitä kevyempien materiaalien muodostama kevyt kuorikerros. Tuohon aikaan maapallolla vallitsivat Hadeksen olosuhteet. Kaasuuntunut pii on ympäröinyt maapalloa ennen kiinteytymistään pinnan kallioiksi. Jos sen jälkeen oli jonkinlaista ilmakehää, se muodostui vedystä ja heliumista. Tuollainen kaasukehä ei voinut pitkään kestää maan kuumuutta ja aurinkotuulta.\nKuinka maapallo sai itselleen kuun? Kuu on syntynyt toisen protoplaneetan, Theian, törmätessä maahan 4,53 miljardia vuotta sitten. Theia oli hieman pienempi kuin Mars ja törmäyskulma ja törmäysnopeus olivat pienet (8 – 20 km/sec). Niin maapallosta kuin törmääjästäkin irtosi kuorikerroksen materiaalia, joka nousi maan kiertoradalle muutamassa viikossa ja muodosti sitten painovoiman vaikutuksesta pyöreän kuun. Theian metalliydin liittyi maan ytimeen ja siksi kuussa ei juurikaan raskaita metalleja ole. Törmäys käänsi maapallon akselia 23,5º ja kiihdytti maapallon kiertoliikettä.\nTheian törmäys Maahan 4,53 miljardia vuotta sitten synnytti Kuun.\nKuun pinta on pysynyt miljardeja vuosia jokseenkin muuttumattomana ilmakehän puutteen vuoksi. Siihen on jäänyt jäljet aurinkokunnan alkuaikojen kovasta meteoriittipommituksesta. Saamalla tavalla nuori maapallokin joutui kohtaamaan iskuja.\nTuntemallemme elämälle edellytyksenä on vesi ja kaasukehä. Theian törmäyksen jälkeen maapallo jäähtyi nopeasti. Kolme miljardia vuotta sitten manttelin lämpötila on ollut noin 1600 ºC. Suuria vesimääriä ei mitenkään ole voinut muodostua tuliperäisen toiminnan seurauksena. Maapallon veden oletetaan olevan peräisin maahan törmänneistä jäätä sisältävistä komeetoista. Nykyään komeetat kiertävät kauempana auringosta kuin Neptunus mutta tuolloin ne ovat olleet tavallisempia aurinkokunnan sisäosissakin ja törmäykset mahdollisia. Suurin osa maapallon vedestä on kuitenkin ilmeisesti tullut maahan iskeytyneistä protoplaneetoista, jotka vastaavat ulompien planeettojen jäisiä kuita. Ne toivat mukanaan vettä, hiilidioksidia, metaania, typpeä ja ammoniakkia. Ilmakehässä ei ollut juuri lainkaan vapaata happea.\nPlaneetan jäähtyessä alkoi muodostua pilviä. Sade loi valtameret ja niiden oletetaan syntyneen 4,2 miljardia vuotta sitten. Aurinko oli tuolloin himmeämpi kuin nyt. Sen teho oli vain 70 % nykyisestä. Kaasukehän kasvihuonekaasut suojasivat maata ja meriä jäätymiseltä. Vulkaaninen toiminta oli aktiivista. Otsonikerroksen puuttuminen päästi ultraviolettivalon säteilyn esteettä maahan. Ensimmäiset mantereet, cratonit, syntyivät 4,0 miljardia vuotta sitten. Tältä ajalta peräisin olevia vanhimpia kiviä on löydetty Kanadasta.\nVoisiko elämä saada alkunsa sattumalta sopivasta epäorgaanisesta materiaalista?\nMatemaatikot ja biologit ovat selvitelleet asiaa. Jos tavallisten yksinkertaisten bakteerien massaa pilkotaan ja kuumennetaan niin, että kemialliset rakenteet hajoavat perusosasiinsa niin mitkä ovat mahdollisuudet, että massaan muodostuu sen jäähtyessä edes yksi elävä bakteeri? Suhdeluku on 1:10 100 000 000 000. Numero ei kerro paljoakaan mutta on todennäköisempää, että lottoamalla viikoittain yhden rivin, voitat pääpotin kerta toisensa jälkeen seuraavan miljoonan vuoden ajan. Se on yhtä todennäköistä kuin se, että romuvaraston läpi kulkeva tornado muodostaisi Boeing 474:n.\nElämän ilmaantuminen vaikuttaa ihmeeltä. Elämä kuitenkin maapallolle on ilmaantunut ja elämää saattaa olla muuallakin avaruudessa. Mistä siis elämä on maapallolle tullut?\nOn olemassa koulukunta, joka uskoo panspermian ajatukseen. Sen mukaan elämä olisi tullut maapallolle Marsiin kohdistuneen meteori-iskun seurauksena, maassa vierailevien alienien vahingossa aiheuttamana mikrobikontaminaationa tai aurinkokunnan ulkopuolelta vaeltavien taivaankappaleiden mukana. Nämä teoriat eivät kuitenkaan voi selittää itse elämän syntymisen ongelmaa.\nTulivatko elämän käyttövoimat avaruudesta?\nElämä tarvitsee hiiltä, joka tarjoaa vakaan perustan monimutkaisille kemiallisille yhdisteille. Hiili on helposti saatavissa ympäristöstä ja erityisesti hiilidioksidista. Pii on ominaisuuksiltaan samantapainen mutta sen muodostamat rakenteet eivät ole yhtä vakaita ja kiinteänä se on vaikeammin hyödynnettävissä.\nElämä tarvitsee myös vettä. Se on erinomainen liuotin. Kelluva jää tarjoaa organismeille mahdollisuuden selvitä kylmän jakson yli. Ammoniakkikin on erinomainen liuotin mutta nestemäistä vain kovin alhaisissa lämpötiloissa, jotka eivät suosi kemiallisia reaktioita.\nCharles Darwin kirjoitti vuonna 1871 pohtien elämän alkua: "warm little pond, with all sorts of ammonia and phosphoric salts, lights, heat, electricity, etc. present, so that a protein compound was chemically formed ready to undergo still more complex changes".\nVuonna 1953 Stanley Miller potkaisi käyntiin elämän alun kokeellisen tutkimisen. Hän teki seoksen metaanista, vedystä, ammoniakista ja vedestä. Seokseen annettiin kipinöitä. Koejärjestelyn katsottiin simuloivan maapallon varhaisia olosuhteita. Seoksessa syntyi valkuaisaineiden rakennuspalikoita, aminohappoja ja muitakin pienempiä orgaanisia yhdisteitä.\nJoulukuun alussa 2010 NASA järjesti tiedotustilaisuuden, jossa kerrottiin, uudesta elämänmuodosta. Kalifornian arseenipitoisesta, alkaalisesta, suolajärvestä Mono Lakesta on löytynyt bakteeri (GFA-1), joka käyttää muiden maapallon eliöiden käyttämän fosforin tilalla arseenia rakenteissaan. Tämä on ensimmäinen tunnettu elämänmuoto, joka menestyy ilman fosforia. Löydös tukee ajatusta siitä, että muualla maailmankaikkeudessa voisi olla sellaista elämää, joka perustuu erilaiseen kemiaan kuin meillä.\nKuinka siis elämä olisi voinut saada alkunsa kemikaaleista? Kolmea ajatusmallia tarjotaan 2000-luvun tutkimuksessa:\n1. Replikaatio ensin: RNA maailma\nDNA on kaiken elämän resepti. RNA lukee koodin, toimii lähettinä ja ohjaa proteiinien muodostumista aminohapoista. Ohjeita käytetään kasvuun, hengissä säilymiseen ja monistamiseen. Järjestelmä on niin monimutkainen, että se ei ole voinut syntyä suoraan epäorgaanisista aineksista.\nVarhaisempien elämänmuotojen epäillään perustuneen RNA:han. Ajatellaan, että ribotsyymit olisivat muodostaneet RNA-maailman, jossa oli yksilöitä mutta ei eliölajeja. Ribotsyymit vastaavat nykyisten solujen ribosomeja, joiden pinnalla proteiinit muodostuvat RNA:n liukuessa ribosomin yli. Joka sukupolven genomi erosi edellisestä mutaatioiden ja geeninvaihdon vuoksi. Myöhemmin RNA:n ajatellaan korvautuneen stabiilimmalla DNA:lla.\nLaboratorioissa on muodostettu itse replikoituvia RNA-molekyylejä. Epäillään kuitenkin onko RNA:n ei-biologinen synteesi mahdollinen. Niiden varhaisvaiheena ovat saattaneet olla alkeellisemmat nukleiinihapot (PNA – peptide nucleic acid, TNA – threose nucleic acid tai GNA – glyserol nucleic acid).\nHohkaisten metallisulfidisaostumien on raportoitu auttavan RNA-synteesiä sopivissa olosuhteissa. Tällaiset olosuhteet ovat hydrotermaalisten lähteiden ja mustien savuttajien läheisyydessä. Tämän teorian mukaan esi-solut olisivat syntyneet saostumien huokosiin ennen solun fosfolipidikalvon muodostumista.\n2. Metabolia ensin: Rauta-rikki-maailma\nValkuaisaineiden muodostuminen epäorgaanisista aineista kuten hiilimonoksidi ja vetysulfidi saadaan aikaan käyttämällä rautasulfidia ja nikkelisulfidia katalyyttia. Suurin osa reaktioista vaatii 100 ºC lämpöä ja huomattavaa painetta. Näidenkin reaktioiden on ehdotettu tapahtuneen hydrotermaalisten lähteiden tuntumassa. Teorian mukaan monimutkaisilla metaboliasykleillä voisi olla itsestään organisoituva järjestelmä, joka on riippumaton geeneistä. Järjestelmä tuottaisi sitten nukleotidit. Voiko metabolia kuitenkaan kehittyä riippumattomana geneettisestä ohjauksesta?\n3. Kalvorakenteet ensin: Lipidimaailma\nOn ehdotettu, että elämän ensimmäinen askel olisi ollut liposomien muodostuminen. Rasvahapot muodostavat kuplan, liposomin, jonka seinämärakenne muistuttaa nykyisten solujen seinämän rakennetta. Vaikka liposomit eivät kannakaan mukanaan nukleiinihappojen tapaan informaatiota, niihin vaikuttaa pitkäikäisyyden ja uusiutumisen valintapaine. Ne saattaisivat tarjota RNA:n muodostumiselle otolliset olosuhteet ja suojaa.\nMontmorilloniitiksi kutsuttu savi kiihdyttää kiderakenteellaan RNA:n monistumista. Se katalysoi RNA:n muodostumista. Samaisen saven katsotaan suosivan rasvahappojen asettumista kuplamuotoon. Kuplat saattaisivat ottaa sisäänsä saveen kiinnittyneitä RNA-molekyyleja ja kasvaa ja jakaantua. Myös rautapitoisia savilaatuja pidetään nukleotidien, rasvojen ja aminohappojen lisääntymistä suosivina.\nMikrobimatot ja happi\nToistaiseksi ei ole tarjolla vastausta siihen, miten ensimmäiset elävät solut syntyivät. Edelleen on vastaamatta syntyikö ensin perimää ylläpitävä järjestelmä, valkuaisaineet ja metabolia vai solun kalvorakenteet. Uskotaan, että vain yksi esisolujen linja säilyi ja sitä pidetään kaiken maapallon elämän esi-isänä.\nNykyään solut jaotellaan kolmeen ryhmään: arkkeihin, bakteereihin ja eukaryosyytteihin. Ensimmäiset solut olivat varmasti kovin alkeellisia. Niissä ei ollut tumaa eikä monimutkaisia soluorganelleja. Ensimmäisiä soluja kutsutaan prokaryosyyteiksi. Voi olla, että kuumista lähteistä, happamista kaivosten huuhdevesistä ja erityisesti valtameristä löytyneet arkit edustavat ensimmäisiä eläviä soluja. Arkit muistuttavat bakteereita kooltaan ja ulkonäöltään mutta monessa suhteessa niiden aineenvaihdunta ja geenit ovat lähempänä eukaryosyytteja. Ne kykenevät käyttämään ravinnokseen sokeria mutta myös lajista riippuen ammoniakkia, metalli-ioneita, vetykaasua ja auringonvaloa. Jotkut kykenevät ottamaan hiiltä hiilidioksidista. Arkeilla on tavallisesti vain yksi ympyränmuotoinen kromosomi. Pienimmillään siinä voi olla vain runsaat viisisataa valkuaisainetta koodaavaa geeniä. Arkit saattavat infektoitua DNA-viruksilla. Ne lisääntyvät aseksuaalisesti jakaantumalla tai silmikoimalla. Toisin kuin bakteerit tai eukaryosyytit, ne eivät muodosta itiöitä.\nHappi on anaerobisille mikrobeille toksinen aine. Toisaalta happeen adaptoituneiden mikrobien aineenvaihtoa se tehostaa. Mikrobimatot ovat paksuudeltaan enimmillään vain muutaman millimetrin luokkaa mutta niihin mahtuu monenlaisia kasvuympäristöjä, jotka suosivat erilaisia mikro-organismeja. Vedenalaisissa mikrobimatoissa pintakerroksen muodostavat tavallisesti fotosynteesiin kykenevät syanobakteerit. Ne luovat yhteytysprosessissa hapekkaan ympäristön. Alin kerros on taas hapeton ja sille ovat tyypillisiä mikrobien erittämät rikkiyhdisteet.\nYhteyttämiseen kykenevien mikrobien ilmaantuminen alkoi muuttaa maailmaa ja ympäristöä. Ilmakehään alkoi vähitellen ilmaantua happea ja merkittäväksi sen määrä tuli 2,4 miljardia vuotta sitten.\nSoluja, joilla on tuma, kutsutaan eukaryosyyteiksi. Hapen ilmaantuminen loi otolliset olosuhteet monimutkaisempien solujen muodostumiselle ja sitä myötä monisoluisten eliöiden ilmaantumiselle. Eukaryosyyttien energiantuotanto perustuu ATP:n tuottamiseen mitokondrioissa. Mitokondrioiden ajatellaan syntyneen pienen prokaryosyytin hyökätessä arkkeihin kuuluvan mikrobin kimppuun ja joutuessa sen neutraloimaksi. Syanobakteerin ”nieleminen” ilmeisesti johti kasvien syntymiseen.\nOsa ylemmän ilmakehän hapesta muodosti ultraviolettivalon vaikutuksesta otsonikerroksen. Otsonikerroksella on merkittävä osuus ultraviolettivalon absorptiossa. Ilman sen suojaavaa vaikutusta, valolle altistuvissa soluissa olisi odotettavasti kestämättömän paljon mutaatioita.\nTässä kuvassa korvalääkäri yrittää antaa suhdetta elämän aikatauluun maapallolla.\nMonisoluisuus ja seksuaalinen lisääntyminen\nMonisoluisuus määritetään niin, että samassa organismissa soluilla on sama genomi mutta solut ovat erilaisia. Monisoluisuus suojaa hyökkäyksiltä. Se mahdollistaa vedessä paremman tarttumiskyvyn pintoihin ja liikkumisen kohti pintaa ja valoa. Monisoluisuus voi mahdollistaa suotuisamman sisäisen ympäristön luomisen ekstrasellulaarinesteen avulla suojaamaan vihamieliseltä ulkoiselta ympäristöltä. Solut saavat paremman mahdollisuuden jakaa informaatiota keskenään. Eukaryosyytit mahdollistivat monisoluiset eliöt. Monisoluisessa yksilössä solut kommunikoivat keskenään ohjaten toistensa erikoistumista yksilön kehityksen aikana. Vaikka niiden genomi on yhteinen, niissä saattavat aktivoitua eri geenit.\nSeksuaalisessa lisääntymisessä jälkeläinen saa 50 % kummankin ”vanhempansa” perimästä. Sen oletetaan vähentävän vahingollisten mutaatioiden aiheuttamaa haittaa. Havainnot viittaavat siihen, että ensimmäiset monisoluiset eliöt olisivat ilmaantuneen 2,1 miljardia vuotta sitten.\nTrichoplax adhaerens on primitiivisin monisoluinen eliö joka tunnetaan. Sen koko on millimetrin luokkaa ja sillä ei ole elimiä. Aikuinen yksilö koostuu tuhannesta solusta. Muodoltaan se on ameebamainen ja kykenee liikkumaan värekarvojensa avulla. Siinä on vain kolme solukerrosta ja neljä solutyyppiä. Se absorboi ravinnokseen bakteereita. Se lisääntyy pääsääntöisesti aseksuaalisesti jakaantumalla. Vaikka se on alkeellinen otus, 87 % sen 11,514 valkuaisaineita koodaavasta geenistä on yhteisiä muiden eläinten kanssa. Varhaiset monisoluiset eliöt ovat saattaneet olla tällaisia.\nEnsimmäiset selkeät eläinfossiilit ovat 580 miljoonan vuoden takaa. Suurimmillaan ne olivat muutaman senttimetrin mittaisia ja usein litteitä. Varsinainen elämän monimuotoisuus puhkesi kukkaan 40 miljoonaa vuotta myöhemmin kambrikauden evoluution räjähdyksessä. Silloin ilmaantuneista eliöistä yksi on meidänkin kaukainen esi-isämme. Silloin ilmaantuivat Pikaiat. Pikaia gracilens kasvoi nelisen senttimetriä pitkäksi ja sillä on selkärankaa vastaava notokordi ja myotomeja vastaava jaokkeisuus. Pikaia oli kambrikauden vesissä pieni tekijä. Tuon ajan kookkain peto Anomalocaris canadiensis saattoi kasvaa runsaan metrin pituiseksi.\nEnemmän asiasta on kirjoitettu Korvalääkärin kotisivuilla: Paleontologiaa\nMaapallon eliöstö on kokenut lukuisia massatuhoja. Suuri massatuho on tapahtunut viidesti.\nVaikka ne ovat aikanaan olleet tuhoisia, ne ovat myös kiihdyttäneet evoluutiota. Ne ovat saattaneet eliminoida dominoivan ryhmän ja tarjota tilaa uusille yrittäjille. Maapallon ikääntyessä massatuhojen välit näyttävät kasvaneen ja tuhon seuraukset muuttuneen vähäisemmiksi. Valtameret ovat tulleet elämälle ystävällisemmiksi paikoiksi veden happipitoisuuden kohotessa ja ravintoketjujen kehittyessä. Ne eivät ole enää yhtä herkkiä katastrofeille kuin elämän alun aikana.\nViimeisen viidensadan miljoonan vuoden aikana eläneistä lajeista 90 % on hävinnyt näiden katastrofien myötä. Monen katastrofin syyt ovat selvittämättä vaikka vulkaanisen toiminnan tai asteroidien törmäysten maahan oletetaan olevan todennäköisiä syitä. Kumpikin johtaa siihen, että ilmakehään nousee tonneittain maaperää, joka peittää kuukausiksi tai vuosiksi auringonvalon. Lisääntynyt kasvisto on saattanut käyttää ilmakehän hiilidioksidia niin, että se on johtanut maapallon jäähtymiseen kasvihuoneilmiön heikentyessä. Jääkaudet ovat saattaneet liittyä myös mannerlaattojen liikkumiseen.\nMaapallon elämä koki kovimman joukkotuhonsa permikauden ja triaskauden välillä 251,4 miljoonaa vuotta sitten. Silloin tuhoutui 96 % merellisistä lajeista ja 70 % maalla elävistä selkärankaisista. Se oli massatuho myös hyönteisille. Mikä tuhon aiheutti, on jäänyt selvittämättä. Syynä saattaa olla asteroidin törmääminen maahan, vulkaanisen toiminnan aiheuttama muutos maan ilmakehässä tai metaanihydraatin kaasuuntuminen. Dinosaurukset kuitenkin ilmaantuivat tämän tuhon jälkeen.\nParhaiten tunnettu tuho tapahtui 65 miljoonaa vuotta sitten halkaisijaltaan kymmenen kilometrin kokoisen asteroidin iskeytyessä Jukatan alueelle. Se johti dinosaurusten katoon mutta avasi imettäväisille väylän kehittyä.\nMeillä ihmisillä on itsekeskeinen tapa ajatella oma lajimme kehityshistorian huipuksi ja päätepisteeksi. Kuvittelemme ihmiskunnan olevan luomakunnan kruunun ja hallitsijan. Evoluutio ei kuitenkaan lopu ihmiseen. Evoluution pyrkimyksenä ei ole ollut luoda ihmisen kaltaista tietoista otusta. Mitä enemmän luonnonvalintaan tutustuu, sen selkeämmin ymmärtää kuinka suuri sattuma ihmiskunnan olemassaolo on. Luonnonvalinnalla ei ole minkäänlaista suunnitelmaa tai tavoitetta, jota kohti se pyrkisi.\nIhminen on vaikuttanut maapallolla vaivaisen 50 000 vuoden ajan. Se on mitätön aika verrattuna dinosaurusten aikanaan sataviisikymmentä miljoonaa vuotta kestäneeseen maailmanherruuteen.\nDinosaurusten pitkän valtakauden lopettamiseen tarvittiin Meksikon Jukataniin syöksynyt asteroidi. Jos asteroidi ei olisi syöksynyt maahan, en olisi kirjoittamassa tätä artikkelia. Olisin päästäisen kokoinen ja näköinen otus, jonka aika kuluu Velociraptorin välttelyyn ja päivittäisen niukan ruoka-annoksen etsimiseen. Jos kambrikausi olisi loppunut toisenlaiseen ympäristökatastrofiin, saattaisin kävellä seitsemällä jalkaparilla (hallucigenia) tai tarkastella ympäristöäni viidellä silmällä (opabinia).\nEläinten kehityshistoriaa ajatellessa ei pidä luulla, että uuden eläinryhmän syntyminen olisi estänyt aikaisemmin syntyneiden ryhmien kehittymisen ja monimuotoistumisen. Uusia eläinryhmiä on syntynyt kamppailemaan uusista alueista. Ensin valloitettiin meret, sitten mantereet ja lopulta lentoliskot ja linnut valloittivat myös ilmatilan. Usein suurta muutosta on ollut vauhdittamassa äkillinen muutos maapallon elinolosuhteissa. Selkärangattomien eläinten kehittyminen on jatkunut sen jälkeenkin kun kalat alkoivat kehittyä. Kalojenkaan kehittyminen ei päättynyt siihen kun yksi kehityslinjoista ryömi maalle. Dinosaurusten hallitessa maata luukalat kehittyivät monimuotoisesti merissä. Samaan aikaan dinosaurusten kanssa maalla elivät myös nisäkkäät. Ne eivät kuitenkaan pystyneet omin voimin valtaamaan johtavien maaeläinten asemaa. Kaikkia näitä tapahtumia sääteli luonnonvalinta. Nyt kuitenkin ihminen on vaikuttamassa ympäristöönsä ja joidenkin asiantuntijoiden mukaan me elämme nyt kuudennen massatuhon aikaa. Joukkotuhoaseilla kykenemme muuttamaan ympäristöämme ja elämää maapallolla.\nTodelliset maailman valtiaat ovat kuitenkin aina olleet bakteerit, arkit ja muut yksisoluiset eliöt. Niiden historia juontaa elämän aamunkoittoon melkein neljän miljardin vuoden taakse. Bakteerit jäävät jäljelle myös ihmiskunnan tuhouduttua.\nLoputtomiin ei elämä missään tapauksessa voi maapallolla jatkua. Aurinko on saavuttanut elinkaarensa puolenvälin. Se suurenee hitaasti kunnes sitten muuttuu punaiseksi jättiläiseksi. Lopulta se lysähtää painovoiman vaikutuksesta kokoon ja siitä tulee tiheä ja kylmä valkoinen kääpiö.\nKorvalääkärin Kotisivuilla on kirjoitelma paleontologiasta. Siinä pohdiskellaan evoluution vaiheita korvalääkärin näkökulmasta.


Masalasta kasvaa pikkukaupunki – katso havainnekuva | Länsiväylä\n26.11.2013 12.30 Päivitetty: 29.11.2013 08.00\nTältä näyttää tulevaisuuden Masala rantaradan ja Kehä III:n suunnalta katsottuna. Kuvassa keskellä valkoisena näkyvä iso kerrostalo on jo rakennettu.\nKasvun myötä myös alueen palvelut monipuolistuvat. Tavoitteena on parantaa etenkin Masalan keskustan ilmettä ja lisätä sen vetovoimaa, sanoo Kirkkonummen kunnanarkkitehti Tero Luomajärvi.\nSamalla Masalaa halkovasta Masalantiestä muokataan Luomajärven mukaan entistä kaupunkimaisempaa, kun sen varrelle nousee uusia kerrostaloja kivijalkaliikkeineen. Myös urheilupuistoa kehitetään.\nTulijoita voi olla Espoosta ja Helsingistä saakka.”\nAlkutahdit rakentamiselle lyötiin viime talvena, kun Lapti-yhtiön asuinkerrostalo nousi vastapäätä Nissnikun koulukompleksia.\nNyt savua kaivureiden putkeen tuuppaavat sekä Lapti yhdellä uudella talolla että rakennusyhtiö YIT, jolla on menossa kolmen kohteen rakentaminen rantaradan tuntumaan.\nKaikkiaan YIT rakentaa radanvarteen kymmenen kerrostaloa.\n– Masala on kiinnostava kohde, sillä liikenneyhteydet Helsinkiin ovat hyvät. Myös palvelut ovat jo olemassa ja luonto sekä harrastusmahdollisuudet lähellä, sanoo liiketoimintaryhmän johtaja Harri Isoviita YIT:stä.\nUusien asuntojen keskihinnaksi on tulossa 3 700 euroa. Vaikka aika on nyt myynnille haastava, uskoo Isoviita, että kysyntää löytyy. Taustalla vaikuttaa muuttoliikkeen ohjaaminen yhä voimakkaammin radanvarsille.\n– Palveluiden ääreen muuttavat myös varttuneet ihmiset kunnan sisällä. Mahdotonta ei ole sekään, että tulijoita olisi Espoosta ja Helsingistä, Isoviita sanoo.\nIkäihmisiä houkutellaan Masalaan Yrjö ja Hanna -säätiön palvelutalolla, jonka rakentaminen on juuri alkamassa. YIT:n rakentamaan taloon tulee 40 vuokra-asuntoa sekä kaksi ryhmäkotia. Talo valmistuu kevääksi 2015.\nLisääntyvä asutus tietää myös kasvavaa liikennettä. Sumppuja purkamaan on suunnitteilla kiertoliittymä äskettäin valmistuneen Masalan asukaspuiston edustalle.\n– Myös Masalantien ja Sepänkylän pullonkaulaliittymää sujuvoitetaan. Pidemmällä aikavälillä on rakennettava uusi eritasoliittymä Kehä III:lle, Luomajärvi sanoo.\nKunnassa suunnitellaan myös helpotuksia juna- ja bussimatkustajille. Aseman aluetta on tarkoitus uudistaa niin, että vaihto liikennevälineestä toiseen käy nykyistä helpommin.\nMasala kasvaa kahdella suunnalla\nYIT:n ja Laptin nyt aloittamat kerrostalokohteet sijaitsevat Ratavalliksi nimetyllä alueella, jonne on tulossa koteja noin 650 asukkaalle. Kovan rahan asuntojen lisäksi alueelle on suunniteltu ara-vuokrakohteita.\nKorkeimmat Ratavallin alueen talot ovat 6-kerroksia.\nToinen iso kohde on Tinanpuisto, joka sijaitsee Tinanrinteen sekä Ljusdalantien välissä. Alueelle on suunniteltu sekä kerros- että pientalokoteja noin 700 asukkaalle.\nLiikealueen uusi keskuspaikka, Tinantori toimisi muun muassa markkinapaikkana. Sen äärelle rakennetaan uutta liiketilaa päivittäistavarakauppoineen.\nAlueen maamerkiksi Masalantien varteen nousisi 8-kerroksinen kerrostalo, jonka ylimmästä kerroksesta olisi näkymät Espoonlahdelle asti.\nValmisteilla oleva osayleiskaava mahdollistaisi lisäksi pientalorakentamisen Masalan keskustan ympärille.\nKartanonrannan alueen kasvu mukaan lukien Masalan arvioidaan kasvavan 5 000 asukkaalla vuoteen 2035 mennessä.\nLähde: Kirkkonummen kunta, YIT\nErittäin fiksua suunnittelua\nErittäin fiksua suunnittelua ja sijoittaminen suuren liikenneväylän varrelle. Espoo voisi tarkastella samalla tavalla näitä tyhjiä maa-alueita asuntorakentamiseen koko Kehä III suuntaisesti Vihdintielle saakka. Positiivinen suhtautuminen Vantaalla virinneseen osittaiseen kuntaliitokseen toisi Espoolle merkittävät määrät uutta pohjaa rakentamiselle nimenomaan valmiin infran puitteissa ja täydennysrakentamisen hengessä.\nsuunnitteluapulainen 29.11.2013 11.44\nTuo on 90-lukulainen lähiö.\nTuo on 90-lukulainen lähiö. Pelkkää parkkipaikkaa ja pusikkoa. Rakentakaa jo vihdoin sitä oikeaa kaupunkia.\n... 29.11.2013 14.34\nNäyttää havainnekuvissa ihan\nNäyttää havainnekuvissa ihan paikalta jossa ei pärjää ilman autoa. Todella kaukokatseista luoda tällaisia lähiöitä jotka perustuvat henkilöautoiluun. En muuttaisi vaikka maksettaisiin.\nRantaperkiön te... 29.11.2013 14.44\nmiksi asuntojen ja radan\nmiksi asuntojen ja radan välissä on noin iso joutomaa?\nPV 29.11.2013 14.47\nMasalasta kasvaa parkkipaikka, jonka nurkkiin on hajasijoitettu pari taloa.\nJuuu 29.11.2013 14.54\nTuo ei kyllä kaupungilta\nTuo ei kyllä kaupungilta näytä. Kyseessä on enemminkin metsälähiö, valitettavasti. Samanlaista on koko Espoo, Vantaa ja itä-Helsinki pullollaan. Ei Suomessa tiivistä kaupunkia osata 2000-luvulla rakentaa.\nKimpe 29.11.2013 16.09\nNäyttää autolähiöltä eikä\nNäyttää autolähiöltä eikä pikkukaupungilta. Nyt vähän kunnianhimoa peliin, niin paikasta voisi saada hyvänkin. Alueesta on tulossa lähinnä autojen parkkikenttä!\nfyysikko 29.11.2013 16.16\nMissä kuva kaupungista?\nLänsinaapuri 29.11.2013 16.39\nMiksi ihmeessä tuo rata ja\nMiksi ihmeessä tuo rata ja junaseisake on kaukana lähiön laidalla eikä sen keskellä?! Ja parkkipaikatkin vielä junaseisakkeen sekä talojen välissä. 70-lukulaista tyylipuhdasta autokaupunkia. Ei hemmetti sentään. Jopa Tampereen seudun kehyskunnista asti täytyy ihmisen tätä ihmetellä, vaikka täällä ei VR vaivaudu edes nykyisiä junia pysäyttämään. Summa summarum: Ei enää USA:ta, vaan Eurooppaa Suomen suuriin kasvaviin kaupunkeihin, kiitos.\nTBK 29.11.2013 21.19\nOnpa ankeaa! Eikö viime\nOnpa ankeaa! Eikö viime vuosikymmenten virheistä opita mitään? Luulisi, että suomalainen, joka on matkustellut Euroopan pikkukaupungeissa, haluaisi itsekin asua sellaisen kaltaisella seudulla täällä kotiseudulla. Tiivistä ja matalaa, ja hyvät lähipalvelut. Meillä Suomessa taas rakennetaan uutta lähiötä, josta täytyy autolla lähteä hakemaan jostain giganttihallista päivän ruokaostokset. Ei näin!\nEi osata enää r... 1.12.2013 19.35\nMiksei tuohon ole kaavoitettu\nMiksei tuohon ole kaavoitettu townhouse-tyyppisiä rivitaloja? Niillä pääsisi korkeampaan rakennustehokkuuteen kuin väljästi sijotelluilla parkkikenttäkerrostaloilla ja ennen kaikkea saisi luotua viihtyisämpää asuinympäristöä.\nkungen 1.12.2013 20.20\nTämä on kyllä rimanalitus,\nTämä on kyllä rimanalitus, missään muualla kuin Suomessa ei enää rakenneta tällaisia autolähiöitä metsään. Eikö valtio edes voisi jotenkin estää tällaista, tehdään tahallaan huonoa... hyi saa..li, antakaa nyt tälle joku palkinto vielä niin saa hävetä silmät päästänsä.\nmesuvaan 1.12.2013 20.38\nKirkkonummelle rakennetaan tällä hetkellä paljon asuntoja. Kenellehän niitä rakennetaan, ehkäpä sijoittajille. Kirkkonummen keskustassa valmistui nyt syksyllä parikin kerrostaloa, mutta valoja näkyy olevan vain muutamissa ikkunoissa. Jotenkin olen tottunut, kun kerrostalo valmistuu niin asukkaat muuttavat koteihinsa, mutta harvapa on keskustan kerrostaloihin muuttanut. Yhteiskunnassa lienee edullista tällä hetkellä sijoittaa pääomia asuntoihin ja pitää vaikka sijoitusasuntoja tyhjillään, kuin antaa niitä asumiskäyttöön.\nkuntalainen_ 1.12.2013 20.54\nGansterby 2 ?\ngesterby 2 2.12.2013 11.23\nOn kyllä aikamoinen tuulahdus\nOn kyllä aikamoinen tuulahdus ei niin raikasta 70-lukua.\nFrom Nekala wit... 3.12.2013 17.23\nEnsimmäisen kerran elämässäni panin merkille että kyseinen rakennus yhtiö "Lapti" toimi oikein ja oli pioneeri kun rakensi kerrostaloa talvella Suomen oloissa. Suojasi koko talon rakennustelineillä ja pressulla muurausvaiheessa ei päässyt eristeet kastumaan, eikä näin ollen kosteus päässyt muhimaan väli seiniin niinkuin yleensä ja sitten vielä ihmetellään mistä homeongelmat johtuvat näissäkin asioissa järjen käyttö on sallittua. parhaimmillaan olen nähnyt että villat on esillä sateessa jopa puolivuotta "ammattimiehillä"\nluka1955 12.3.2014 06.19


Field Service - MW Group\nTarjoamme asiakkaillemme kokoonpano-, asennus- ja kunnossapitopalveluita. Voit luottaa meihin – pidämme huolen siitä, että meille annetut tehtävät suoritetaan korkealaatuisesti ja sovitussa ajassa.\nOlemme erikoistuneita kenttähuoltopalveluiden toteuttamiseen\nViime vuosina olemme tehneet projekteja muun muassa maakaapelointiin, sähkökaappien vaihtoon ja asennukseen sekä aurinkopaneelien asennukseen liittyen.\nPalvelemme asiakkaitamme pohjoismaisilla kotimarkkinoilla ja kansainvälisissä projekteissa.\nPalvelualuevastaava Field Services\nMichael on entinen ammattisotilas, joka on sotilasuransa jälkeen työskennellyt 15 vuotta tietoliikennealalla. Ennen siirtymistään MW Groupiin, Michael työskenteli Nokiassa vastaten mobiiliverkkojen toimittamisesta ja myynnistä. Aiemmin Michael on toiminut muun muassa mobiilioperaattori Spring Mobilin johtotehtävissä sekä toimitusjohtajana 3GIS:ssä.\nEtsitkö osaavaa ja kokenutta projektipäällikköä alkavaan hankkeeseen? Puuttuuko projektin osista resursseja? Me autamme toteuttamaan projektit onnistuneesti.\nToteutamme tarpeidesi mukaiset teollisuuden asennus- ja käyttöönottotehtävät. Näitä palveluita täydennämme esimerkiksi dokumentointiin ja raportointiin liittyvillä tukipalveluilla.\nTarvitsetko kenttäpalveluiden järjestämiseen ja johtamiseen liittyviä asiantuntijapalveluita energia-, rakennus- tai tietoliikennealalla? Me autamme mielellämme.\nToteutamme asiakkaillemme erilaisia teolliseen kunnossapitoon liittyviä tehtäviä niin maastossa, työmailla kuin tehdasoloissa. Toteutamme suunniteltuja huoltotoimia ja kykenemme palvelemaan myös äkillisiä toimenpiteitä vaativissa tilanteissa.\nToteutamme esikartoituksia ja suunnittelupalveluita tai erillisiä turvallisuuden ylläpitoon ja kehittämiseen liittyviä palveluita tarpeiden mukaan.\nNOC ja SAC\nNOC (Network Operations Centre) ja SAC (Security Applications Centre) -palvelut liitetään mukaan kenttäpalveluiden kokonaisuuteen tarvittaessa. Cyber-yksikkömme auttaa pitämään huolta tietoturva-asioista projektien kaikissa vaiheissa.\nTyösukellus, mastotyö/muu korkealla tehtävä työ sekä UAS-toiminta ovat esimerkkejä erikoispalveluistamme.\nVetyperoksidia hyödyntävä desinfiointipalvelumme varmistaa tilojen ja laitteiden turvallisuuden esimerkiksi virus-altistumisen jälkeen.\nMW Group on pohjoismainen palveluntarjoaja, jonka palvelut keskittyvät yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittisiin toimialoihin ja toimintoihin. Asiakkaamme toimivat puolustus- ja turvallisuustoimialoilla sekä yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittisessä teollisuudessa.\nDigitaalinen murros tuo mukanaan myös uusia turvallisuusuhkia. Työskentelemme ennakoivasti vähentääksemme riskiä tunkeutumisille tai onnettomuuksille. Palveluvalikoimaamme kuuluu ratkaisuja teknisten turvallisuusratkaisujen käyttöönoton suunnittelusta ja asennuksista kokonaisten turvallisuusorganisaatioiden kokoamiseen ja käyttämiseen. Tarjoamme monipuolisia turvallisuusratkaisuja fyysisten ja digitaalisten ympäristön suojaamiseksi.\nMW Group on moderni pohjoismainen turvallisuus- ja puolustusalan palveluntarjoaja. MW Group toteuttaa luotettavia, turvallisia ja joustavia ratkaisuja, jotka räätälöidään asiakkaidemme tarpeiden mukaan. Asiakkaamme ovat pääosin turvallisuus- ja puolustusalan ja yhteiskuntakriittisen teollisuuden toimijoita.\nLue lisää siitä, miten autamme yrityksiä ja organisaatioita palveluillamme:\nHaluatko kuulla lisää palveluistamme? Varaa puhelin-/verkkotapaaminen asiakkuuspäällikkömme kanssa sinulle sopivana ajankohtana.


Aptus Multicat | Kissan terveys ja hyvinvointi\nMulticat on välttämättömiä hivenaineita, vitamiineja ja aminohappoja sisältävä ravintolisä kissalle. Multicat-valmistetta käytetään ravintolisänä kissan päivittäisen kalkki-, hivenaine- ja vitamiinitarpeen sekä välttämättömien aminohappojen tarpeen tyydyttämiseen. Valmistetta käytetään erityisesti rasitustiloissa, tiineyden ja imetyksen aikana sekä kasvaville pennuille kolmen viikon iästä alkaen. Jos kissan ruokavalio sisältää paljon lihaa ja kalaa, Multicat-valmistetta suositellaan, jotta ravinnossa olisi riittävästi vitamiineja ja hivenaineita. Multicat-valmiste on laktoositon.\nKuiva-aine 97 %, Raakavalkuainen 11,8 %, Tuhka 71 %, DL-Metioniini 50 mg/g, Kalsium (Ca) 250 mg/g. Lisäaineet esiseoksesta: A-vitamiini E672 210 ky/g, D3-vitamiini E671 50 ky/g, E-vitamiini 5 mg/g (?-tokoferolina 4,5 mg/g), C-vitamiini E300 8,7 mg/g, B1-vitamiini 0,75 mg/g, B2-vitamiini 1 mg/g, B6-vitamiini 0,5 mg/g, B12-vitamiini 0,002 mg/g, Pantoteenihappo 0,7 mg/g, Niasiini 2 mg/g, Foolihappo 0,057 mg/g, Biotiini 0,007 mg/g, Tauriini 62 mg/g, Sinkki (Zn) E6 1 mg/g. Sisältö: Kalsiumkarbonaatti 64 %, ravintohiiva 20 %, vitamiini-hivenaine-aminohappoesiseos 13,1 %, maku- ja apuaineet 2,9 %.\nKirjoittanut Henna - 27.11.2019\nOtsikon mukaan kelpaa meidän nirsolle neitillekin märkäruuan sekaan murskattuna!\nKirjoittanut minni2008 - 21.08.2017\nMonipuolinen vitamiini- ja hivenainepaketti\nOlen käyttänyt vuosia, koska tarvitsemme raakaruokinnan lisäksi hivenaineita ja vitamiineja.\nKirjoittanut Natsku12 - 16.08.2017\nSellaisenaan kissat eivät suostu syömään, mutta jauhettuina märkäruoan seassa menee hyvin alas. Vanhemman kissan turkki on nyt paremman näköinen kuin ennen vitamiineja.\nKirjoittanut 2 kissan muori - 19.06.2017\nKissan turkki hilseili. Parin viikon kuuri ja hilse poissa.\nKirjoittanut Maurizio - 13.06.2017\nKirjoittanut Ata7 - 12.06.2017\nKissa söi mielellään ei kakonu helppo antaa kissalle joka lääke kielteinen\nKirjoittanut Ucconebbi - 12.06.2017\nKirjoittanut Nina N - 02.05.2017\nMULTICAT ravintolisä, raakaruokaa syöville\nMeillä ei maistu kanankaulat eikä sisäelinsekoitukset. Kun kissat kuitenkin syövät raakaruokaa eli lähinnä raakaa kanaa, kalkkunaa ja broilerin sydäntä, niin ne tarvitsevat Multicatin ravintolisäksi. Hyvä tuote siis :).\nKirjoittanut Paranoid - 27.12.2016\nKissa tuli hulluksi\nKissani on dietillä ja osittain raakaruokavaliolla, joten tälläinen tuli tarpeeseen. Kissa heti kun haistoi nämä tuli silmin nähden hulluksi ja olisi syönyt vaikka koko purkin samantien. Eipä ole ongelmia tarjoamisessa kun syö nämä käsistä.\nKirjoittanut kissateiniäiti - 15.12.2016\nTästä kissat tykkäävät. Syyvät mielellään vitamiinsa joka päivä, jopa kerjäävät niitä :-)\nMaistuu kissoilleni ruoan sekaan murskattuna! Moni muu tabletti ei mene alas ruoan mukana, mutta tämä menee!\nKirjoittanut SandH - 06.12.2016\nKissani ovat jo pitkään saaneet multicattiä lisänään, toinen syö semmosenaan, toinen sekoitettuna kuivaruokaan. On helpottavaa, että kuivaruoan ja täydennysruoan ohella on helppo keino lisätä tauriinin ja lisäaineiden saantia yhden purkin avulla.\nKirjoittanut mimmukka - 06.12.2016\nRaksujen joukkoon olen laittanut ja sieltä ovat hävinneet. Ilmeisesti maistuvat.\nKahdelle kissalle, aikuiselle ja pennulle annettu.\nKirjoittanut Mau424 - 06.12.2016\nJoka aamu kissa mielellään syö niitä nappuloita eikä tarvitse houkutella.\nKirjoittanut NirsokissaS - 08.06.2016\nMuuten tuote on helppo päivittäinen ravintolisä raakaruokinnassa, mutta ei mene nirsolla kissallamme alas millään. Ruuassa myöskin haistaa muruna ja ei syö. Kätevä valmiste, harmi vain kun joutuu "syöttämään".\nKirjoittanut masa7 - 22.04.2016\nTässä tabletissa on tärkeitä ravintoaineita, joita kissani tarvitsee\nKun avaan purkin, niin kissat ovat hetkessä jaloissa pyörimässä ja kerjäämässä näitä. Vitamiinien syöttäminen kissoille ei ole koskaan ollut näin helppoa!\nRavintolisää itsetehtyyn ruokaan\nKirjoittanut KOIKKU - 20.04.2016\nMIELESTÄNI TÄMÄ ON RAUHOITTAVA VITAMIINI KISSALLE.\nKirjoittanut Astam - 24.11.2015\nPurutablettien sisältämät vitamiiniarvot ovat hyvät ja käyttöohjeet selkeät. Kuitenkin tabletti on aivan liian kova ja vain puolet kissoistamme suostui niitä syömään. Rakennetta oli vaikea rikkoa ja laittaa ruuan joukkoon, sillä kokonaisena se ei sulanut märkäruokaan. Muuten hyvä tuote, koostumusta voisi vain parantaa.\nKirjoittanut eema - 21.11.2015\nIhan hyvin uppoaa\nKirjoittanut Kirsikka69 - 20.11.2015\nKirjoittanut Zein - 18.11.2015\nYksi kolmesta kisumirristä muistaa kyllä pyytää päivittäin maukasta vitamiinia, hän ei aina muista että on saanut jo, tai oikeastaan on niin että henkilökuntaa voi vedättää:)\nKirjoittanut Lignell - 18.11.2015\nSopivan kokoiset, kissalla oli helppo syödä. 120 tabl. riittää kauan :)\nAptus Multicat | Kissan terveys ja hyvinvointi - Copyright © 2022 Musti ja Mirri Oy


HUS - Juuri julkaistu: Maitoallergian siedätyshoidon onnistumiseen vaikuttavat tekijät on määritetty\nEtusivu » HUS-tietoa » Uutishuone » Juuri julkaistu: Maitoallergian siedätyshoidon onnistumiseen vaikuttavat tekijät on määritetty\nMikäli maitoallergia ei ole kasvun myötä ohittunut, on kokeiltu ruokasiedätystä maidolla, josta on pienissä tutkimuksissa saatu lupaavia tuloksia.\nSiedätettäessä allergeenia annetaan vähitellen suurenevina annoksina, jolloin elimistö oppii vähentämään liiallista reaktiotaan allergeeniin.\nYhteensä 296 IgE-vasta-ainevälitteistä lehmänmaitoallergiaa sairastavaa yli viisivuotiasta osallistui maitosiedätykseen 11 vuoden aikana HUS Iho- ja allergiasairaalassa ja Tampereen yliopistollisessa sairaalassa.\nKotona päivittäin juotavien maitoannosten määrää lisättiin tutkimuksessa noin viikoittain neljän kuukauden ajan aina 2 desilitran tavoiteannokseen.\nSamanaikaisesti lapset ottivat päivittäin antihistamiini-allergialääkettä.


Pelivihje: Maastohiihdon maailmancup: Dresden, miesten sprintti - Ilmaiset Vedot\nPelivihje: Maastohiihdon maailmancup: Dresden, miesten sprintti\nMiesten sprintti (V) 13.1\nTour de ski on saatu taputeltua ja maailmancupsirkus siirtyy Saksan Dresdeniin jossa edessä on sprinttiviikonlppu kun ensin lauantaina hiihdetään henkilökohtaiset- ja sunnuntaina parisprintti. Oman mausteensa soppaan tuo samaan aikaan järjestettävät Suomen SM-hiihdot ja Norjan mestaruuskilpailut joten tukku isoja nimiä on poissa. Suursuosikki kisaan on Norjan Johannes Klaebo joka vei torstaina Norjan sprinttimestaruuden täysin näytöstyyliin.\nH2H Jönsson – Jay\nRuotsin Emil Jönsson on sairastellut viimeaikoina eikä tuloksetkaan ole missään nimessä olleet hyviä. Sprintin arvokisamitalisti on hiihtänyt tällä kaudella mailmancupissa vain kaksi kertaa kun Lillehammerissa irtosi sija 21. ja Davosissa vauhti ei riittänyt aika-ajoa pidemmälle miehen ollessa lopputuloksissa vasta 32. Suuria kysymysmerkkejä herättää myös Jönssonin viimeviikkoinen visiitti Scandinaviacupissa Piteåssa. Siellä mies jäi tylysti ulos sprintin erävaiheista jonka jälkeen media hyökkäsi kimppuun. Jönssonin olympiakisojen kannalta Dresdenin kilpailut ovat iso näytönpaikka mutta onko mies missä kunnossa?\nRanska Renaud Jay on puhdas sprintteri ja on sitä juuri vapaalla hiihtotavalla. Perinteisellä miehen otteet eivät ole kovinkaan kummoisia mutta vaparilla mies äityy kovaan vauhtiin. Jay oli Davosin sprintissä (v) hienosti 8. jäädän finaalista ulos aikavertailun kautta.\nPapreissamme Jay on hieman tasabookkia suurempi suosikki. Jönssonin kunto on aivan täysi kysymysmerkki ja mikäli meno on samanlaista kuin viikko sitten, ei miehellä ole mitään asiaa erävaiheisiin. Ranskan Jay on hyvä vapaalla hiihtotavalla ja mies on pysynyt terveenä. Ranskalaisen finaalipaikka ei olisi edes suuriyllätys allekirjoittaneelle.\nJönssonin maanmies Teodor Peterson hakee viikonlopulta myös lippua Olympialaisiin. Petersonin alkukausi ei ole ollut aivan odotetun vahva mutta ruotsalaisilla on tapana parantaa kauden edetessä. Davosissa Peterson oli hyvässä vauhdissa menossa leikiten omasta alkuerästä jatkoon mutta sotkeutui omiin jalkoihinsa ennen loppusuoraa. Lopputuloksissa mies oli 26. mutta vauhti ja kunto olisivat riittäneet aina finaaliin asti. Ruotsalainen paineli viime viikonlopun Scandinaviacupissa sprintin kolmanneksi joten odotukset ovat varmasti suuret Dresdenin viikonloppuun.\nVenäjän Retivykh osallistui Tour de skille ja hiihti sen aina maaliin asti ollen lopputuloksien 41. Suurimmat uroteot tourilla oli Lenzerheiden sprintin sija 22. joten kokonaisuutena miehen tour oli vaisu. Davosin sprintissä venäläinen ylsi hienosti finaaliin asti ollen lopputuloksissa kuudes. Muuten mies on nakuttanut sprinteissä tasaisesti sijoituksia 15-20 joukkoon.\nPeterson on asetettu pariin suosikiksi mutta kertoimet ovat silti turhan korkealla. Ruotslainen on hyvässä kunnossa ja uskon että tänään se konkretisoituu myös tuloslistoille. Retivykh painoi Tourin loppuun asti joten reisi ei varmastikkaan ole vielä täysin herkkänä. Kaikenkaikkiaan Peterson on paria pykälää rutinoituneempi ja parempi menijä joten luotetaan hurriin!\nMaastohiihdon mc Dresden


Esittelyssä Maalaus Partners & Mikko Virolainen\nTuoreimpia lisäyksiä JäPSin miesten edustusjoukkueen kasvavaan sponsorikattaukseen on vastikään Järvenpäähän muuttaneen Mikko Virolaisen maalaus- ja remonttipalveluita tarjoava Maalaus Partners. Kävimme kyselemässä Mikolta hänestä itsestään, yrityksestään ja vähän kaikesta muustakin.\nMikko Virolainen on vasta hiljattain liittynyt JäPS-perheeseen, ja mikä mukavinta – oma-aloitteisesti. Virolainen bongasi JäPSin sosiaalisesta mediasta ja päätti urheilumiehenä ja uutena järvenpääläisenä lähteä heti tukemaan oman kylän jalkapallotoimintaa.\n– Olen kova penkkiurheilija, ja kun yrityksellä ei ole aiemmin vastaavanlaisia yhteistyökuvioita ollut, tuntui tämä luontevalta paikalta aloittaa. Vaikka kumppanuus on toki vielä aika alkuvaiheessa, on tästä jo nyt saanut itsekin vähän ideoita omaan toimintaan. Esimerkiksi Instagramia ja muuta sosiaalista mediaa tuli aiemmin päiviteltyä aika vähän, mutta nyt on tullut aktivoiduttua sielläkin monipuolisemmin, Virolainen kertoo.\nPääkaupunkiseudulta Järvenpäähän muuttaneen Virolaisen perustelut uudelle asuinpaikalle ovat pragmaattiset; Tuusulanjärven rannalta saa samalla rahalla paljon enemmän kuin pääkaupungista.\n– Täältä Järvenpäästä sai rivarikämpän samaan hintaan, jonka joutui Helsingissä pulittamaan kaksiosta, Mikko tarkentaa.\nUusi koti löytyi Satukalliosta, jonne Virolainen asettui asumaan varsinaisesti vasta aivan viime vuoden lopussa, joulun tietämillä. Sopimuspaperit allekirjoitettiin jo syyskuussa, mutta alan miehenä Virolainen halusi luonnollisesti rempata asunnon ennen muuttolaatikoiden siirtelyä sopivampaan kuntoon. Vaikka Virolainen on kumppaninsa kanssa ehtinyt siis viettää uudessa kotikaupungissaan vasta muutaman kuukauden, alkavat nurkat olla miehelle tuttuja. Järvenpäähän tutustumista ovat erityisesti edesauttaneet Virolaisen lemmikit.\n– Kaksi labradorinnoutajaa löytyy tosiaan nurkista, ja niiden kanssa on tullut pyörittyä ympäri kaupunkia, niin autolla kuin ilmankin. Vähän aikaa sitten käytiin pyörähtämässä esimerkiksi Vanhankylänniemessä ensimmäistä kertaa, ja kyllä siinä osasi antaa jo kumppanille suuntaneuvoja aika luontevasti, Mikko naureskelee.\nAiemmin lähinnä pääkaupunkiseudulla operoinut Virolainen toivoo, että muuton myötä liiketoimintakin painottuisi jatkossa enemmän Keski-Uusimaan seudulle.\n– Olisihan se tietysti logistisestikin helpompaa. Olen toki ehtinyt aiemmin tehdä jo muutaman homman Järvenpää-Tuusula-akselilla, mutta vielä ei voi sanoa liiketoiminnan keskittyneen tänne, Virolainen avaa.\nPienemmällä paikkakunnalla toimimisessa Virolainen näkee lähinnä positiivisia puolia, joista kenties olennaisimpana hän nostaa esiin yhteisöllisyyden. Helsingissä erottuminen on hänen mukaansa vaikeampaa ja vaatii usein ennalta olemassa olevia kontakteja. Hyvä osoitus tästä yhteisöllisyydestä lieneekin heti yhteistyökumppanuuden alkumetreillä eräältä JäPS-valmentajalta (joka jääköön tässä nimeämättä) saatu ulkomaalauskeikka.\nYrittäjänä Virolainen on jo kokenut kettu. Nykyistään hän on pyörittänyt nyt pari vuotta myytyään tuolloin edellisen firmansa.\n– Tämän ostin alun perin kirjanpitäjältä ja muutin tähän nykyiseen muotoonsa. Meitä on tässä varsinaisesti mukana hieman alle kymmenen henkeä, mutta firman toimintatapaan kuuluu myös suhteellisen iso aliurakointiverkosto, Virolainen kertoo.\nEnnen yrittäjäksi siirtymistä Virolainen oli ollut työsuhteessa muissa alan yrityksissä. Jossain vaiheessa mies kuitenkin totesi, että jos nämäkin kaverit tähän pystyvät, niin miksen minäkin ja tarttui silloisen yhteistyökumppaninsa kanssa tuumasta toimeen. Sittemmin kokemusta yritystoiminnasta on karttunut runsaasti.\n– Tämä [yrittäminen] on mielestäni sellaista hommaa, jota ei voi juuri treenata etukäteen. Paremmaksi ei tule kuin käytännön kokemuksen kautta, Mikko avaa näkemystään.\nYrittäjäksi mieliville Virolainen suosittelee etenkin varsinaiseen liiketoimintaan liittymättömien operaatioiden, esimerkiksi kirjanpidon, vahvaa ulkoistamista. Se, että saa keskittyä vain siihen omaan ydinosaamiseensa, maksaa itsensä nopeasti takaisin.\nKuumimpia trendejä- ja remonttivinkkejä tiedustellessa Virolainen raapii hieman päätään; kysymys on kenties turhan laaja-alainen. Vastaus kuitenkin löytyy lopulta.\n– No esimerkiksi lattiaremonttien osalta vinyylilattia – vinyylilankku tai -korkki – on isossa huudossa. Jos trendikkyyttä hakee, niin joku kalanruotomosaiikki on kuumaa kamaa. Kokonaisvaltaisempaan remonttiin on vaikea antaa vinkkejä, koska jokainen projekti on tietysti omansa. Aina kannattaa lähteä ehkä siitä, että miettii, mitä omalla budjetilla olisi helppo korjata. Mikäli aikoo ostaa remontin, niin kannattaa myös pyytää ammattilaisen arviota potentiaalisista parannuskohteista, Virolainen opastaa.\nSiirrymme haastattelussa töiden parista luontevasti vapaa-aikaan. Mikko on mainitusti urheilumiehiä, ja kaksi lajia on yli muiden; jalkapallo niin eurooppalaiseen kuin amerikkalaiseenkin tapaan.\n– Omat pelivuodet menivät nuorempana pitkälti jenkkifutiksen parissa, mutta näin vanhemmiten se on vähän sellainen laji, jonka parissa ei ole järin helppo kohottaa yksin kuntoaan, Virolainen nauraa.\nHän panostaakin nykyään enemmän penkkiurheiluun. Miehen teeveestä löytyykin harrastuksen tueksi käytännössä jokainen urheilun kanavapaketti, mikä kertoo intohimosta – niiden keräily ei ole halpaa hommaa.\n– Molempien jalkapallojen lisäksi tulee katsottua erityisesti lätkää, mutta ei ehkä yhtä paljon kuin noita kahta muuta. Formuloistakin ehdin jo vähän innostua Netflixin mainion F1-dokkarisarjan kautta.\n”Omia” joukkueita ei löydy kuitenkaan kuin jalkapallo(i)sta.\n– Jefun puolella sympatiat ovat suuntautuneet erityisesti Philadelphia Eaglesin puoleen. Eurooppalaisessa futiksessa ykköset ovat ulkomailta Chelsea ja kotimaan puolelta HIFK, jonka matseissa on tullut käytyä ihan ”Brakun” ajoista asti.\nToivon mukaan tuohon listaan voidaan piakkoin lisätä Järvenpään Palloseura. Päätämme vielä haastatteluun ”seitsemään nopeaan”:\n– No se riippuu sarjatasosta, mutta Kakkosessa tietenkin sininen.\n– Pertsa, mutta pakko myöntää, että viimeksi on tainnut tulla sivakoitua armeijassa.\nPyörä vai auto?\n– Jo työn puolesta pakko valita auto.\nKebab vai pitsa?\n– Paha, mutta variaation takia pitsa.\n– Kolle tietysti.


Karhiniemi sähköistyi » Karhiniemen Kyläseura ry\nKarhiniemi sähköistyi ja sen myötä tuli sähköisiä laitteita, mutta vielä tarvittiin myös postia.\nSähkövalo tuli Karhiniemen koululle 1919 ja sitä ennen se oli tullut Sammun koulun eteiseen, mainitaan Huittisten valtuuston 60-vuotishistoriassa. Siis kuusi vuotta koululla katseltiin öljylampun valolla. Koulun johtokunta oli valaistuksesta päättänyt: hankkia koulusaliin 3 lamppua, voimistelusaliin 2 ja eteiseen 1. Kaikki lamput olivat 15 kynttilän voimaisia. Jos voimakkaammat ovat edullisempia ostaa, niin riittänee luokkaan 2 ja voimistelusaliin 1. Sähkövalon tullessa v. 1919, otettiin luokkaan vain 2 lamppua.\nEn ole löytänyt tietoa minne muualle koulun lisäksi sähkövalo laitettiin v 1919?\nKotiimme Paavolaan sähkön tulosta\nEi tarkkoja tietoja ole, mutta tätieni välisissä kirjeissä, vuoden 1927 alussa EP (11v) kirjoittaa sisarelleen Marttalle karjanhoitokouluun Orisbergiin;\n”Hyvää päivää. Minä rupesin preivaamaan sinulle. Meillä on nyt nin kauheen huonoja valoja (IL:n huomautus, että siis sähkövalot kumminkin). Toisessa pirtissä on 25 kynttilän ja pakarisa semmonen voltin lamppu. Oikein meinaa mennä päin tooleja.” Sähkönkulutus oli alussa varsin pientä, sähköä säästettiin. Kirje jatkuu ”Ranta (voimayhtiön mies) oli viime viikolla keräämässä sähkömaksuja ja valitti, että meillä menee niin vähän sähköä. Menihän sitä sentään valosta 181 mk. Kuukkisella meni yli 500 mk valosta, mutta siellä valvotaan yökaudet.\nMaaliskuussa 1927 Fanni-sisko (oli Raumalla kansakouluopettaja seminaarissa) kertoo nähneensä sellaisen LUX-pölynimijän. Oletko kuullut siitä? Täällä Raumalla on niitä hyvin paljon ruvettu käyttämään. Seuraavana vuonna myös Paavolaan tuli pölynimijä!\n1928 Lux XI\nKeväällä 1927, ostettiin kylän ensimmäinen radio Paavolaan. Radioita oli ollut käytössä Suomessa jo viitisen vuotta. Helmikuussa 1927 EP kirjoittaa sisarelleen: Erkki Toikko ja insinööri menivät asemalle. Ehtoolla Erkki tulee tänne ja saamme kuulla Radioo. Eilen ehtoostikkin siitä jo kuulu. Siitä me emme ymmärtänet mitään, sillä se kuului Saksasta. Luultavasti kuului myös Hollannista. Helsingistä kuului hyvin hiljaa. Välillä kuului soittoa ja taas puhetta. Siitä isosta torvesta kuului vaan pientä pirinää, mutta kuulotorvilla kuului vähän paremmin. Siinä on semmonen iso torvi, muistuttaa kramofoonin torvee. Tänään nostettiin se radion lanka (anteenni ilmeisesti) korkeammalle. Ehtoolla kuuluu luultavasti paremmin.\nAluksi ohjelmaa lähetettiin vain muutaman tunnin ajan vuorokaudessa. Sunnuntaisin tuli jumalanpalvelus, jota kerääntyi Paavolaan kuuntelemaan useita kymmeniä kyläläisiä. Vanhemmista ihmisistä oli uskomatonta, kun Helsingissä puhutaan, niin se kuuluu Paavolassa. Kylän kauppiaskin totesi vaimolleen, ettei voi enää puhua kotonaan muuta kuin kuiskaten, koska sitä voidaan Paavolassa kuunnella.\nKatri P kertoo: Tänä iltana tulee Tampereelta insinööri sen laittamaan kuntoon. Tämä insinööri on sieltä Hämeen maanviljelijäin kaupasta, josta meen Radiokin on.\nKyllä meidän nyt kaikkien pitää oppia valvomaan. Kun sinä vetelet siellä makeita unia, niin me täällä korvat hörössä kuuntelemme kaiken maailman juttuja. Ei tarvitse kirkkossakaan käydä, kun voi kotoa seurata.\nKirjoitan taas siitä radiosta. Kyllä meillä oli ensimmäisenä pyhänä kuuntelijoita kokonaista 23 kpl. Kuultiin Tampereen ja Porin kirkoista saarnat. Tampereelta alkoi vasta klo 1 päivällä. Illalla kuultiin ooppera ja operettilauluja ja soittoa. Maanantaina oli sitten esitelmiä Helsinkissä. Ja ulkomailta myös ihanaa soittoa ja laulua, etten ole eläissäni niin ihanaa kuullut. Kolmella viululla, pianolla ja torvisoittoa, me erotimme siitä. Selvään kuului kuin olisi tässä huoneessa soitettu ja laulettu, sanat vain olivat vieraita. Kyllä sillä radiolla kuulee hienoimmasta musiikista aina yksinkertaisempaan asti.\n7.3.1927 Katri kirjoittaa Orismalaan Marttalle. Istun tähän tuolille ja alan pakista vähän kotoisia kuulumisia. Mitäs tuumaisit siitä jos me lähettäisiin sinulle talkkunajauhoja? Ne olis viilipiimän kans niin erinomaista herkkua. Onko siellä piimää saatavana?\nMeillä oli eilen kova sesonki, enemmän kuin 50 henkilöä oli kuuntelemassa radiota. Toissa pyhänä oli oikein Kokemäeltä kaksi sukulaispoikaa kuuntelemassa. Eilen tuli oopperasta “Hyljätty morsian”. Ei tahtonut oikein hyvin kuulua kun oli sähkö loppunut. Pariisista alkaa kuulua klo 5 aikaan aamulla. Ei ole vielä sitä pitkää aaltoa tällätty, että olisi saatu sieltä asti kuulla.\n16.4.1927 Karhiniemi Fanni kirjoittaa sisarelleen Marttalle Orismalaan. Minäkin olen nyt kuullut sitä radiota. Pitkäperjantaina saarnan Porista ja toisen Helsingistä Johanneksen kirkosta. Aamulla oli kuuntelemassa Tönöskä ja Rauvasen Manta, Pakkonen, Kuukkiselta Olga, Yrjö, Alma ja Salon Fanni sekä Kouhin isäntä, Uuno ja Lauri.\nIllalla Helsingin kirkon saarnaa kuunteli Tirrin mamma, Kuukkisen Martta ja palvelija, Tönöskä ja Oksanen. Saarna kului hyvin ja laulun aikana vähän kiljuu. Tänään ei ole mitään kuunneltavaa kun ohjelma on kaikki ruotsinkielistä.\nuusittiin siis ainakin v 1954, ja vaihtuikohan siinä vaiheessa sähkön toimittajakin! Lauttakylälehti 26.11.1954 kertoo; Huittisten Karhiniemen sähköosuuskunnan varsinainen syyskokous pidettiin tiistaina. Puheenjohtajana toimitusjohtaja V. Viitala, ja pöytäkirjaa piti yhtiön toimitusjohtaja Yrjö Laurila.\nHallituksen erovuoroinen jäsen Urho Lehtomäki ja varajäsenet Toivo Salo, Toivo Santala, ja Aaro Selus valittiin uudelleen. Tilintarkastajiksi tuli mv Heikki Santanen ja Paavo Takala.\nHallitukselle annettiin valtuudet ottaa 90 000 markan laina uusien linjojen laittamiseen. Vanhat sähköt päätettiin korvata. Perusmaksua päätettiin kantaa 300 markkaa tariffiyksiöltä. Lisäksi hyväksyttiin talousarvio, joka päättyy 450.000 markkaan. Käsitykseni mukaan vasta tähän aikaan vedettiin päälinjasta kauempana oleviin asuntoihin?\nSähkön alkuvuosina kylässä oli muutamia muuntajia, jotka sitten muutaman vuosikymmenen jälkeen muuttuivat varsin pienikokoisiksi.\nKuva, Myllymäellä Kastarin asuinrakennuksen lähellä oli yksi kylän muuntajista.\nPuhelimien tulo kyläämme.\nPuhelimet Huittisten seudulle puhelin on tullut v 1892, todennäköisesti ensin Lauttakylään. Ja sieltä verkko laajeni myös muihin kyliin. Vuonna 1930 oli yhdistetty puhelinverkkoon 7 kyläkuntaa ja Karhiniemi oli yksi niistä.\nEP:n mukaan ensimmäinen ”sentraali santra” oli Manta Nieminen, kraatari ja postinkantaja Pransu Niemisen vaimo. Heidän mökissään (lienee ollut se toinen Uusi-Rautiolta ostettu Hyttysmäki-niminen tontti) varmaan oltiin selvillä kylän ja vähän kauempanakin tapahtuneista asioista. Alkuunsa puhelimen omistajat maksoivat keskuksenhoitajalle suoraan korvauksen. Niemisen perheessä kraatarihommia tekivät vaimon ja miehen lisäksi myös tytär. Niemiseltä puhelujen välitys siirtyi Vuoriselle, jonka kanssa oli tullut erimielisyyksiä ja v 1932 keskus siirtyi Nurmiselle eli Kalle Salmiselle. Yhtiölle sivukeskuksen puhelimen omistajat maksoivat 175 mk vuodessa.\nKuvassa Karhiniemen puhelinkeskus ja Manta Nieminen tyttärensä kanssa. (Kuva: Mauri Suhonen)\nPuhelinluettelossa v 1949 oli kylän puhelimista seuraavat tiedot: Karhiniemen keskus avoinna klo 7-21. Puhelinnumerot; 1. ei ollut käytössä missään kylässä. 2. Lauri Kouhi, 3. Heikkilän perikunta, 4. Urho Paavola, 5. Paavo Unto, 6. Karhiniemen koulu, 7. Hannes Kastari, 8. Huittisten osuuskauppa r.l. Karhiniemen myymälä, 9. Jenny Kenni-Koivisto, 10. Lauri Rautio, 11. Nestori Tirri, 12. Toivo Savijoki, 13. Jalmari Rintala, 14. Kyllikki Unto. Puhelimella voi olla myös ns. takapuhelin, jolle soitettiin kaksisoittoa.\nKyläläisille oli postin saapuminen tärkeää. Entisaikaan yhteydet sukulaisiin ja tuttaviin hoidettiin kirjeitse, koska puhelimia ei paljoakaan ollut. Kaukopuhelujen tilaaminenkin oli aikaa vievää.\n1900-luvun alkupuolella Karhiniemen posti haettiin 2-3 kertaa viikossa Lauttakylästä. Pransu Nieminen oli yksi postinkuljettaja. Pransusta ja hänen perheestään on kirjoitettu kylätie-osiossa. Postinhakupaikkamme siirtyi 20-30 luvulla Sampuun, jonne oli v 1921 perustettu II luokan postitoimisto. Toimiston hoitajaksi tuli Kusti Sampolahti ja naapurista Posti-Erkkiläksi kutsuttu isäntä haki ja vei lähetykset hevosella Äetsän asemalle. Sammun postitoimisto toimi 1950-luvulla Käen talon vieressä olevassa Lahtisen pirtissä, josta se siten siirtyi viimeiseen olinpaikkaansa silloiseen osuuspankin taloon.\nPostimatkansa Pransu teki jalkapatikalla kolmasti viikossa. Käsittääkseni siinä postirepussa ei monia kymmeniä kiloja voinut postia olla, koska hän sen selässään kantoi. Tarttuipa siihen matkan varrella vielä muutama puun karahkakin kannettavaksi. Pransun postimatka taisi alkaa hänen kotoaan ja kotiin se päättyi ainakin Eevan muistin mukaan. Niemiselle kokoontui ihmisiä hakemaan postiaan ja samalla kuulemaan maailman tapahtumista. Niemistä EP muistelee vielä kylätieosiossa.\nMutta myöhemmin, kun työ oli takalalaisten vastuulla, Karhiniemen postipiiri lienee alkanut ja päättynyt kankaalla Rintalasta. Sammun puolella hän otti rannassa tukkipomo Arentin ja tien mutkassa Porrin sisarusten, Riponiemen, Hurun eli Jarttun ja Protinkin.\nKarhiniemen postinkantaja keräsi lähtevän postin sovituista paikoista. Jos lähettäjällä ei ollut lähtevään kirjeeseen postimerkkiä, voi hän liittää mukaan rahaa. Postinkantaja huolehti merkin liimaamisen ja ylimääräisen rahan palautuksen lähettäjälle.\nSaapuvan postin otettuaan alkoi kotimatka Karhiniemelle. Tulevaa postia jaettiin useampiin paikkoihin kuin mistä lähtevät kerättiin. Karhiniemen puolella ensimmäinen postinjättöpaikka oli Kuukkinen, koska se oli kylän ensimmäinen talo rannasta lähtien. Kylätien toinen haara kulki Kuukkisen tiehaarasta kohti Kouhia, joka oli seuraava postin jättöpaikka. Kouhilta haettiin Vähä-Raution ja Paavolan ja Unton postit. En tarkkaan muista mistä Höyssyn ja Isoraution posti haettiin.\nSeuraava postipaikka oli Tirri ja sieltä hakivat ja jättivät kaikki lähiympäristön asukkaat. Seuraava paikka lienee ollut jo osuuskauppa, jossa postin saapumisaikaan oli vilske. Hyvissä ajoin huikanpääläiset kokoontuivat kauppaan odottamaan omaa postiaan tai ainakin toteamaan kuka saa postia. Kauppias jakoi saapuneen postin. Postinhakureissulla tuli hoidettua ne vähäiset ostokset, joita silloin kaupasta tarvittiin.\nSeuraava paikka oli sitten koulu. Ja lieneekö sitten ennen Kenniä ollut ”postipaikaa” ja Rintala oli sitten se alku- ja loppupiste.\nPisimpään kylämme postinkantajan tehtäviä hoiti Aili Takala. Tarkkaa vuosimäärää en muista. Oli ilma minkälainen tahansa Aili lähti Takalasta postipiiriänsä hoitamaan. Matka alkoi siis Metsä-Takalasta ensin kylän kaukaisempaan kulmaan Mettämaan Rintalaan ja sinne se myös päivittäin päättyi.\nAili Takala ansiokkaasti ja tunnollisesti hoiti vuosikymmenet tehtävänsä. Vaikeat työmatkat kasvattivat Ailista sitkeän ja peräksi antamattoman ihmisen. Vanhemmat kyläläiset muistanevat ne talviset lumivallit, jotka tielle kerääntyivät ja ne Ailin matkallaan täytyi ylittää. Tien auraustahan tehtiin hyvin harvoin. Paskantöyry oli sellainen paikka, johon lunta kerääntyi hyvin runsaasti. Muistan kuinka meidän Hulivili-hevosen jalat eivät tahtoneet riittää maahan asti kun sillä mentiin Lauttakylään.\nJoen ylitykset varmaan joskus olivat posti-Ailille kovia vastuksia. Pahimpien säiden vallitessa oli joku häntä hevosella saattamassa. Mutta muuten Aili teki matkansa sään salliessa polkupyörällä ja talvella potkukelkalla. Martta-tätini kutoi hänelle yhtenä talvena kumisaappaiden päälle paksut villasukat, ettei jalat paleltuisi. Ei ihme ollut, että Aili talvella kutsuttaessa poikkesi kahville virkamatkallaan. Kyläläiset muistavat hänet palvelualttiina ja ystävällisenä virkamiehenä.\nAili-postimme saavutti kunnioitettavan 90 vuoden iän. Hän oli viimeinen siitä sukupolvesta, joka asui Metsä-Takalassa.


Susanna Hännisen uusin kirja keskittyy häpeään – kirjan julkistamistilaisuudessa aihetta käsitellään sanoin, kuvin ja sävelin - Oriveden Sanomat\nJaa: Oriveden Sanomat Julkaistu 21.9.2020 07:30 Uutiset\nKuinka paljon häpeän välttäminen ohjaa elämäämme? Orivesiläinen Susanna Hänninen kuvaa kolmannessa runokirjassaan Häpeän kantaja tätä sekä häpeän herättämiä tunteita ja pyristelyä irti häpeän taakan alta.\nHännisen kirja Häpeän kantaja syntyi kahdeksan vuoden prosessina. Tuona aikana Hänninen ehti tarkastella myös kokemusta siitä, millaista on elää ulkomailla itselle vieraan kulttuurin keskellä.\nHänninen kertoo olevansa häpeäherkkä ihminen, joka on käyttänyt valtavasti aikaa vatvoessaan sitä, mitä tulikaan sanottua tai tehtyä. Psykologina työskentelevä Hänninen on myös luennoinut häpeästä ja tietää, että aihe koskettaa monia\nHäpeän kantaja -teoksen kirjan kuvituksen on tehnyt abiturientti Karoliina Soronen, joka on koko ikänsä harrastanut piirtämistä ja maalaamista.\n– Vesiväreillä aloin kuitenkin työskennellä oikeastaan vasta näissä kuvituksissa, Soronen kertoo.\nSusanna Hännisen runokirjan julkaisutilaisuus on Oriveden seurakuntakeskuksessa perjantai-iltana.\nJulkaisutilaisuudessa kuullaan kirjan runoja harpun säestämänä. Ohjelmassa on lisäksi musiikki- ja tanssiesityksiä sekä kirjan kuvittajana toimineen Karoliina Sorosen maalauksista koottu näyttely.\nLue lisää aiheesta: julkistamistilaisuus oriveden seurakunta orivesi runokirja Susanna Hänninen


PiTa 2012 Nimenhuuto.com: Viestit, uutispalat, kommentit\nHarkka · Salitreenit Konalan ala-aste\nTo 1.11.2018 klo 17:00\nOnko sisävuorot varattu jo tästä eteenpäinkin klo 17 alkaen? Nämä klo 17 harjoitukset arkisin ovat melko haastavia, kun varmaan suurin osa vanhemmista pääsee 16 aikoihin töistä, jonka jälkeen pitää hakea lapsi päiväkodista, tehdä sapuskat, kerätä treenikamat kasaan ja siirtyä pelipaikalle :) Esim. 17:30 aloitus helpottaisi jo huomattavasti. Mitäs mieltä muut ovat?\nOlavi, Toivon iskä\nHei! Samaa mieltä. Vuorot taitavat olla jo jaettu, mutta olisiko mahdollista vaihtaa vuoroja klo 17-18 ja 18-19 kanssa. Vanhemman vuosikurssin joukkueen pelaajat liikkuvat treeneihin usein itsekseen eivätkä tarvitse vanhempia mukaan. Terveisin, Petra (Henrin äiti)\nMoi! PiTa:lla on Konalan koululla junioreille ainostaan tämä yksi vuoro. Torstai klo 17:00 alkava. Arkisin ei ollut saatavana mitään muita aikoja - eli ei voitu valita.\nMeillä on vanhempien pelaajien käytössä Pitäjänmäen koululla tiistaisin vuorot klo 19-20 ja 20-21. Nämä ovat toki liian myöhään 2012 käyttöön.\nOptimiaika harjoituksille on melko lyhyt ja ihan siihen ei aina vuoroja saada.\nJapi / PiTa Jalkapallojaosto\nKiitos viestistä! Siinä tapauksessa tuo klo 17 on paras vaihtoehto. Kiitos järjestämisestä! Petra\nToiveena että mahdollisimman monet ehtisivät paikalla 17:00 aikoihin, mutta vuoro loppuu vasta 18:30. Eli ihan hyvät treenit ehtii saada, vaikka ei ihan alusta ehtisi paikalla. Tuossa siis vähän joustoa, kun vuoromme on vähän pidempi - klo 17:00-18:30.\nMeille 17-18 on myös hyvä, mutta eikö treenit voisi olla klo 17.15-18.15 tai klo 17.30-18.30? Minusta 1,5h treeni eskaripäivän päätteeksi on turhan pitkä, tunti riittäisi hyvin. Myös jos treeni on 1,5 tuntia, siihen menee kuljetuksineen 2 tuntia mikä tuntuu ainakin meille kolmen lapsen perheessä liian pitkältä setiltä arki-iltaan.\nT. Hellu Buzalski, Joonaksen äiti\nNäytä kaikki 8 vastausta ...\nMoi! Mä olen ihan samaa mieltä Hellun kanssa. Meillä on jalkapallo aloitettu vasta keväällä ja tunninkin pituiset treenit teki aluksi tiukkaa. Nyt siihen on totuttu, joten puolen tunnin lisäys tuntuu liian pitkältä.\nT: Maria, Eetun äiti\nMoikka! Ehdotan että ”virallinen treeniaika” on 17.30-18.30 ja paikalle saa tulla lämmittelemään klo 17. Näin oli viime vuonna 2011 ryhmän kanssa. Tämä varmaan jeesaa perheitä arjen pyörittämisessä eikä treenit ole liian pitkät. Miltä tämä kuulostaa valmentajille? Onnistuuko logistisesti esim. ulko-oven avaamisen/auki pitämisen suhteen? Petra\nJa whatsapp-ryhmän perustaminen olis hyvä juttu, viestit tulee nopeasti perille 😊\nOnko em.ryhmä jo perustettu?\nPerustan tänään Ystävällisin terveisin, Mervi\nHei, onko mahdollista pitää sama pelinumero joka oli 2011 joukkueessa? Kasperilla nro 8. Kaikki pelivaatteet jo olemassa...\nLuulisi, että se olisi järkevää. Joukkueenjohtaja osannee vastata tähän.\nHarkka · Ulkotreenit\nTi 16.10.2018 klo 16:45\nHonestin Isä on sairas! Nähdään sunnuntaina. terveisin


Mälarinlaaksoselvityksen asiantuntijaryhmä kokoontui - Sisuradio | Sveriges Radio\nMälarinlaaksoselvityksen asiantuntijaryhmä kokoontui\nPublicerat torsdag 29 april 2004 kl 16.16\nSuomen kielen hallintoalueen mahdollista laajentamista Mälarinlaaksoon koskeva selvitys otti torstaina aimo askeleen eteenpäin. Ensimmäistä kertaa kokoontunut selvityksen asiantuntijaryhmä sopi yhdessä selvitysmies Paavo Valliuksen kanssa selvityksen päälinjoista ja aikataulusta.\nValtiopäiväedustaja Paavo Valliuksen selvitys lähtee ensimmäisenä hakemaan oppia suomen kielen nykyiseltä, Tornionlaakson viisi kuntaa kattavalta, hallintoalueelta, jossa asukkailla on oikeus suomen kieliseen esikouluun ja vanhustenhoitoon sekä oikeus käyttää suomen kieltä asioidessaan viranomaisten kanssa.\nTämän jälkeen selvitys keskittyy Mälarinlaakson kuntien nykyisten suomenkielisten palveluiden ja kuntien edustajien asiaan suhtautumisen kartoittamiseeen.\nTiedotustilasuus Tukholman, Sörmlannin, Västmanlannin, Upplannin ja mahdollisesti myös Örebron ja Östergötlannin läänien kuntien edustajille on tarkoitus järjestää välittömästi kesän jälkeen.\nRuotsinsuomalaisten kannanottoja selvitysryhmä suunnittelee keräävänsä muun muassa mielipidemittauksella.\nSelvittäjä Paavo Vallius on tyytyväinen ensimmäiseen kokoukseen asiantuntijaryhmänsä kanssa. Tärkein anti oli aiemmista selvitystöistä saatu kokemus, joka antaa pohjaa selvitysmiehen työlle, sanoo Vallius.\nKootut kokemukset vauhdittavat