European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Komissio antaa Espanjalle luvan rajoittaa tilapäisesti romanialaisten työntekijöiden vapaata liikkuvuutta\nKomissio antaa Espanjalle luvan rajoittaa tilapäisesti romanialaisten työntekijöiden vapaata liikkuvuutta\nBryssel 11. elokuuta 2011 – Euroopan komissio on antanut Espanjalle luvan rajoittaa 31. joulukuuta 2012 saakka romanialaisten työntekijöiden pääsyä työmarkkinoilleen niillä esiintyvien vakavien häiriöiden takia. Komission päätös perustuu Espanjan viranomaisten 28. heinäkuuta 2011 esittämään pyyntöön. Kriisi on koetellut Espanjaa ankarasti. BKT:n ennennäkemättömän laskun (‑3,9 % vuosien 2008 ja 2010 välillä) seurauksena maassa on EU:n korkein työttömyysaste, joka on pysytellyt yli 20 prosentissa vuoden 2010 toukokuusta lähtien. Espanjassa asuvien Romanian kansalaisten määrän jatkuva kasvu ja heidän korkea työttömyystasonsa ovat heikentäneet Espanjan kykyä ottaa vastaan uusia työntekijävirtoja.\nTyöllisyydestä, sosiaaliasioista ja osallisuudesta vastaava EU-komissaari László Andor korostaa, että päätöksen perusteena on hyvin erityislaatuinen työllisyystilanne Espanjassa. ”Olen vakuuttunut siitä, että eurooppalaisten työntekijöiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen ei periaatteessa ole ratkaisu korkeaan työttömyyteen. Tärkeämpää olisi uusien työmahdollisuuksien luominen. Espanja on jo alusta lähtien suhtautunut hyvin avoimesti muista maista ja myös uusista jäsenmaista tuleviin työntekijöihin, mitä komissio on aina pitänyt hyvänä asiana. Komissio kuitenkin ymmärtää, miksi Espanjan viranomaiset haluavat nykytilanteessa ottaa askeleen taaksepäin vapaan liikkuvuuden osalta, koska maan työllisyystilanne on vakava ja rahoitusympäristö hyvin monimutkainen. Espanja esitti pyyntönsä yhteydessä todisteet maan tilanteesta, ja liittymissopimuksen mukaan tällaisissa tapauksissa on mahdollista ottaa uudelleen käyttöön määräaikaisia rajoittavia toimenpiteitä. Muutosten jälkeenkin Espanja pysyy joitakin muita jäsenmaita avoimempana uusista jäsenmaista tuleville työntekijöille. Komissio toivoo kuitenkin, että rajoituksia sovelletaan mahdollisimman lyhyen ajanjakson ajan ja että yleinen myönteinen asenne vapaaseen liikkuvuuteen Euroopassa jatkuu. Kannustan edelleen Espanjaa uudistamaan työmarkkinoitaan ja kehittämään työmahdollisuuksia nuorille. Lisäksi olisi tärkeää parantaa työllistymismahdollisuuksia Romaniassa. Molempien maiden on hyödynnettävä EU:n rakennerahastoja paremmin, jotta työpaikkoja saadaan luotua tehokkaammin. Näin voidaan parantaa työllisyystilannetta pitkällä aikavälillä.”\nEuroopan komissio antaa tämänpäiväisellä päätöksellä Espanjalle luvan rajoittaa romanialaisten pääsyä työmarkkinoilleen 31. joulukuuta 2012 saakka. Rajoituksia sovelletaan kaikkiin toimialoihin ja alueisiin. Ne eivät kuitenkaan koske Romanian kansalaisia, jotka jo ovat aktiivisia Espanjan työmarkkinoilla.\nKomissio hyväksyy väliaikaiset rajoitukset Espanjan tämänhetkisen taloustilanteen vuoksi. Espanjan työmarkkinoilla esiintyy vakavia häiriöitä, jotka ilmenevät EU:n selvästi korkeimpana työttömyysasteena (21 % kesäkuussa 2011 EU:n keskiarvon ollessa 9,4 % ja euroalueen keskiarvon ollessa 9,9 %) ja talouden elpymisen hitautena (BKT:n kasvu vuoden 2011 ensimmäisenä neljänneksenä oli Espanjassa ainoastaan 0,3 % edelliseen vuosineljännekseen verrattuna, kun vastaava luku koko EU:ssa ja euroalueella oli 0,8 %).\nLisäksi komission analyysi osoitti, että Espanjassa asuvien Romanian kansalaisten työttömyysaste on korkea, sillä heistä 30 % on työttömänä. Espanjassa työskentelevistä Romanian kansalaisista 191 400 oli työttömänä vuoden 2011 ensimmäisenä neljänneksenä, joten heidän osuutensa työttömistä oli maan toiseksi suurin heti Espanjan kansalaisten jälkeen. Kolme vuotta aiemmin vastaava luku oli ainoastaan 80 100. Saman ajanjakson aikana työssä olevien romanialaisten lukumäärä supistui lähes 24 %. Espanjaan saapuu edelleen huomattavia määriä Romanian kansalaisia, vaikka lukumäärä onkin pienentynyt talouden taantuman seurauksena. Espanjassa asuvien Romanian kansalaisten lukumäärä on kasvanut 1 päivän tammikuuta 2006 ja 1 päivän tammikuuta 2010 välisenä aikana 388 000:sta 823 000:een.\nKoska Espanja on jo avannut työmarkkinansa kaikille EU-kansalaisille, työntekijöiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen muodostaa poikkeuksen ja voi olla vain väliaikaista. Komissio seuraa tarkasti Espanjan tilannetta ja voi tarvittaessa muuttaa päätöstä tai kumota sen.\nYleisellä tasolla työntekijöiden vapaalla liikkuvuudella on ollut koko Euroopassa myönteisiä talousvaikutuksia, ja se on saanut aikaan talouden kasvua työntekijöitä vastaanottavissa maissa. Tuoreiden arvioiden mukaan väestövirtauksien pitkäaikainen vaikutus BKT: n kasvuun olisi ollut 0,9 %:n luokkaa 15 jäsenmaan EU:ssa vuosien 2004 ja 2009 välillä.\nKomissio tiedottaa päätöksestään neuvostolle, ja jäsenvaltiot voivat pyytää neuvostoa muuttamaan tai kumoamaan EU:n lainsäädäntöä rajoittavan komission päätöksen kahden viikon kuluessa.\nVuonna 2005 hyväksytyssä Romanian liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymätoimenpiteet, joita sovelletaan henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen. Niiden mukaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta voidaan lykätä enintään seitsemän vuoden ajan (31. joulukuuta 2013 saakka). Määräaika on jaettu kolmeen vaiheeseen (2 + 3 + 2 vuotta). Parhaillaan käynnissä oleva toinen vaihe alkoi 1. tammikuuta 2009 ja päättyy 31. joulukuuta 2011.\nEspanja on vapauttanut romanialaisten työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä pääsyn työmarkkinoilleen jo toisen vaiheen alussa eli 1. tammikuuta 2009. Näin ollen Espanja voi rajoittaa Romaniasta tulevien työntekijöiden pääsyä ainoastaan vetoamalla niin kutsuttuun suojalausekkeeseen. Suojalauseke antaa jäsenvaltiolle mahdollisuuden ottaa uudelleen käyttöön työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevia rajoituksia, jos sen työmarkkinoilla on tai ennakoidaan olevan vakavia häiriöitä. Espanja vetosi suojalausekkeeseen kirjeessä, jonka se lähetti komissiolle 28. heinäkuuta 2011. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kyseiseen suojalausekkeeseen on vedottu työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla.\nLisätietoa työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta:\nTilaa Euroopan komission maksuton tiedote työllisyydestä, sosiaaliasioista ja yhtäläisistä mahdollisuuksista:


Energia-ala | Lapin luotsi\nEnergia-alan klusterin kokoonpano\nLapissa energiasektorilla toimijoita ovat mm. kunnalliset kaukolämpö- ja energiayhtiöt, sähkönjakelu- ja myyntiyhtiöt, yksityiset tuotantoyhtiöt, runsaasti energiaa käyttävä teollisuus, energia-alan erilaisia palveluja tarjoavat yritykset, energia-alan oppilaitokset, viranomaiset ja edunvalvontaorganisaatiot.\nLapin sähköverkko on rakennettu pääosin 1960- ja 70-luvuilla. Sähköverkon laajamittainen uudistaminen on parhaillaan käynnissä ja tulee jatkumaan 2030-luvun puoleen väliin asti. Myös siirtokapasiteettia pohjoisesta etelään tarvitaan lisää.\nTuulivoimarakentaminen jatkuu Lapissa voimakkaana. Vuonna 2020 Lapissa on vireillä 13 tuulivoimahanketta, jotka sisältävät yhteensä yli 200 uutta tuulivoimalaa.\nTurpeen käyttö lappilaisessa kaukolämmön tuotannossa on vähentynyt noin 33–50% viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vuoden 2018 Energiateollisuus ry:n tilaston mukaan n. 42% Lapin kaukolämmöstä tuotettiin turpeella. Investointeja turpeesta luopumiseen on kiihdyttänyt EU:n päästöoikeuksien voimakas hinnannousu viime vuosina.\nUusien tukimuotojen avulla ollaan siirtymässä öljylämmityksestä uusiutuvan energian ratkaisuihin. Esimerkiksi aurinkojärjestelmien investointikustannukset laskevat vuosittain, jonka seurauksena käyttäjämäärät ovat lisääntyneet niin yrityksissä kuin kotitalouksissa.\nLapissa toimivilla ammatillisen koulutuksen järjestäjillä sekä ammattikorkeakoululla on kattava valikoima energia-alaan liittyvää ammatillista koulutusta:\nOppilaitokset järjestävät lisäksi räätälöityjä koulutuksia yritysten tarpeisiin:\nDigitalisaatiota on sovellettu alalla vahvasti.\nTunnistetaan alan todellinen tilanne ja työvoiman tarve, joihin reagoidaan mm. ohjaamalla koulutukseen.\nAlan osaaminen hyvä ja koulutus tasokasta.\nPaikalliset oppilaitokset palvelevat hyvin alueen yritysten tarpeita\nTuulivoiman tuotantokapasiteetti tuplaantunut viimeisen viiden vuoden aikana. Uusiutuvien energiamuotojen osuus Lapissa on jo valmiiksi korkealla tasolla.\n(2.11.2020, Energia-alan klusteri)\nPoistumat eivät kerro tarpeeksi alan tilanteesta.\nOsaajien löytyminen ja sitouttaminen Lapin eri alueille.\nHuomioiko opetus yritysten vaatimat muut osaamiset.\nVanhenevan asuntokannan energiatehokkuus- ja lämmitysratkaisut eivät uudistu riittävällä vauhdilla.\nKuntien resurssipulasta johtuen kannattavat energiainvestoinnit jäävät tekemättä.\nValtion ohjaamalla energiapolitiikalla hintojen nousu ja sen myötä yrityksien taloudellisen tilanteen kiristyminen.\nEnnakointityön avullaparemmin yritysten tarpeisiin valmistuvia opiskeljoita.\nTunnistetut potentiaalit hyödynnetään (mm.yrittäjien sparraus).\nUusien energia-alan toimialojen tunnistaminen, mm. uusiutuvat ja/tai vähäpäästöinen energiantuotanto sekä niihin liittyvän teknologian tuotannon mahdollisuudet.\nMerkittävät investointihankkeet, joissa maakunnallinen ja valtakunnallinen tuki.\nLapin alueen harva asutus ja pitkät ajomatkat, sekä vahva sähköntuotantoverkko mahdollistavat helposti toteutettavan sähköautoilun latauspisteiden kehittämisen ja testauksen PILOT-hankkeena. Myös energian varastointi sähköautojen akustoja hyväksi käyttäen olisi helppoa toteuttaa Lapin alueella (kaksisuuntainen lataus/purku ns PowerWall)\nOsaavat työntekijät vanhenevat eikä osaamista ehditä siirtää.\nÄkilliset muutokset markkinatilanteessa.\nIvestointihankkeiden lupaprosessien pitkittyminen.\nEnergiamurroksen aiheuttama rakennemuutos johtaa kasvavaan työttömyyteen sektorilla, jos työvoimantarve ja osaava työvoima ei kohtaa.\nTilaaja-tuottajaorganisaatioiden eriyttäminen voi johtaa ongelmiin työn laadussa investoinneissa. Tällöin tehdyt investoinnit eivät välttämättä tule kestämään suunniteltua ajanjaksoa.\nOsataanko analysoida alan tilanne oikein ja ovatko lähtötiedot riittävän kattavat.\nOnko osaajalla riittävä osaaminen.\nToimialan tulevaisuuden näkymiä\nLapin tavoitteena on fossiilista polttoaineista luopuminen ja niiden korvaaminen uusiutuvalla energialla. Tavoitteena on löytää vähähiilisiä energiaratkaisuja. Arktiset olosuhteet, kuten pitkä talvi, pakkanen, pimeys ja pitkät etäisyydet, haastavat luomaan uusia ratkaisuja toimialalle. Näissä olosuhteissa energiatehokkuudella on myös suuri merkitys.\nUusiutuvan energian osalta vesivoimalaitoksilla tuotettu sähköenergia on yksi tärkeä energian tuotantomuoto erityisesti säätösähkön tuottajana. Aurinko ja tuulivoima lisääntyvät seuraavan 5 vuoden aikana. Aurinkoenergiajärjestelmien lisääntyminen on voimakkaassa kasvussa eripuolilla maakuntaa. Tuulienergian määrän lisääntymisen seurauksena myös kunnat hyötyvät työllistavan vaikutuksen lisäksi kiinteistöverotuloina. LNG -kaasu vedyntuotannon ohella tulee mahdollisesti olemaan monessa energiajärjestelmässä pääenergiamuoto energiapuun ohella. Myös uudet ei-palamiseen perustuvat energiantuotantomuodot (esim. geolämpö- ja hukkalämmön talteenottoratkaisut) yleistyvät energiantuotannossa. Hybridijärjestelmien merkitys tulee kasvamaan. Kehittyvät talotekniset ratkaisut sekä energiatehokkuusvaatimukset lisäävät jatkossa yhä enemmän myös uusiutuvien energioiden käyttöönottoa asuin- ja toimitilarakentamisessa.\nIso osa kymmenien vuosien aikana rakennetusta sähköverkosta tulee uusia seuraavien viidentoista vuoden aikana. Tämä johtuu paitsi verkoston vanhenemisesta, myös uudesta sähkömarkkinalaista, joka edellyttää sähköverkostolta säävarmuutta. Koko Lapin alueella tämä tarkoittaa yli 100 miljoonan euron investointeja sähköverkkoon. Isot investoinnit lyhyellä aikataululla nostavat väistämättä asiakkaiden sähkönsiirron hintaa. Koulutus, ohjeistus, valvonta ja työn laadun takaaminen tulisi nostaa investoinneissa keskiöön.\nTurpeen tuotanto ja käyttö tulee vähenemään Lapissa tulevina vuosina nopeasti. Tämä kehitys tulee johtamaan merkittäviin investointitarpeisiin kaukolämmön tuotantolaitoksissa. Merkittäviä vaikutuksia on myös niihin teollisuusyrityksiin, jotka käyttävät prosesseissaan turvetta sekä turpeen tuotannossa työskenteleviin yrityksiin. Turve tulee suurelta osin korvautumaan puulla. Ensiharvennuskohteiden biomassasta tullaan valmistamaan pellettiä maakunnan omassa pellettitehtaassa samoin yhdyskuntajätteiden esim. pelletöinti energiaraaka-aineeksi lisääntyy. Yhdyskuntajätteistä tullaan valmistamaan biokaasua lietteenpolton lisäksi.\nPoltettavasta puusta tulee koko Suomessa pulaa ja on mahdollista, että metsäenergiamarkkinat ovat joitain vuosia sekaisin turpeen nopeasta alasajosta johtuen. Tämä saattaa aiheuttaa polttoainekustannusten kasvua, joka heijastuu lämmön hinnan nousuna asiakkaille.\nKehityksellä tulee olemaan vaikutuksia aluetalouteen turvetuotantoalueilla. Koneyrittäjien liiton arvion mukaan turpeentuotannon työllistämisvaikutus Lapissa on 180 henkilötyövuotta – pääasiassa koneurakoitsijoita sekä logistiikkaketjun toimijoita. Kerrannaisvaikutuksineen työllistävyysvaikutus on arvioitu 332 htv:ksi. Turvetuotannon vähentyessä energiapuun korjuu yms. tulevat työllistämään huomattavan määrän ihmisiä eripuolilla maakuntaa.\nEnergian varastoiminen maaperään tulee olemaan keskeisessä roolissa puhuttaessa energiatehokkuudesta ja vähähiilisyydestä. Geovarastoinnissa hyödynnetään esim. aurinkoenergiaa ja lämpöpumppuja ts. keväällä ja kesällä lämpö varastoidaan maaperään ja talvella lämpö kulutetaan kaukolämpöverkoissa.\nSähköinen liikenne yleistyy Lapissa. Sähköisen liikenteen kasvu tulee vaatimaan investointeja sähköverkkoon ja latausinfraan. Sähköinen liikenne tulee vaatimaan jollain aikavälillä sähköalan osaajia myös autojen huoltoon ja kunnossapitoon.\nÄlykkäät digitaaliset ratkaisut ohjaavat energiamallia kysyntäjouston mukaan.\nInfrarakentamisessa työllisyysnäkymät ovat hyvät, koska suuret investoinnit tarvitsevat työvoimaa. Infrarakentaminen ja kunnossapito vaativat jatkossa laajempaa osaamista tietotekniikan tullessa myös perinteiseksi koetulle alalle. Tiukentuvat vaatimukset energian tehokkaan käytön suhteen kasvattavat tarvetta erilaisiin konsultointipalveluihin. Verkkoyhtiöt ja verkonrakennusyhtiöt tarvitsevat jatkuvasti työvoimaa suunnitteluun ja rakentamiseen.\nYdinvoimalahanke Pyhäjoelle luo työllistymismahdollisuuksia koko Pohjois-Suomelle. Ydinvoimalaa suunnittelevat ja rakentavat tuhannet eri yritykset sekä kymmenet tuhannet eri alojen ammattilaiset. Kun voimalaitos käynnistyy, se työllistää suoraan 400-500 henkeä.\nVesivoimaosaajia eläköityy paljon lähivuosien aikana, ja sähkö- ja koneasentajista tulee kysyntää. Alalla oppiminen tapahtuu merkittävältä osin yrityksessä työntekijältä toiselle perehdyttäen.\nUuden energiateknologian kysyntä kasvaa kovaa vauhtia. Tämä lisää työvoiman tarvetta ja koulutustarvetta.\nEnergian pientuotannon lisääntyminen tarvitsee alaan perehtynyttä asentajakuntaa.\nSähköverkkopuolella tarvitaan monialaisia osaajia esimerkiksi asennustehtävissä. Työt ovat vaativia ja kestää pari vuotta ennen kuin uusi työntekijä on valmis itsenäiseen työhön. Palveluosaamista tarvitaan tulevaisuudessa entistä enemmän, sillä työ tapahtuu yhä useammin suoraan asiakkaan luona.\nSoveltavan tietotekniikan osaaminen on tulevaisuudessa tärkeää. Tietotekniikkaosaaminen tukee myös tiedon hankintaa käsillä oleviin projekteihin. Etäkäyttö eri laitteiden kautta on nykyaikaa ja automaatio korvaa fyysisen paikalla olon.\nOsaamisen varmistaminen uusista energiantuotantomuodoista nykyisten rinnalla on tärkeää.\nVesivoimaosaamista kartutetaan ensisijaisesti työelämässä oppimalla. Peruskoulutuksen lisäksi tarvitaan perehdyttämistä työn ohessa, mikä tekee osaamisen hallinnasta pitkäjänteistä.\nTuulivoima-alan osaajia tarvitaan erityisesti kunnossapitoon.\nUudet pientuotantotavat sekä sähkön varastointi ja -tuotantoratkaisut vaativat lisäkoulutusta nykyiselle energia-alan henkilöstölle. Oppilaitosten osalta tarve on jo tunnistettu ja monet uusiutuvat energiamuodot kuuluvat jo opetukseen.\nVR-ratkaisut yleistyvät myös energia-alalla ja teollisuudessa.\nKylmäalan osaajista tulee olemaan suuri puute niin ammattityöntekijöiden kuin suunnittelijoiden osalta. Myös lämpöpumppuala tulee työllistämään energia-alan osaajia entistä voimakkaammin myös jatkossakin.\nEnergia-alan ennakointia ja tutkimusta\nPohjois-Suomen ympäristö-, energia- ja luonnonvara-alan korkeakoulutuksen kehittäminen. Marttila, S. & Iskanius, P. Oulun yliopisto, Thule-instituutti. 2011\nEnergiatehokkuuspäivä 15.2.2016 -materiaali\nKuisma: Mitä hyötyä on energiatehokkuudesta?\nSaariniemi: Maatilat uusiutuvan energian tuottajina Lapissa\nLapin energiastrategia. Lapin liitto


SOSIAALISILLA TAIDOILLA SOSIAALISEEN OPPIMISEEN Opettajien käsityksiä alakoulun oppilaiden sosiaalisten taitojen ja oppilaiden välisen vuorovaikutuksen kehittämisestä - UTUPub\nSOSIAALISILLA TAIDOILLA SOSIAALISEEN OPPIMISEEN Opettajien käsityksiä alakoulun oppilaiden sosiaalisten taitojen ja oppilaiden välisen vuorovaikutuksen kehittämisestä\nHolmberg, Sari (2016-08-08)\nTutkimuksessa selvitettiin laadullisen tapaustutkimuksen avulla tietoyhteiskunnassa tarvittavan sosiaalisen oppimisen toteuttamista alakoulussa sekä opettajien käsityksiä oppilaiden sosiaalisen pätevyyden ja oppilaiden välisen vuorovaikutuksen kehittämisestä sosiaalisen oppimisen mahdollistamiseksi.\nTulokset osoittivat sosiaalista oppimista toteutettavan käytännössä monin tavoin, kuten tavallisten pari- ja ryhmätöiden, ryhmäyttämisharjoitusten, yhteisöllisen ja yhteistoiminnallisen oppimisen, projektityöskentelyn, laaja-alaisen oppimisen, eri luokkien ja luokka-asteiden yhdistämisen ja samanaikaisopettajuuden avulla.\nHaastatellut opettajat pitivät alakoulun oppilaiden sosiaaliseen oppimiseen tarvitsemia sosiaalisia taitoja heidän kehitystasoonsa nähden hyvinä. Tasoa eri oppilaiden välillä kuvattiin kuitenkin vaihtelevaksi, ja opettajat kokivat heillä olevan aiempaan verrattuna enemmän oppilaita, joiden sosiaalisissa taidoissa on merkittäviä puutteita, mikä haittaa vuorovaikutusta ja sosiaalista oppimista. Opettajat pitivät oppilaiden sosiaalisten taitojen tärkeimpinä kehitysalueina toisten ihmisten kunnioittamista ja huomioimista, erilaisuuden hyväksymistä sekä oman puolensa pitämistä. Oppilaiden sosiaalisen pätevyyden ja vuorovaikutuksen kehittäminen nähtiin tärkeinä keinoina sosiaalisen oppimisen edistämiseksi. Niitä kehitettiin ohjaamalla ja kasvattamalla oppilaita päivittäisissä ryhmä- ja luokkatilanteissa sekä sosiaalisuutta tukevien opetusmuotojen avulla.\nTutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että sekä sosiaalista oppimista, sosiaalista pätevyyttä että oppilaiden välistä vuorovaikutusta voidaan kehittää erityisesti yhteistoiminnallista ja yhteisöllistä oppimista toteuttamalla. Näitä säännöllisesti toteuttaneiden opettajien ryhmissä esiintyi vähemmän ristiriitatilanteita, joidenkin oppilaiden vapaamatkustajuutta tai dominoivaa käytöstä. Yhteisöllisen oppimisen menetelmiä sovellettiin käytännössä yhteistoiminnallisia vähemmän, koska opettajat arvioivat niiden olevan liian vaativia oppilaille. Yhteisöllisessä oppimisessa tavoitteena on kehittää oppilaan kognitiivisia ja megakognitiivisia taitoja, joihin tulisi sosiaalista oppimista toteutettaessa kiinnittää enemmän huomiota. Myös samanaikaisopettajuuden voidaan tulosten pohjalta nähdä luovan paremmat edellytykset sosiaalisen oppimisen toteuttamiselle.


Zen-meditaatio auttaa kivun hallinnassa | Terve.fi\nZen-meditaatiota harjoittavien tiedetään sietävän kipua tavallista paremmin. Nyt Montrealin yliopiston tutkijat ovat selvittäneet mistä tämä johtuu.\nTutkijoiden Pain-lehdessä julkaisemat havainnot osoittavat kokeneiden harjoittajien kokevan kipua, mutta heillä aivoalueet, jotka tavallisesti aktivoituvat kivusta, eivät reagoi siihen kuten yleensä havaitaan. Lisäksi zen-harjoittajien aivoissa kipua aistivat ja sitä tulkitsevat alueet kommunikoivat keskenään vähemmän kuin vertailuhenkilöillä, jotka eivät meditoi.\nLähde: Pain 2010\nArtikkeli: 9 vinkkiä vähentää niska- ja hartiakipua\nKipukohdan koskettaminen helpottaa kipua\nKylmää vai kuumaa kipuun - näin käytät lämpöä oikein kivunlievityksessä\nNiskakipuihin apua kiistellystä hoidosta\nYllättävät asiat syynä pitkäkestoisiin selkäkipuihin


Auroran henkarit: Dotted\nLähettänyt Aurora klo 19.38\nAnonyymi 23. huhtikuuta 2009 klo 19.53\nOot upeen näkönen, mahtava asu, jota palloleggarit piristää kivasti. :)\nEle 23. huhtikuuta 2009 klo 19.59\nTykkään. Sun päällä melkein mikä tahansa näyttää hyvältä.\nEssi 23. huhtikuuta 2009 klo 20.01\ntodella kiva asu sanoisinkos! = )\nIda 23. huhtikuuta 2009 klo 20.05\nTykkään kovasti asustas:)! palloleggarit on pirteet\nvra 23. huhtikuuta 2009 klo 20.18\nPalloleggingsit näyttää kyllä hyviltä ja ovat just ajan hermolla! :)\nUlla 23. huhtikuuta 2009 klo 20.24\ntykkään :) Ihanat leggarit.\nRezzi 23. huhtikuuta 2009 klo 20.30\nNo samat sanat tipu!\nJa asu näyttää tosi hyvältä eikä tohon ees tarvi yhdistää muuta ku mustaa. Sen verran huomiota herättävät jo noin. :)\nSara 23. huhtikuuta 2009 klo 20.35\nNoi Moschinon leggarit on aika älyttömän upeat!\nLulu 23. huhtikuuta 2009 klo 20.40\nUuu tykään!hienolta näyttää,nyt alko tekee mieli hankkia itellekkin palloleggarit :D\npallero 23. huhtikuuta 2009 klo 20.51\nItse kyllä muistelen, että pallot oli ihan just muutama vuosi fiftarivillityksen myötä kovinkin pinnalla. :)\nannastiina 23. huhtikuuta 2009 klo 21.01\nai kun kivan näköinen asu =) yleensä pallokuosi tuo mulle mieleen marimekko-mummopaidat mutta noi legginsit on kyllä aikas wau!\nMaijjuli 23. huhtikuuta 2009 klo 23.29\nNäytät todella hienolta!! Kivan rohkeaa! Tuo takki on kyllä niin nätti, että kateeks käy.\nlinda sofia 24. huhtikuuta 2009 klo 0.47\nonpa kivat leggarit! mulle kans (;\nMarie 24. huhtikuuta 2009 klo 8.35\nihana asu ! mistä tuo upee laukku on? :)\nJenni 24. huhtikuuta 2009 klo 9.01\nMinä käytin fiilistelin palloja jotenkin niin tolkuttoman paljon joskus viisi-seitsemän vuotta sitten, etten ole ehkä vieläkään ihan valmis uuteen kauteen omalta osaltani. :D Tai no, pitää katsoa josko kaivaisin kesäksi pallokuosit taas esiin ja kokeilisin... :)\nmodegerecht 24. huhtikuuta 2009 klo 10.23\noioi kivat nuo sun palloleggarit!\nJenna 24. huhtikuuta 2009 klo 13.36\nIhanat söpöt leggarit <: Mäkiiii haluun!\nsofi 24. huhtikuuta 2009 klo 13.36\nNorppis 24. huhtikuuta 2009 klo 17.01\nAsu on ihana, näytät joltain filmitähdeltä, mutta en nyt saa päähäni keneltä :D\n( täällä on toinen kipeä teenjuoja, joka kaveeraa sohvan ja DVD-soittimen kanssa)\nEmma 24. huhtikuuta 2009 klo 18.02\nMun mielestä on aivan upeeta, että sä kokeilet kaikenlaisia vaatteita, etkä välitä mitä muut tuumii! Ite tykkään hirveesti sun asuista ja oon saanu myös itse lisää rohkeutta pukeutua "oikeesti muodikkaasti", eikä vaan silleen ku muut! Kiitos ihanasta blogista<3\nP.s. tosi cutet pöksyt ja pallolasit!\nAnonyymi 24. huhtikuuta 2009 klo 18.18\njuppe 24. huhtikuuta 2009 klo 21.07\nmiten pallokuvio voi näyttää noin hyvältä? you did it again!\nAurora 24. huhtikuuta 2009 klo 21.07\nele: Kiitos, ne on tosiaan yllättävän hauskat :)\nessi: Hih, kiitos!\nida: Kiitos, ne on aika erikoiset :)\nvra: Kiitti! Pallotrendi on aika hauska!\nulla: Kiitos!! :)\nrezzi: Kiitos! Totta, tulee helposti sirkuspelle, jos alkaa yhdistelemään liikaa värejä noihin :D\nsara: Oi kiitos! :)\nlulu: Nyt vain sitten Topshopiin päin :) Kiitos!\npallero: Haha, no se voi olla, olin silloin varmaan vain liian Burberryn lumoissa vielä itse...\nannastiina: Kiitos! Mullakin tulee vähän marimekko-viboja palloista yleensä ;)\nmaijjuli: Kiitos! Käy hakemassa samanmoinen H&M:sta :)\nmarie: Kiitti! Se on poikaystävän Mulberry, omin sitä silloin tällöin ;)\njenni: Heh, no kokeileminen kannattaa aina! :)\njenna: Haha, ovat turhankin söpöt mun tyyliin ;) Kiitos!\nnorppis: Oi kiitos! Näytän varmaan joltain fiftaritähdeltä noiden kanssa ;))\nemma: Oi ei miten ihana kommentti! Kaikkein suurin palkinto blogin pitämisestä on se, kun joku inspiroituu asuistani! :>\nanonyymi: Hih, kiitos! :)\nAurora 24. huhtikuuta 2009 klo 21.08\njuppe: Haha, kiitos! Osaat aina piristää! :)\nmartta/taru/iiris 25. huhtikuuta 2009 klo 13.35\nSun hiukset on nyt tosi ihanat! ja ton paremman näköisiksi palloleggingsejä tuskin saa. Tosin en ole ihan varma pidänkö niistä sittenkään... Mutta sulla kyllä on kivat ja ei varmaan kovin monella tuu kaupungilla samalaisia vastaan.\nAurora 26. huhtikuuta 2009 klo 15.34\nmartta/taru/iiris: Kiitos! En tosiaan ole nähnyt vielä palloleggareita kellään :D


Aihe: Pikipruukki ja vuokrankorotukset (Luettu 32339 kertaa)\n« Vastaus #385 : 22. 07. 2011 13:01 »\nLainausPositiivist� t�ss� on se, ett� nyt Pikipruukissa on vitallisesti tunnustettu vaasalaisia.infon oleamassa olo.Mahtaako Pohjalainen joskus tunnustaa, ett� vaasalaisia.info on olemassa?\n« Vastaus #386 : 22. 07. 2011 14:02 »\nLainaus käyttäjältä: Jazzbo - 22. 07. 2011 13:01LainausPositiivist� t�ss� on se, ett� nyt Pikipruukissa on vitallisesti tunnustettu vaasalaisia.infon oleamassa olo.Mahtaako Pohjalainen joskus tunnustaa, ett� vaasalaisia.info on olemassa?Luultavasti ihan samalla tavalla, kuin muutkin kotisivut, riippuen siit� l�ytyyk� niist� jotain mit� huomioida, vai ei.\n« Vastaus #387 : 22. 07. 2011 17:05 »\n.Mutta mit� se kertoo pohjallisesta joka ilmeisen tietoisesti ja systemaattisesti pimitt�� asioita kansalta?.\n« Vastaus #388 : 22. 07. 2011 18:06 »\nLainaus käyttäjältä: herkkoo - 22. 07. 2011 17:05.Mutta mit� se kertoo pohjallisesta joka ilmeisen tietoisesti ja systemaattisesti pimitt�� asioita kansalta?.Oletan, ett� yll� oleva on kirjoittajan oma mielipide, ei mik��n faktatieto. Kirjattu\n« Vastaus #389 : 09. 09. 2011 05:05 »\nAjattelin k�yd� kyl�ss� Rajarinteell� asuvien yst�vieni luona. He olivat hiljattain muuttaneet sinne ja asunto on Pikipruukin vuokratalo. Jo portilla kertoi kyltti jossa hyv�ksyn 40 euron pys�k�inninvalvontamaksun jos ajan sis��n sill� pys�k�inti olisi sallittu vain pys�k�intipaikan lunastaneille. Kyltti my�s kertoo, ett� pys�k�im�ll� hyv�ksyn n�m� ehdot. No en varmasti hyv�ksy sill� 40 euroa on liikaa Vaasan kokoisessa kaupungissa jo keskustassa mutta nyt ollaan aivan laitakaupungilla V�stervikiss�.Olen kiert�nyt muutakin kuin tahkoa ja kokenut, ett� joskus erityisesti vieraille merkitty parkkipaikka l�ytyy jos asukkaita on yli 5 perhett�.Ajoin sis��n ja oikein h�vetti kun piti ajaa joka nurkan taakse ja koluta joka paikka turhalla liikenteell� vain todetakseen, ettei sielt� l�ytynyt parkkipaikkaa. Yksi auto oli postilaatikoiden edess� ja sen tuulilasissa maksulappu. Kun olin tehnyt turhaa ajaoa kaksi kierrosta ja kuluttanut aikaa 10 minuuttia koluten joka nurkan ajellen v�lill� tosi kapeita l�hes autolle sopimattomia kulkuv�yli� ja haittaa aiheuttaen sill� joudun v�lill� siirtelem��n polkupy�ri� kulkuv�yl�lt�, vain todetakseni, ett� joko suunnitteluvirheen tai ajattelemattomuuden tai t�ysin suunnitelman mukaan, pihasta ei l�ydy parkkipaikkaa mik� ei antaisi yksityiselle pys�k�inninvalvojalle mahdollisuutta maksattaa.Ajoin pihasta ulos katsellen josko sinne on j�rjestetty mit��n. Ei ollut. Rajarinteell� sin�ns� ei ole pys�k�inti� kieltt�v�� merkki� mutta katu on niin kapea, ett� se t�ytt�isi m��ritelm�n jonka mukaan ajoneuvoa ei saa pys�k�id� siten, ett� se aiheuttaa vaaraa muulle liikenteelle.Vasta seuraava kadunp�tk� tarjosi yhden paikan. Onneksi en enemp�� tarvinnut.Ottakaa nyt hyv�t pikipruukin hallituksen j�senet mietint�myssy p��h�n ja miettik�� miten saatte vierasparkkipaikkoja tai vaihtoehtoisesti saatte vihaisia maksatettuja. Tapoihini ei kuulu pelk�st��n tuoda ep�kohta esiin vaan tarjoan my�s parempaa vaihtoehtoa. L�ysin ainakin yhden hyv�n paikan mihin voisi tehd� pienell� rahalla vierasparkkipaikan sek� v�h�n kekseli�isyytt� k�ytt�en niit� l�ytyy lis��.On toki hienoa, ett� yksityiselle sektorille tarjotaan ty�paikkoja mutta autoilijat valveutuvat hyvin nopeasti ja yksityiset parkkifirmat v�henev�t. Parkkifirma tuskin maksaa provisiota Pikipruukille vaan pit�� kaiken.Parkkifirma lienee otettu k�ytt��n jonkun kuningasajatuksesta, ett� kulkuv�yl�t olisivat vapaat lumensiirtokalustolle. Samalla kuningasajatuksella olisi voinut sen verran �lynystyr�it� vaivata, ett� olisi syntynyt parkkipaikka. Se on helppo rakentaa eik� vaadi katosta. Vain tampattu pohja riitt��. Yksityisen pys�k�inninvalvontafirman voi silti pit�� sill� se toimii omakustannuksella mutta ilman parkkipaikkaa juuri silloin kun tulee lunta, siell� on my�s autoja v��riss� paikoissa.Asukkaiden autot se karsii nopeasti mutta esim. jouluvieraat eiv�t sit� tied� ja ovat silloin juuri v��r��n aikaan v��r�ss� paikassa. Ihmisill� saattaa olla sellainen k�sitys, ettei jouluna saa sakottaa. Se ei koske kuitenkaan yksityist� pys�k�intifirmaa joka nimenomaan sakottaa parhaana sesonkina.En v�it�, ett� siell� ei olisi ollut vapaata parkkipaikkaa. Tarjoan ainoastaan oman kokemukseni jonka mukaan en sit� l�yt�nyt. Monelle muulle voi k�yd� samoin.Kun joku vieras tulee samaan paikkaan eik� l�yd� parkkipaikkaa niin ensimm�inen ajatus on. "Ei voi olla noin yksinkeertaisia p��tt�ji� etteiv�t huomaa vierasparkkipaikan puutetta." « Viimeksi muokattu: 09. 09. 2011 06:06 kirjoittanut Kari Lajunen »\n« Vastaus #390 : 09. 09. 2011 06:06 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 09. 09. 2011 05:05Parkkifirma lienee otettu k�ytt��n jonkun kuningasajatuksesta, ett� kulkuv�yl�t olisivat vapaat lumensiirtokalustolle. Samalla kuningasajatuksella olisi voinut sen verran �lynystyr�it� vaivata, ett� olisi syntynyt parkkipaikka. Se on helppo rakentaa eik� vaadi katosta. Vain tampattu pohja riitt��. Yksityisen pys�k�inninvalvontafirman voi silti pit�� sill� se toimii omakustannuksella mutta ilman parkkipaikkaa juuri silloin kun tulee lunta, siell� on my�s autoja v��riss� paikoissa.Ja my�s siksi, ett� pelastustiet tulee olla avoinna.Omassa pihassani ei muistaakseni lue vieraspaikkojen kohdalla ett� vieraspaikka. En nyt ikkunastani n�e sinne, mutta ainakin mit� muistaisin niin saattaa olla jonkun asukkaan autot kun siell� p�n�tt��. Ei hyv�, muttei se pruukin vika ole. Tuossa kadunvarressakin on pys�k�inti kielletty, ja ensimm�ist� kertaa muuten 9 vuoden aikana n�in siin� viikko takaperin er��ss� autossa kaupungin oman sakkolapun. Se lienee kuitenkin 5� v�hemm�n. Kurja hommahan tuollainen on, mutta mink�s teet.\n« Vastaus #391 : 09. 09. 2011 08:08 »\nLainaus käyttäjältä: Niiskutti - 09. 09. 2011 06:06 Ja my�s siksi, ett� pelastustiet tulee olla avoinna. Ajatus on hyv� mutta juuri parkkipaikan puute antaa hyv�n mahdollisuuden tukkia pelastustie.T�ss� tulee mieleen vanha juttu h�lm�l�isest� joka leikkasi t�kki� toisesta p��st� ommellen sen toiseen p��h�n luullen sen olevan toimiva ratkaisu. T�m� parkkipaikan puute antaa saman vaikutelman. Halutaan pelastustie vapaaksi mutta ei anneta paikkaa sen toteuttamiseksi. Kirjoitetaan maksulappu luullen sen siirt�v�n auton ja olevan toimiva ratkaisu.Joulun aikoihin milloin on pime�� ja kyltit eiv�t n�y mutta kinkkuja paistellaan ja vieraillaan. Kerran vuodessa tuleva jouluvieras katsoo parkkipaikan ja jos ei l�yd� niin ajaa kantamuksineen oven eteen ja j�tt�� siihen. K�yt�nn�ss� pelastustiet ovat silloin t�ysin tukossa ja tulipalovaara suurimmillaan sill� maksuilapun kirjoittaminen tuulilasiin ei siirr� autoa. Mutta se saattaa antaa kehoitteen pys�k�id� koko rahan edest� ja toimia p�invastoin. Ihmisill� voi olla k�sitys, ettei kahta maksua voi tulla yhdest� pys�k�innist�.Laputus toimii seuraavana vuonna mutta vuodessa suuri osa asukkaista on jo vaihtunut ja uuden laputettavat tulevat. Otetaan viel� huomioon, ett� asukkaiden omaisista moni puhuu kieli� joita ei kylteiss� ole. Heille se on ansa. Ansoitus taas on kyseenalainen rahastuskeino.T�st� p��st��n kolmanteen asiaan eli rasismiin. Rasismista on heppoisemminkin perustein ep�ilty. Minuakin on ep�ilty rasismista. Itse en ved� rasismikorttia t�ss� mutta tuon senkin mahdollisuuden. Kaikelta t�llaiselta v�ltytt�isiin yksinkertaisesti tekem�ll� sellainen parkkipaikka jonka l�yt��. Maaseudulla parkkipaikkoja ei aina tarvitse erityisesti varata mutta Vaasan kokoisessa kaupungissa se on itsest��nselvyys. Tai siis pit�isi olla.Sitten vaikutukset.Pikipruukin asukas joka omasta pihasta saa 40 euron maksulapun kokee Pipipuukin syylliseksi ja saattaa kokea, ett� h�nell� on oikeus hajoittaa Pikipruukin omaisuutta 40 eurolla mutta saattaa my�s k�sitt��, ett� siihen pit�� sis�lty� viiv�styskorkoakin.Kannattaako t�llaista tilaisuutta j�rjest��?T�m� ei ole tuulesta temmattua sill� olen kuullut, ett� jotkut pakolaiset kokevat oman maansa k�yhyyden rikkaiden maiden aiheuttamaksi ja t��ll�ollessaan k�ytt�ytyv�t kuten syyllist� kohtaan k�ytt�ydyt��n. Eli asunto tuhotaan koska se sijaitsee rikkaassa maassa. Rikkaalla maalla on varaa korjata.Eli kotipihaan pys�k�inyt autoilija voi kokea Pikipruukin syylliseksi ja k�ytt�ytyy kuten syyllist� kohtaan k�ytt�ydyt��n.\n« Viimeksi muokattu: 09. 09. 2011 09:09 kirjoittanut Kari Lajunen »\n« Vastaus #392 : 09. 09. 2011 11:11 »\nEi tuohon pikipruukkia tarvita, meill� yksityinen osakeyhti� jossa 18 asuntoa ja yht�k��n vieraspaikaa ei ole vaan kadulle on j�tett�v� ja iltaisin ne on miehitetty asukkaiden kakkosautoilla koeka bussi ei kulje ty�aikoina.\n« Vastaus #393 : 09. 09. 2011 11:11 »\nT�ss� hyv� ilmainen s��st�vinkki. En tied� mit� vihernurmen hoito maksaa mutta sen tied�n, ett� tampatun routavaaralta oikein pohjatun hiekkapohjaisen parkkipaikan hoitokulut ovat pienemm�t. P��llystetyn ovat viel� pienemm�t. Aloituskustannuksiin en ota kantaa.\n« Vastaus #394 : 09. 09. 2011 13:01 »\nLainaus käyttäjältä: Henry Eklund - 09. 09. 2011 11:11Ei tuohon pikipruukkia tarvita, meill� yksityinen osakeyhti� jossa 18 asuntoa ja yht�k��n vieraspaikaa ei ole vaan kadulle on j�tett�v� ja iltaisin ne on miehitetty asukkaiden kakkosautoilla koeka bussi ei kulje ty�aikoina.J�rkytt�v��\n« Vastaus #395 : 09. 09. 2011 13:01 »\nNiin ja valotolpat poistettiin niin ett� uusmets�n tie on t�ysin pime�, siell� saa rauhassa tehd� pahaa. Tieh�n on 150m pitk� p�tk� jonka p��t� kaupunki k�ytt�� lumenkaatopaikkana ja kolme auto vierekk�in kakkosautoille ja lopuilla tukitaan pelastustiet, oikein suunnittelun riemuesimerkki vaikka k�ytt�m�t�nt� mets�� on hehtaarikaupalla.\n« Vastaus #396 : 10. 09. 2011 08:08 »\nMiten voi olla niin huolimatonta tai vaihtoehtoisesti v�linpit�m�t�nt� p��t�ksentekoelint�, ettei huomioi Pikipruukilla asuvien vieraita.Jokainen tiet��, ett� Suomessa arvostetaan kotirauhaa ja yksityisen pihaan ei kutsumattomilla ole asiaa. Yksityisell� my�sk��n ei ole tilaa eik� niin paljon k�vij�it� kuin yhteis�ll�. T�m� on yhteis�.Valvontamaksu tulee ja sit� valvotaan. Kun r�ps�ytin salaman ottaessani t�m�n kuvan eilen eli 9.9.11 klo 21:27 niin pihalta jostain alkoi l�hesty� minua isokokoinen rauhallisesti k�velev� mies. N�in selv�sti, ett� h�nen kohteensa on min� ja koska olin saanut kuvan jo otettua, en j��nyt keskustelemaan vaan ajoin pois. Peilist� n�in, ett� henkil� oli tullut minua varten koska pys�htyi portille katsellen j�lkeeni. Eli valvonta toimii y�t�-p�iv�� ainakin kiitett�v�sti. Palkkansa heid�nkin on jotenkin saatava mutta pahoin pelk��n, ett� t�st� eteenp�in juuri kyseisess� kohteessa asioivat ovat valveutuneita.Ihan lyhyesti kertoen, Pikipruukin Rajarinteell� olevaan yhteis��n ei ole autolla mit��n asiaa pys�k�id�kseen autoa. Jos pys�k�it auton t�m�n kyltin vaikutusalueelle saat valvontamaksun.T�ss� pari vinkki� joiden mukaan oletan, ettei voi saada pys�k�inninvalvontamaksua.1. J�t� auto k�yntiin.2. Ruuvaa rekisterikilvet irti. 3. Liit� allaoleva tarra ikkunaan.T�m� ei oikeuta mit��n mutta oikeudessa voit aina sanoa, ett� kyse on yksityisomaisuuteen kajoamisesta selv�n kiellon vastaisesti. Voit vaatia jotain. Vaikka rikkoutuneen pyyhkij�nsulan v��rink�yt�ksen seurauksena. Tai naarmu lokasuojassa jonka v�it�t tulleen lapun kirjoituksen yhteydess�.Ent� jos min� asettaisin samanlaisen kyltin omakotitaloni portin pieleen? Minua pidett�isiin v�hint��nkin omituisena.Pikipruukilla on hyv� mahdollisuus saada kaiken muun lis�ksi nyt viel� omituisen maine.Kannattaako t�llaisilla imagoasioilla leikki�?Aivan kuin Pikiipruukin mainetta tahallaan alennettaisiin jotta se olisi myyntikunnossa halpaan hintaan. Osala huomaa yleens� kaiken muun mutta jotenkin tuntuu, ett� t�t� h�n ei huomaa vaikka taisi kerran jo est�� Pikipruukin myynnin.\n« Viimeksi muokattu: 10. 09. 2011 09:09 kirjoittanut Kari Lajunen »\n« Vastaus #397 : 10. 09. 2011 10:10 »\nKarille tiedoksi. Ajatus pys�k�intivalvonnan aloitaamisesta tuli asukkailta. Ilmeisesti varattuja paikkoja k�ytettiin vieraspaikkoina ja pelastusteit� ja rapunedustoja tukittiin.T�m� on keino saada holtiton ja s��nn�ist� piittaamaton pys�k�inti loppumaan.Ilmeisesti vain tuli mitta t�yteen kun autoja j�tettiin minne sattuu ja miten sattuu.Kommentoit viestiss�si, ett�... Otetaan viel� huomioon, ett� asukkaiden omaisista moni puhuu kieli� joita ei kylteiss� ole. Heille se on ansa. Ansoitus taas on kyseenalainen rahastuskeino.Miten n�m� kyltit ovat enemm�n "ansa" kuin jokainen liikennemerkki, opastemerkki, kieltomerkki yms. yleens� miss��n? « Viimeksi muokattu: 10. 09. 2011 10:10 kirjoittanut Marko Heinonen »\n« Vastaus #398 : 10. 09. 2011 11:11 »\nLainaus käyttäjältä: Marko Heinonen - 10. 09. 2011 10:10Karille tiedoksi. Ajatus pys�k�intivalvonnan aloitaamisesta tuli asukkailta. Ilmeisesti varattuja paikkoja k�ytettiin vieraspaikkoina ja pelastusteit� ja rapunedustoja tukittiin.T�m� on keino saada holtiton ja s��nn�ist� piittaamaton pys�k�inti loppumaan.Ilmeisesti vain tuli mitta t�yteen kun autoja j�tettiin minne sattuu ja miten sattuu.Kommentoit viestiss�si, ett�... Otetaan viel� huomioon, ett� asukkaiden omaisista moni puhuu kieli� joita ei kylteiss� ole. Heille se on ansa. Ansoitus taas on kyseenalainen rahastuskeino.Miten n�m� kyltit ovat enemm�n "ansa" kuin jokainen liikennemerkki, opastemerkki, kieltomerkki yms. yleens� miss��n? Kiitos kommentista. Kylttien ansoituksella tarkoitin sit� mit� sanoin. Eli ett� Pikipruukin asukkauista suuri osa on ulkomaalaisia. Paljon suurempi osa kuin keskim��rin l�himm�n asunto-osakeyhti�n askukkaat. Vierasmaalainen taas tarkoittaa sit�, ett� suomen- tai ruotsinkieli ei suju ymm�rrett�v�sti. Kyltiss� olisi hyv� ottaa huomioon silloin maailmankieli eli Englanti. Siksi se on ansa enemm�n kuin esim. l�himm�ss� toisessa asunto-osakeyhti�ss�.Muutenhan en puutu pys�k�inninvalvontaan vaan kerroin, ett� mielest�ni sen voi pit��. Mutta puutuin vierasparkkipaikan puuttumiseen jollainen on Vaasan kokoisessa kaupungissa itsest��nselvyys. Viel� kerran kiitos kommentista sill� en uskonut kenenk��n vastaavan. Pys�k�inninvalvontahan on hyv� ajatus mutta vierasparkkipaikan puuttuminen taas huono ajatus. Paikan puute edesauttaa v��rin pys�k�inti� eik� tarkoitus liene rahastaa vaan est�� v��rin pys�k�inti. Nyt tilanne on se, ett� rahastus n�yttelee suurta osaa eik� v��rin pys�k�inti. Ei valvontafirmalla muuten olisi varaa pit�� valvojaa y�t� p�iv�� kuten nyt n�ytt�� olevan. Kirjattu\n« Vastaus #399 : 10. 09. 2011 19:07 »\nMinusta tuntuu, ett� vierasparkkipaikan puute Pikipruukissa ei ole uusi ilmi� vaan se on johtanut ongelmapys�k�intiin. Puute tuli vasta nyt esille kun itse sen huomasin kyl�reissulla. Eih�n siell� taid� tosiaan koskaan edes olla ollut vieraspaikkaa. Ei silloin mik��n ihme, ett� autoja pys�k�itiin miten sattuu. P�invastoin se on itsest��nselvyys.Palaan t�h�n h�lm�l�isten t�kkiin. Ongelman ydin on vieraspaikan puute joka aiheutti ongelmapys�k�intej�. Hankittiin valvoja joka maksattaa ongelmapys�k�iji�. Ongelma ei kuitenkaan poistunut. Vierasparkkipaikkaa ei ole edelleenk��n. Ongelmapys�k�intej� on edelleen mutta nyt ne keskittyv�t ajankohtaan jolloin niit� ei miss��n tapauksessa saisi olla eli jouluna ja muina vierailupyhin�. Oma talonv�kih�n tavan jo tuntee muttei satunnainen vierailija. Eli eritt�in tulipalovaaralliseen aikaan. Jos olisin paloviranomainen niin vaatisin vieraspys�k�intipaiikkoja paloturvallisuuteen vedoten.Asentaisitko sin� t�llaisen oman talosi portille?Tulisitko sin� mielell�si kyl��n t�nne?Suosittelisitko sin� t�llaista vuokrayhti�t� yst�villesi? « Viimeksi muokattu: 10. 09. 2011 19:07 kirjoittanut Kari Lajunen »\n« Vastaus #400 : 10. 09. 2011 20:08 »\nOlen ollut monta vuotta vastuussa pys�k�innist� meid�n asuntoalueellamme ja voisin kertoa paljon aiheesta. Autonomistajien joukosta l�ytyy paljon erilaisia persoonallisuuksia. Ensimm�iseen kategoriaan kuuluvat he, joilla ei koskaan mit��n ongelmia. Heill� on oma talli, oma pys�k�intipaikka, tai joku kadunp�tk�, josta l�ytyy aina vapaa paikka. Sitten tulee se ryhm�, jolla on kaksi autoa, mutta yksi pys�k�intipaikka. T�t� toista autoa seisotetaan sitten aina miss� vaan. Kaduilla, ihmisten ovien edess�, vieraspaikoilla, toisten pys�k�intipaikoilla "vain 2 minuuttia". Yhden �mm�n pit�� saada ajaa aina oman oven eteen, koska h�n k�y aina vaan katsomassa postin ja juo kupin teet� keskell� p�iv��. Silloin h�n tukkii tien palokunnalta ja ambulanssilta.N�m� kakkos- ja kolmosauton omistajat + sitten he, jotka eiv�t viitsi ajaa autojaan talleihinsa, pitiv�t aina huolta siit�, ett� vieraspaikat olivat aina t�ynn� parhaimpaan kyl�ss�k�yntiaikaan. Ja valittivat tietenkin.Lis�ksi, tien toiselta puolelta tulivat meid�n alueelle pys�k�im��n, koska me emme peri pys�k�innist� maksua.Lopulta piti alkaa jakamaan pys�k�intilupia jengille. Jokaiselle nelj�, mutta sit� ei saanut kiinnitt�� oman auton tuulilasin sis�puolelle, vaan niit� k�ytettiin aina vieraiden autoissa. T�t� kunnioitettiin v�h�n aikaa, mutta kovasti valittivat. Sitten, pikku-hiljaa ne samat autot palasivat vieraspaikoille ja pian ne olivat taas t�ynn� ja valittaminen toisesta suunnasta alkoi. Sukulaisille ja tuttaville ei taas sitten ollutkaan riitt�v�sti vieraspaikkoja.Soitin pys�k�innivalvojalle, joka laputti jokaisen alueella asuvan, vieraspaikalla seisoneen auton. Vaikka oli informoinut asiasta liioitellut tarkasti, jengi tuli lappujensa kanssa minun luo ja vaati ett� otan ne takaisin. En ottanut yht��n, vaan kehoitin heit� k��ntym��n pys�k�inninvalvojan puoleen ja lupasin, ett� rahat saa kyll� takaisin, jos jotain on mennyt v��rin. Ei kuulunut koskaan mit��n ja autot katosivat omiin ruutuihinsta ja talleihinsa. Mutta valitus jatkui. Minne autot p�iv�saikaan kun haluttiin k�yd� vain pikainen mutka kotona? Noh, muutin pys�k�intiajan vapaaksi kaikille p�iv�saikaan v�lill� 07:00 - 20:00. Sen j�lkeen lupa ikkunan sis�puolella ja vaatimus, ett� auto ei saa olla kenenk��n alueella asuvan omistuksessa.T�m� on nyt toiminut aika hyvin viimeiset kaksi vuotta. Vieraille on aina paikkoja, ne viimeisetkin kakkosautonomistajat ovat hankkineet itselleen lis�parkkipaikan ja pit�v�t autojaan kiltisti omilla pys�k�intipaikoillaan ja talleissaan. Mutta valittaminen jatkuu. L�hinn� katkeruus osoitetaan sellaisia kohtaan, joilla on ty�suhdeautoja, tai auto jonkun muualla asuvan nimiss�. Tied�n kyll� hyvin kaikki autot ja ketk� niit� k�ytt�v�t ja olen pannut rajaksi 24 tuntia. Sen j�lkeen autoa pit�� k�yd� siirt�m�ss�, tai anomassa minulta erikoista pysk�intilupaa. Ja valittavat tietenkin.... Viimeinen idea tuli yhdelt� joka k�y maalaamassa aina suihkupullolla invaliidille tarkoitetun pys�k�intipaikan invaliidista tiedoittavan kilven mustaksi. Tied�n hyvin kuka ja my�s sen, ketk� sit� paikkaa k�ytt�v�t hy�dykseen. Invaliidipaikan tarve ei tosin ole suuri, eik� siit� ole kukaan viel� valittanut. Mutta sitten kun valittaa, k�yn pesaisemassa sen ja pys�k�innivalvoja tulee sitten sopivasti laputtamaan. Pari kertaa n�in ja ongelma katoaa. Pys�k�innille ei ole sellaista ratkaisua, joka olisi optimaallinen kaikille. Vaikka se oli kuinka hyvin j�rjestetty jollekin ryhm�lle, niin aina l�ytyy se yksi, joka joutuu autonsa kanssa vaikeuksiin. Ole ehdottanut kokouksissa, ett� ongelman t�ydelliseen poistamiseen tarvitaan lis�� pys�k�intipaikkoja. Mutta kuka maksaa.... T�ll� hetkell� tilanne on nyt kuitenkin se, ett� kaikille asukkaille on pys�k�intipaikat ja autotallit ja n�in my�s vieraille. Siis asia on periaatteessa kunnossa. Mutta aina l�ytyy joku, joka valittaa kuitenkin. Olen alannut hyv�ksym��n t�m�n. Sit� t�ydellist� pys�k�intij�rjestelm�� ei ole.Karin ulkomaalainen-kortti tulee taas vaihteeksi ilman mit��n faktoja omasta hatusta. Meid�n asuntoalueellamme suurin osa asukkaista omaa ulkomaalaiset juuret. Moni on saanut my�s sakkoja virheellisist� pys�k�inneist�. Mutta koskaan kukaan ei ole viitannut siihen, etteik� tiet�isi miten pys�k�id��n. Jokainen, joka on onnistunut hankkimaan itselleen auton ja ajokortin, tiet�� kyll� miten pys�k�id��n ja varsinkin silloin, kun se tehd��n v��rin. Ellei t�m� ole itse selvill�, niin se vierailun kohde osaa kyll� t�m�n selvitt�� ja yleens� enn�tet��n kyll� aina siirt�m��n auto kun pelins��nn�t ovat selv�t. Kannattaa my�s huomioida, ett� v��rin pys�k�ity auto ei aina v�ltt�m�tt� aina tarkoita sit�, etteik� se olisi ollut omistajan tiedossa. Jotkut suorastaan ker��v�t pys�k�intisakkoja, kun taas toiset eiv�t saa niit� ikin�. Mutta s��nn�t voivat olla n�ille molemmille ryhmille ihan yht� hyvin selvill�.\n« Vastaus #401 : 10. 09. 2011 22:10 »\nSori Matseman mutten jaksanut lukea koko juttua ja se johtuu omasta kunnosta. Mutta miten esim. meill� on annatte kaavoittaa ilman vieraspaikkoja, tilaa metsikk��n mihin ei rakenneta olisi parin jalkapallokent�n verran niin muutama parkkialue mahtuisi. Eik� mik��n laki vaadi t�t�, juuri nyt om pelastautumies tiet kummatkin tukossa kuten silloin kun tarvin lis�� virtaa syd�mmeen. V��rin pys�k�ineet kyll� huomasi tilanteen ja sanoin ett� tarvin nopeasti apua mit� sain autossa, mulla oli luulemma sekunneista kiinni.Mestehykka ja paha filmei ett� tuli toinen auto miss� l��k�ri vastaan, apinat ei tajua ett� pelataan sekunneilla. Olis ollu enemm�n edess� niin olis n�tisti p��ssyt t�st� paskasta eroon. Ei t�m� mailma ole ruma vaikkei syd�n ly�.\n« Vastaus #402 : 11. 09. 2011 07:07 »\nMin� luin Matsemanin tekstin kolmeen kertaan. Tuossa olisi Pikipruukin hallituksellekin vinkkej�.Vierasparkkipaikan puute n�ytt�� olevan jopa turvallisuusriski. Vierasparkkipaikan j�rjest�minen soisi my�s valvontafirmalle moraalisen velvollisuuden maksattaa. Nyt kun vaihtoehtoista pys�k�intipaikkaa ei ole, ei maksatusfirmalla ole moraalista oikeutta vaan se yllytt�� v��rin pys�k�intiin ja selitys on heti selv�, "pihassa ei ole muuta paikkaa." Tulee vain paljon "Itkua ja hammasten kiristyst�."Jonain p�iv�n� joku saa tarpeekseen.Sitten mietit��n syit� ja ihmetell��n vaikka ratkaisu on jo nyt k�den ulottuvilla. Se on Vierasparkkipaikka johon mahtuu yksi auto kymment� huoneistoa kohden. Saa toki olla enemm�nkin.\n« Vastaus #403 : 11. 09. 2011 08:08 »\nItse tonttia kaavoitellessa jo l�ht�kohta on ahtaus. Pala mets�ss� lis�isi asuntojen hintoja ja asukkaat valitsevat aina viimek�dess� sen lis�hinnan pois. Lis�ksi ylim��r�iset pys�k�intipaikat tuovat aina tullessaan my�s kustannuksia, joita kukaan ei mielell��n haluaisi maksaa. Meill� olisi hyvin tilaa lis�parkkipaikoille, mutta t�m� kustannus hyl�t��n aina ��nestyksess�. ��nest�n aina itsekin vastaan, sill� meill� on tilaa kaikille niin kauan, kun pys�k�intipaikkoja k�ytet��n oikein. Valitettavasti kaikki eiv�t aina halua k�ytt�� niit� oikein. Tuon eklun mainitseman h�lytysajoneuvojen tien tukkimisen n�en erikoisen vakavasti. Meid�n alueellamme asuu monta vanhaa ihmist�, joiden terveys on huono. On ��rimm�isen t�rke��, ett� pelastustiet ovat aina auki. Jos n�en pihalla autoja, vien aina lapsille pari jalkapalloa ja ilmoitan, ettei tarvitse varoa autoja. 10 minuuttia ja autot ovat poissa.Asuntojen lis�ksi pit�isi olla v�h�n nurmikkoa, tila pyykkitelineelle, tilaa roskille, lipputangolle, lasten keinuille ja pyhille lehmille. Vieraspaikoista puhuttaessa on aina kysymys paikoista, jotka ovat 90% ajasta tyhjill��n, tai sitten asukkaiden tilap�isess� k�yt�ss�. Vieraspaikoille on kysynt�� vain perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin ja n�in�kin p�ivin� vain muutaman tunnin. Katson juuri nyt ikkunasta vierasparkkipaikalle, sunnuntai-aamuna. Siell� ei ole yht��n autoa. Jokaiseen suunnitteluun kuuluu - ja pit�� kuulua my�s pys�k�inti. Ellei talon v�litt�m�ss� l�heisyydess� ole riitt�v�sti tilaa autoille, omia asukkaita priorisoidaan tietenkin. Vieraat saavat k�vell� hieman. Suunnitellessa otetaan varmasti huomioon, onko matka vierasparkkipaikalle kohtuullinen. Joissakin tapauksissa saattaa olla, ett� vieras ajaa sen ohi, tai v��r��n suuntaan ja saa n�in v��r�n k�sityksen j�rjestelyist�. Silloin kun meill� oli vieraspaikat aina t�ynn� asukkaiden autoja, vieraat valittivat. Ohjasin heid�t aina tien toisella puolella olevalle, maksulliselle pys�k�intipaikalle. He valittivat aina maksua - joka on hlvetin halpa ja/tai matkaa, joka on kokonaiset 300 metri�. Ongelmana on usein se, ettei viitsit� k�vell�. Tuli mieleeni my�s yksi juttu kun j�rjestelin pys�k�intipaikkoja. Jouduin siirt�m��n kaksi pys�k�intipaikkaa alhaalta, meid�n yl�parkkipaikalle. Toinen �ijist� viittasi kintaalla sanoen, 50 metri� sinne t�nne. Toisella taas meni el�m� pilalle. H�n ei halunnut sitten mill��n k�vell� t�t� matkaa ja vetosi my�s siihen, ett� h�n pystyi vahtimaan autoaan, koska n�ki sen aina ikkunasta. Uudella parkkipaikalla h�n ei voinut n�hd� autoaan ja oli huolissaan. H�n ilmeisesti kuvitteli, ett� auto varastetaan kun h�n ei ollut sit� vartioimassa. Paras jutussa oli se, ett� kyseess� oli vanha, 150 euron Suzuki, joka ei varmasti olisi edes varkaille kelvannut. Sitten on viel� yksi asia, erikoistilanteet ovat aina ratkaistavissa, jos vain on voimaa ja j�rke� ottaa asia esille. Er�s �ij� esitti, ett� mit�s sitten kun on juhlat ja vieraita 200? Vastasin, ett� silloin tulet kertomaan minulle hyviss� ajoin, annat p�iv�m��r�t ja kellonajat ja lupaan, ettei pys�k�inninvalvoja tule k�ym��n. Noh, �ij� piti sitten tytt�relleen h��t my�hemmin - eik� ilmoittanut kenellek��n mit��n. Pys�k�innivalvoja k�vi laputtamassa kaikki autot ja �ij� tietenkin tukka pystyss�. Pyysin ottamaan yhteytt� pys�k�innivalvojaan, jos h�n oli kerran tehnyt jotain v��rin. Saivat maksaa kuitenkin. Kirjattu\n« Vastaus #404 : 11. 09. 2011 14:02 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 10. 09. 2011 08:081. J�t� auto k�yntiin.2. Ruuvaa rekisterikilvet irti. Kolmoskohdan perustelin jo. En suosittele kenellek��n muuten kuin hupimieless�, sakot tulee kuitenkin ja ei kun maksat. En suosittele muutenkaan Karin vinkkien lukemista. Voi tulla kalliiksi. 1. J�t� auto k�yntiin. Kari, voiko sanoa, ett� sin� lupasit, jos tarpeettomasta joutok�ynnist� saa sitten 40 euron virhemaksun? P��kaupunkiseudulla sovelletaan t�t� ja my�skin Vaasassa se on tarpeen vaatiessa mahdollista. 2. Ruuvaa rekisterikilvet irti. Meill� ilmestyi kerran kilvet�n, saksasta tuotu auto vierasparkkipaikalle tyyliin �h�kutti. Tiesin hyvin kenen se oli ja k�vin muina miehin� kysym�ss�. Eiv�t tunnustaneet omakseen, voitonriemuisen hymyn kera. Pyysin kuitenkin kohteliaasti kertomaan auton mahdolliselle omistajalle, jos sattuvat n�kem��n sen ymp�rill� liikett�, ett� olen soittanut poliisille ja auto haetaan pian hinausautolla identiteettitestiin ja ett� sen saa sitten hakea sielt� pois testin j�lkeen jos haluaa. Joutuu vain maksamaan kaikki kulut = aika paljon enemm�n, kuin mit� kukaan yleens� haluaa maksaa. Auto oli poissa parkkipaikalta 10 minuutin kuluttua. Vanhan, kilvett�m�n auton voi my�s "siivota" pois, jos seisoo luvattomalla paikalla "hylj�ttyn�". Kirjattu\n« Vastaus #405 : 11. 09. 2011 15:03 »\nLainaus käyttäjältä: Matseman - 11. 09. 2011 14:02 1. J�t� auto k�yntiin.2. Ruuvaa rekisterikilvet irti. En suosittele vaan annoin vinkkej�. Nuo vinkit toimivat vain tunnin ja vain siksi, ett� pys�k�inti� valvova ei voi sakottaa joutok�ynnist� koska lupa on vain virheellisest� pys�k�innist�.Kilvett�m�lle autolle taas k�y juuri noin miten sanoit mutta antaa se tunnin operointimahdollisuuden. Mik��n lakihan ei kiell� kilvett�m�n auton s�ilytyst� yksityisalueella jos siihen noin muuten on lupa mutta t�llaisessa tapauksessa siihenk��n ei ole lupaa. Kyse on viiveen hyv�ksik�yt�st�. Kilvett�myys taas kiusaa sakon kohdistuksessa. Kilveth�n pit�� heti kiinnitt�� ennenkuin liikutaan ja jos valvoja seuraa niin sit� ei saa sielt� en�� muutoin kuin hinaamalla ettei rekisteritunnus mene valvojalle.\n« Viimeksi muokattu: 11. 09. 2011 15:03 kirjoittanut Kari Lajunen »\n« Vastaus #406 : 11. 09. 2011 15:03 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 11. 09. 2011 15:03Lainaus käyttäjältä: Matseman - 11. 09. 2011 14:02 1. J�t� auto k�yntiin.2. Ruuvaa rekisterikilvet irti. En suosittele vaan annoin vinkkej�. Nuo vinkit toimivat vain tunnin ja vain siksi, ett� pys�k�inti� valvova ei voi sakottaa joutok�ynnist� koska lupa on vain virheellisest� pys�k�innist�.Kilvett�m�lle autolle taas k�y juuri noin miten sanoit mutta antaa se tunnin operointimahdollisuuden. Mik��n lakihan ei kiell� kilvett�m�n auton s�ilytyst� yksityisalueella. Kilvett�myys taas kiusaa sakon kohdistuksessa. Kilveth�n pit�� heti kiinnitt�� ennenkuin liikutaan ja jos valvoja seuraa niin sit� ei saa sielt� en�� muutoin kuin hinaamalla ettei rekisteritunnus mene valvojalle.En puhunutkaan pys�k�inti� valvovasta, vaan joutok�ynti on lakis��teinen juttu ja sit� valvoo poliisi. Mik� saa sinut uskomaan, ett� kilvett�myys takaa tunnin operointimahdollisuuden? Jos min� soitan tutulle hinausauton kuljettajalle, auto l�htee jo 10 minuutin kuluttua, jos h�n sattuu olemaan kotona. Noh, k�yt�nn�ss� homma ei k�y niin nopeasti, mutta kuka uskaltaa luvata? Kilvet�nt� autoa voi s�ilytt�� halutessaan omalla parkkipaikalla. Mutta jos se seisoo v��rin pys�k�ityn�, se voidaan viel� pois jo minuutin kuluttua. Kirjattu\n« Vastaus #407 : 11. 09. 2011 15:03 »\nLainaus käyttäjältä: Matseman - 11. 09. 2011 15:03 Mik� saa sinut uskomaan, ett� kilvett�myys takaa tunnin operointimahdollisuuden? Min� puhuin pys�k�inti� valvovasta koska h�n on jo paikalla ja tarvitsee t�llaiseen operaatioon ulkopuolista apua ja sen saannin viiveest� on kyse.Se perustuu my�s suunnitelmaan, ett� sit� ei j�tett�isi sinne miss� sin� valvot vaan jollekulle hidas�lyisemm�lle joita uskoisin matemaattisesti arvellen l�ytyv�n enemm�n joten mahdollisuus sattua sellaiselle paikalle on todenn�k�isemp��. Virhemarginaali tosin on aina olemassa. Kaikki t�ss� perustuu osittain onneen, kokemukseen ja arvioon.Eik� yksityinen valvonta aina ole nopeata. Olen nyt kolme kertaa asettanut auton sy�tteeksi yksityiselle parkkipaikalle tehd�kseni ohjelman maksatuksen tehokkuudesta. Toistaiseksi ohjelmani kuvaa vain tehottomuutta joten en ole sit� julkaissut. Kirjattu\n« Vastaus #408 : 11. 09. 2011 15:03 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen t�ss� ketjussa yleens� 1. J�t� auto k�yntiin.2. Ruuvaa rekisterikilvet irti. 3. Liit� allaoleva tarra ikkunaan......Ymm�r�nk� oikein, ett� nyt sama henkil�, joka haluaisi maahanmuuttajia kotoutettavan teltoissa, ett� oppisivat noudattamaan s��nt�j�, ei halua itse noudattaa n�ink��n yksinkertaista asiaa, kuin pys�k�inti s��nt�jen mukaan. Kauhea narina jostakin, ehk� tulevasta virhemaksusta. Pys�k�i oikein niin ei tule mit��n lappuja. Silloin ei tarvi irroittaa rekisterikilpi� tai j�tt�� autoa k�yntiin. Ajattele kuinka helpolla p��see, kun vaan noudattaa s��nt�j�. Monesti s��nt�jen noudattaminen on helpompaa kuin yritt�� keksi� keinoja siihen, ett� kuinka niit� p��see rikkomaan j��m�tt� kiinni. Tied�mp� muuten parikin kaveria, jotka eiv�t maksa koskaan pys�k�innist� euroakaan. Sitten kun saavat pys�k�intivirhemaksun, k�yv�t sen vaan maksamassa ja sanovat hinnan olevan suunnilleen saman vuodessa, eli maksaako sen sakkoina vai tunkeeko mittariin. Sakkoinahan siihen saa viel� pari viikkoa maksuaikaa. Eiv�t koskaan valita, kun joskus tulee sakko.\n« Vastaus #409 : 11. 09. 2011 17:05 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 11. 09. 2011 15:03Lainaus käyttäjältä: Matseman - 11. 09. 2011 15:03 Mik� saa sinut uskomaan, ett� kilvett�myys takaa tunnin operointimahdollisuuden? Min� puhuin pys�k�inti� valvovasta koska h�n on jo paikalla ja tarvitsee t�llaiseen operaatioon ulkopuolista apua ja sen saannin viiveest� on kyse.Kaikki t�ss� perustuu osittain onneen, kokemukseen ja arvioon.Eik� yksityinen valvonta aina ole nopeata. Mik��n pys�k�intivalvonta ei ole nopeaa, tai sitten on. Mieleeni tulee kun olin t�iss� Tukholmassa. Istahdimme er��seen ravintolaan keskell� kaupunkia, ikkunap�yt��n. Tilattuamme kaverini virkkoi iloisesti: "Kato ihan samanlainen auto kuin minulla hinausauton per�ss�!" Se oli h�nen autonsa... Olen ollut my�s paljon t�iss� Belgiassa. Siell� saa olla varma, ett� auto on poissa kun tule takaisin, jos j�tit sen kadulle jonkun autotallin eteen ja maksaa mannaa hakea, puhumattakaan sen l�yt�misest� ensin... Suomessa t�llaiseen tehokkuuteen ei p��st� ainakaan viel�, mutta nyrkkis��nt� on juuri sellainen kuin Asiantuntija tuossa ylemp�n� toteaa, kaikenlainen v�istely vie loppujen lopuksi enemm�n aikaa ja energiaa, kuin yksinkertainen, s��nt�jen mukainen pys�k�inti. Itse asiassa se ei ole edes vaikeaa, eik� k�y edes hermoille, jos tiet�� v�h�nk��n etuk�teen minne on menossa.\n« Vastaus #410 : 11. 09. 2011 17:05 »\nItselleni sattui aikoinaan tapaus joka viel�kin huvittavuudessaan risuttaa. Nykyisen matkahuollon paikalla, radan varressa oli parkkipaikka, joka sitten jatkui tyhj�n� alueena jossa kasvoi nokkosia, horsmaa ja muuta roskakasvillisuutta. Kerran raivattu alue oli t�yteen parkkeerattu, ajattelin jotta onhan tuolla nokkospuskassa hyv�� tilaa monelekkin autolle, ja t�ll�sin omani sinne. Joku oli esimerkkini mukaan my�s ajanut autonsa p�heikk��n.Asioilta palattuani, yll�tykseksi ikkunassa oli maksukehoitus paikoitusvirheest� molemmissa autoissa. Syy: Paikoitettu merkityn alueen ulkopuolelle. En kyll� l�yt�nyt mink��n valtakunnan merkint�j� alueen rajoista.\n« Vastaus #411 : 11. 09. 2011 18:06 »\nLainausYmm�r�nk� oikein, Ymm�rr�t valitettavasti v��rinLainausPys�k�i oikein niin ei tule mit��n lappuja. Ei minulle lappuja tule. Noudatan s��nt�j�. Pys�k�in oikein.\n« Vastaus #412 : 11. 09. 2011 19:07 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 11. 09. 2011 18:06 LainausYmm�r�nk� oikein, Ymm�rr�t valitettavasti v��rinLainausPys�k�i oikein niin ei tule mit��n lappuja. Ei minulle lappuja tule. Noudatan s��nt�j�. Pys�k�in oikein.Hienoa, ett� min� vain ymm�rsin motiivisi v��rin. Nyt kun kerran teet asiat oikein niin olisi sairaan kiva, kun toi �lyt�n narina ja mustamaalaaminen viel� loppuisi. Silloin varmaan kaikki olisivat tyytyv�isi�. Kirjattu\n« Vastaus #413 : 11. 09. 2011 20:08 »\nPaljon hyvi� vinkkej� pys�k�inti ongelmien kanssa painiville talo-yhti�ille Matselta.Pys�k�intipaikat eiv�t vaan riit� kun mitoitetaan yksi autopaikka huoneistoa kohden.Vaasan kokoisessa kaupungissa ei joukkoliikenne suju,niin hyvin ett� tulee toimeen yhdell� autolla jos on kaksi ty�ss� k�yv��.Itse omistan my�s kaksi autoa toinen on kes�autona.Hullua kun on rakennettu autopaikkoja mitk� on maksanut noin 50.000 euroa kappale rakentaa ja nyt myyd��n 15.000 niit� autohalliosakkeita ulos.\n« Vastaus #414 : 12. 09. 2011 06:06 »\nLainaus käyttäjältä: Asiantuntija - 11. 09. 2011 19:07 Hienoa, ett� min� vain ymm�rsin motiivisi v��rin. Nyt kun kerran teet asiat oikein niin olisi sairaan kiva, kun toi �lyt�n narina ja mustamaalaaminen viel� loppuisi. Silloin varmaan kaikki olisivat tyytyv�isi�. Hienoa, ett� haluat ottaa osaa keskusteluun vaikken kysynyt mit��n. Nyt kysyn. Mitenk�h�n on ratkaistu huoltoajo? Kun vaikkapa viem�ria aukaisemaan tuleva huoltomies ajaa autonsa oven eteen. H�n ei voi uhrata aikaa etsi�kseen kadulta parkkipaikkaa.Huoltoaja sallittu kylttih�n ei oikeuta mink��nlaiseen pys�k�intiin. Ei edes huoltot�itt� varten vaan se oikeuttaa huotoajoon, eli tavaran purkamiseen ja lastaamiseen.\n« Vastaus #415 : 12. 09. 2011 13:01 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 12. 09. 2011 06:06Nyt kysyn. Mitenk�h�n on ratkaistu huoltoajo? Kun vaikkapa viem�ria aukaisemaan tuleva huoltomies ajaa autonsa oven eteen. H�n ei voi uhrata aikaa etsi�kseen kadulta parkkipaikkaa.Huoltoaja sallittu kylttih�n ei oikeuta mink��nlaiseen pys�k�intiin. Ei edes huoltot�itt� varten vaan se oikeuttaa huotoajoon, eli tavaran purkamiseen ja lastaamiseen.Eik�s t�t� varten saa erikoisen lapun, jonka kiinnitt�� tuulilasin sis�puolelle? Vaihtoehtoisesti huollon tekij� on ilmoittanut t�st� asuntoyhti�lle, tai sitten asuntoyhti� itse on ilmoittanut pys�k�inninvalvojalle. Ei t�llaisia juttuja tarvitse aina j�rjest�� kyltein. Kirjattu\n« Vastaus #416 : 12. 09. 2011 13:01 »\nLainaus käyttäjältä: Matseman - 12. 09. 2011 13:01 Eik�s t�t� varten saa erikoisen lapun, jonka kiinnitt�� tuulilasin sis�puolelle? Vaihtoehtoisesti huollon tekij� on ilmoittanut t�st� asuntoyhti�lle, tai sitten asuntoyhti� itse on ilmoittanut pys�k�inninvalvojalle. Ei t�llaisia juttuja tarvitse aina j�rjest�� kyltein. Tuon luulisi olevan toimiva systeemi mutta otetaan silti jokin esimerkki vaikka hatusta.Jos asukas haluaa vaikkapa tilata yhden s�lekaihtimen yhteen ikkunaan. Kaihdinfirman huoltoauto ajaa tunnin kuluttua tilauksesta luonnollisesti oven eteen ja tekee mittauksen 5 minuutissa ja ajaa pois. Tuskinpa firma viiden minuutin ty�lle alkaa etsim��n henkil�� jolta hakisi lappusen. K�yt�nn�ss� voi menn� viikko, ett� oikea henkil� l�ytyy. Kes�aikana jopa kuukausi. Asia ehtii vanheta. Jokaisella taloyhti�ll� on huoltoajo sallittu eik� siihen tarvitse erityist� lupaa. Pikipruukilla oleva kyltti on erilainen eik� salli pys�k�inti� kuin vuokrapaikan lunastaneille. Miten esim. kaihdinfirma toimisi t�llaisessa tilanteessa? Firman ty�nantaja tuskin sallii huoltoauton kuljettajan lenkkeill� tuntipalkalla yksinkertaista mittausta suorittaessaan vaan neuvoo ajamaan oven eteen ja lenkkeilem��n vapaa-ajallaan.\n« Viimeksi muokattu: 12. 09. 2011 13:01 kirjoittanut Kari Lajunen »\n« Vastaus #417 : 12. 09. 2011 13:01 »\nLainaus käyttäjältä: Kari Lajunen - 12. 09. 2011 13:01Lainaus käyttäjältä: Matseman - 12. 09. 2011 13:01 Eik�s t�t� varten saa erikoisen lapun, jonka kiinnitt�� tuulilasin sis�puolelle? Vaihtoehtoisesti huollon tekij� on ilmoittanut t�st� asuntoyhti�lle, tai sitten asuntoyhti� itse on ilmoittanut pys�k�inninvalvojalle. Ei t�llaisia juttuja tarvitse aina j�rjest�� kyltein. Tuon luulisi olevan toimiva systeemi mutta otetaan silti jokin esimerkki vaikka hatusta.Jos asukas haluaa vaikkapa tilata yhden s�lekaihtimen yhteen ikkunaan. Kaihdinfirman huoltoauto ajaa tunnin kuluttua tilauksesta luonnollisesti oven eteen ja tekee mittauksen 5 minuutissa ja ajaa pois. Tuskinpa firma viiden minuutin ty�lle alkaa etsim��n henkil�� joka luvan antaa. K�yt�nn�ss� voi menn� viikko, ett� oikea henkil� l�ytyy. Kes�aikana jopa kuukausi. Asia ehtii vanheta. Jokaisella taloyhti�ll� on huoltoajo sallittu eik� siihen tarvitse erityist� lupaa. Pikipruukilla oleva kyltti on erilainen eik� salli huoltoajoa. Miten esim. kaihdinfirma toimisi t�llaisessa tilanteessa?Kaihdinfirma pys�k�i autonsa laillisesti kadulle, tai vieraspaikalle. Kaihdinfirma kysyy asiakkaalta, mihin on paras pys�k�id� auto.Kaihdinfirma kiert�� varmasti paljon kaupungissa ja sen ulkopuolella. 9 kertaa kymmenest� pys�k�innille l�ytyy helppo ratkaisu parissa minuutissa, mutta se kymmenes saattaa tietenkin v�h�n rassata luteita, muttei varmasti niin paljon, ett� toiminta koetaan hankalaksi. Jos taas se parkkipaikka on kaukana, niin matkalla voi sitten pist�yty� mets�ss� poimimassa marjoja ja n�in voi sitten nauttia iltap�iv�kahvin kanssa vaikka j��tel�� itse poimittujen marjojen kera! Kirjattu\n« Vastaus #418 : 12. 09. 2011 18:06 »\nLainaus käyttäjältä: Matseman - 12. 09. 2011 13:01 Jos taas se parkkipaikka on kaukana, niin matkalla voi sitten pist�yty� mets�ss� poimimassa marjoja ja n�in voi sitten nauttia iltap�iv�kahvin kanssa vaikka j��tel�� itse poimittujen marjojen kera! No niin siihenh�n ei pit�isi olla mit��n estett� vaikka olisi mamu??????Ei ainakaan kukaan tule est�m��n (Vilkuttaa Off-topic korttia).\n« Vastaus #419 : 12. 09. 2011 18:06 »\nT�m� firma joka valvoo Pikipruukin talojen P-alueita ruuvasi tuon varoituskyltin minun aitaani.Kaksi kertaa piti soittaa ja kysy� koska tulevat sen siit� ruuvaamaan irti, kun meik�l�iselle on ihan sama kuinka kaverit parkkeeraa minun tontilla.Nyt se on siirretty, kun tomera vaimoni sen ruuvasi irti ja pisti narulla roikkumaan oikealle tontille.Minun miehinen ylpeyteni sai taas kuulla kunniansa.\nSivuja: 1 ... 10 11  13 14 Siirry yl�s\nSivu luotiin 0.137 sekunnissa. 24 kysely� tietokannasta.


Merissä oleva jodi muuntuu ilman pien - Suomen Akatemia\nMerissä oleva jodi muuntuu ilman pienhiukkasiksi\nAkatemiatutkija Mikko Sipilän johdolla tehty tutkimus selvitti, miten merissä oleva jodi muuntuu pienhiukkasiksi ilmassa. Havainto auttaa ymmärtämään luonnon ilmastoa sääteleviä omia mekanismeja herkillä arktisilla alueilla. Uran uurtava tutkimus on tehty Irlannissa, Grönlannissa ja Etelämantereella ja sen tulokset on julkaistu Nature-tiedelehden ennakkoversiona verkossa.\nTutkijat ratkaisivat mekanismin, jolla merten makrolevien ja kasviplanktonin tuottamat jodiyhdisteet muuntuvat. Pienhiukkasilla on merkittävä vaikutus ilmastoon, sillä ne toimivat pilvien tiivistymisytiminä ja säätelevät pilvien ominaisuuksia, kuten auringon valon heijastumista takaisin avaruuteen.\nValtamerten rannikkoalueilla vuoroveden vaihtelut paljastavat rannikon makroleväesiintymät ja päästävät ne kosketuksiin ilmakehän kanssa. Levät päästävät ilmakehään erilaisia jodiyhdisteitä, jotka nyt tutkimuksen mukaisesti reagoivat ilmakehässä synnyttäen jodihappoa ja muita tiivistymiskykyisiä jodipitoisia höyryjä.\n”Heti kun jodiyhdisteet ovat syntyneet, ne takertuvat toisiinsa ja muodostavat pienen pieniä, alkujaan vain noin yhden nanometrin kokoisia molekyyliryppäitä, klustereita, jotka jatkavat kasvuaan höyrymolekyylien törmäillessä näiden klustereiden pintaan”, apulaisprofessori ja akatemiatutkija Mikko Sipilä selittää. Kun pienhiukkasryppäät ovat kasvaneet riittävän suuriksi, hiukkaset voivat toimia tiivistymisytiminä, jotka synnyttävät pilviä.\n”Löytö on tärkeä, sillä se auttaa ymmärtämään luonnon ilmastoa sääteleviä omia mekanismeja, paitsi rannikkoseuduilla, myös arktisilla alueilla, jotka ovat erityisen herkkiä”, Sipilä sanoo. Tutkijan suunnitelmissa onkin jatkaa tutkimusta napa-alueilla entistä herkemmillä mittausmenetelmillä, joita hänen ryhmänsä jatkuvasti kehittää.\nHiukkasten ja sitä kautta pilvien kannalta oleellisten höyryjen pitoisuudet ilmakehässä ovat äärimmäisen pieniä, vain noin yksi molekyyli sataa biljoonaa ilmamolekyyliä kohti. Klustereiden pitoisuudet ovat vielä tätäkin pienempiä. Näin pienten pitoisuuksien poimiminen ilmanäytteestä vaatii kehittynyttä mittalaiteteknologiaa.\n”Uusien menetelmien kehittäminen on tärkeää, kun yritetään ratkoa suuria tutkimuskysymyksiä”, Sipilä sanoo.\nValokuvat: Nina Sarnela


Elina Aalto – oivaltavaa suunnittelua ja Suomi-designia maailmalle | Anna.fi\n27.9.2006 Teksti: Anna.fi\nUudessa sarjassamme esittelemme sisutuksen luovaa luokkaa, innovatiivisia ammatilaisia, jotka ovat huomisen tähtiä.\nSisustusarkkitehti Elina Aaltoa viehättävät ratkaisut taiteen ja käyttötaiteen välimaastossa. Tarmokas nuori nainen opettaa Taideteollisessa korkeakoulussa, vie Suomi-designia maailmalle ja innostuu oivaltavasta suunnittelusta.\nElina Aallon ammatinvalintaa saneli sattuma. ”Taideala kiinnosti ja Taideteollisen sisustusarkkitehtilinjan pääsykokeen tehtävät tuntuivat mielekkäiltä”. Nuoren suunnittelijan ensimmäisiä näyttäviä koitoksia oli Moskovan Suomen suurlähetystön ruokasalin kalusteiden suunnittelu. ”Visakoivu on venäjäksi karjalankoivu. Vaalea visakoivu on vaikeasti työstettävä ja kaunis arvopuu. Toisena materiaalina oli jouhikangas. Tilaaja saneli materiaalit”, hän sanoo. Pelkistetty 12-hengen kalusto edustaa klassisia puhtaita linjoja ja kauniita materiaaleja. Se henkii ajatonta arvokkuutta historiallisessa ympäristössä.\nAivan toisenlaisesta muotokielestä kielii värikäs tilataideteos Arabian matto. ”Leikittelin nimillä. Arabianrannan alueen rakennuskustannuksista menee yksi prosentti taiteeseen. Arabian matto on mosaiikkitaideteos, jossa toistuvat itämaisista matoista tutut ornamenttikuviot ja värit. Ideana oli, että Arabian matosta tulisi elävä asukkaiden kohtauspaikka”, Aalto sanoo. ”Mattokuvio on nähtävissä yläilmoista ja Arabianrannan taloista”.\nJulkisia tiloja ja yksityiskoteja sisustanut suunnittelija vierastaa ajatusta liian valmiista suunnittelusta. ”Koti on ennen kaikkea koti. Sisustusarkkitehti voi toimia konsulttina, mutta kodin on oltava asujiensa näköinen. Joku idea, kuten pariskunnan harrastus voi toimia kantavana teemana”.\nHauskaa, vaan ei hassunhauskaa\nElina Aaltoa viehättävät suunnitteluratkaisut käyttöesineiden ja taiteen välimaastossa. Tällainen on esimerkiksi rullaverho, jota koristavat suurkaupungin kerrostalonäkymät. Valo siivilöityy sisään pienien ikkuna-aukkojen läpi. Mistä kaikki nämä ideat tulevat? ”Saan paljon ideoita taiteesta. Aiheen tähän työhön sain Oslon taidemuseosta. Aloin miettiä idean käyttökelpoisuutta”. ”Taide ei saisi olla vain erillinen säilötty museotavara vaan kaikkien ulottuvilla, käytössä. Hauskuudella tarkoitan leikkisyyttä ja iloa, en mitään hassunhauskuutta”.\nTällainen usean ilo on Espoon Tapiolaan arkkitehti Salla Eskolan kanssa suunniteltu lasten liikennekaupunki, joka on pelastanut monen perheenäidin arjen ostokset. Lapset saavat kokeilla liikennesääntöjä ja kolmipyörällä ajamista rajatulla alueella turvallisessa ympäristössä. Heistä on vaikea lähteä pois.\nSuomi-designin työteliäs tie maailmalla\nEräs tärkeä oma projekti on Imu design, joka toimii nuorten suunnittelijoiden sateenvarjo- organisaationa. Promoottoreina toimivat lisäksi Saara Renvall ja Krista Kosonen. Imu design tekee tunnetuksi nuorien suunnittelijoiden nimeä ja vie nuorta suunnittelua maailmalle. Tulevaisuuden tähdet tuikkivat maailmalle, jonne osallistujat on valinnut vanhoista konkareista muodostunut jury. Suomalaisen designin vienti ulkomaille on kallista, se kysyy aikaa, vaatii hillitöntä tarmoa ja taitoa lukea byrokraattista kaavakekieltä.\n”Olemme olleet mukana alan tapahtumissa New Yorkissa, Lontoossa ja Milanossa. Vastaanotto on ollut innostunut ja innostava”, hän sanoo. ”Suomalaisuudesta ollaan kiinnostuneita ja suomalainen suunnittelu kiinnostaa valmiiksi”, hän toteaa. Kansainvälisen lapsuuden viettäneen Elinan luulisi olevan helpompi lähteä ulkomaille kuin kotimaassa kouluttautuneiden kollegoidensa? ”Uskoakseni jokaisen kaupungissa asuneen on helppo mennä ulkomaiseen suurkaupunkiin”, hän pohtii. Aalto antaa tunnustusta suomalaiselle apurahajärjestelmälle. ”Se mahdollistaa tietyn vapauden”. Opettaminen Taideteollisessa on väylä siirtää omaa osaamista ja innostuneisuutta eteenpäin.\nElina Aalto on naimisissa muotoilija Klaus Aallon kanssa. Pariskunnan yhteinen projekti oli yhdessä kuvataiteilija Tommi Toijan kanssa tehty Vantaan kaupungin taidemuseon museokioski. Kotona on myös 1.5-vuotias poika, joka on tällä hetkellä kiinnostunein Richard Scarryn kuvakirjoista. Niistä etsitään Mato Matalaa.\nElina ei suhtaudu suunnitteluun kovin kurttuisesti. ”En kuulu niihin, jotka tuomitsevat kaikki IKEA- huonekalut”, hän sanoo. ”Pidän sitä paitsi IKEA- huonekalujen kokoamisesta”, hän sanoo, ”ne ovat aikuisten legoja”.\nKuvat: Aino Huhtaniemi ja Elina Aalto\nmenin ohi ja kommentoin / 16.11.2006 klo 11:57\nTytön sukunimestä ei ainakaan luulisi olevan haittaa maailman valloituksessa 😀


Valkoinen käsi: lokakuuta 2012\nShoes for dummies: Korkokengistä\nTässä viestissä käsittelen hajanaisesti ennenkaikkea naisten korkokenkiä, tulevan valmistajan ja huolestuneen miehen näkökulmasta.\nAloitetaanpa tämä pikku videopläjäyksellä:\nKun olette talttuneet myötähäpeältänne ja naurultanne, niin miettikääpä miksi näin kävi?\nMistä tämä johtui, että tuo nuori nainen kompuroi kriittisesti?\nKenen vika se viimekädessä oli?\nMistä johtuu, että kaikki korkkareilla kävelevät naiset eivät kompuroi tuolla tavalla? Mistä johtuu, että joidenkin naisten kävely on vaan aivan käsittämättömän sulavan näköistä vaikka heillä on yli 10 cm nettokorkoa? Miksi jotkut taas kävelee niillä kuin ankat?\nKoska olen mies joka ei harrasta korkokenkäkävelyä, tyydyn toistelemaan oppimaani teoriaa ja järkeni puhetta omakohtaisten kokemusten puuttuessa. Henkilökohtaisesti myös tunnustan olevani jossain määrin altis hyvin kävelevän naisen vaikutukselle. En tiedä miksi, mutta siinä on vaan sitä jotain hyvin viehättävää, joka toimii kuin häkä. Ja nimenomaan silloin, kun kävely on luontevan ja vaivattoman näköistä. Sitten taas jos ei osaa kävellä koroilla, niin... no, demonstroidaanpa tätäkin hieman:\nKorkokengät ovat erikoiskengät, joilla kävellään ihan eri tavalla kuin tennareilla, sen tietää idioottikin. Mutta: kuinka moni oikeasti siirtää tämän tiedon käytäntöön? Uskallan väittää, että tuonne runwaylle menevät mallit treenaavat ainakin keskivertoemäntää enemmän korkeilla koroilla kävelyä. Jos siis nämä samat ihmiset osaavat kävellä vastaavan näköisillä, hyvin korkeilla koroilla, niin vian täytyy olla kengässä itsessään.\nSyyttävä sormeni kääntyy suunnittelijoiden, designereiden suuntaan. Kenkien ja etenkin naisten korollisten avokkaiden suunnittelu on vähän kuin suunnittelisi lentokonetta. Ei kannata astua lentokoneeseen, joka lähinnä näyttää kivalta. Ei kannata luottaa lentokoneeseen, jonka suunnittelija ymmärtää lähinnä jännän visuaalisuuden päälle. Molemmissa on tietyt säännöt, joiden puitteissa tuote on suunniteltava. Nämä säännöt määrää anatomia ja fysiikan lait. Lentokoneessa täytyy olla siivet ja vielä tietyssä muodossa, jotta saadaan noste. Korkkarissa täytyy olla oikeanlainen pohja ja sen kärjen täytyy muodostaa tietty käynti, jotta kävely voi olla millään tapaa jouhevaa. Tämä taas on kengässä suoraan yhteydessä koron korkeuteen ja kulmaan, aivan kuten lentokoneessa siipi on suunniteltava koneen painoon ja moottoritehoon suhteutettuna. Ja sitten kun vielä yhdistää siihen avokkaan rakennehaasteen, eli että siinä ei ole mitään remmiä, joka lukitsisi jalan kenkään kantapään ja jalkarinnan ympärykseltä, päästään siihen, että kengän täytyy istua paremmin kuin parhaan hansikkaan. Tämä siksi, että avokkaalla kävely on sitten vähän sama kuin jos lentäisi avomallin lentokoneella ilman turvavöitä. Se vaan ei onnistu, ellei istu hyvin.\nKenkä voi olla hyvä, vaikka se olisikin outo. Tästä tosin en menisi takuuseen...\nJa sitten, rakkaat naiset, jos yritätte ratkaista ongelman valitsemalla liian pienet kengät, niin minulla on vain yksi sana: vaivaisenluut.\nJos nyt lopuksi mietitään tällaista matemaattista yhtälöä, josta ammattilaiset käyttävä termiä hinta.\nNämä ovat nyt karkeistettuja lukemia, mutta antavat hieman perspektiiviä ajatuksillenne.\nKengän hinta voidaan jakaa koostuvaksi muutamasta eri osasta:\nVerottaja 23 %\nMuu sirkus 9%\nEli siinä vaiheessa kun olette ostamassa 24,99 € hintaisia avokkaita, jotka näyttää ihan kivoilta ja on tosi halvat, niin kysy itseltäsi, että kuinka hyvät materiaalit voi saada 2,24 eurolla? Entä millainen ihminen on se, joka tekee ne kengät, maksaa sähköt ja vuokrat ja koneet ja kaikki tuosta toisesta 2,24 eurosta.\nKuinka hyvät kengät voi saada noilla lähtökohdilla?\nJos olet sitä mieltä, että on huono asia kun nykyään tehdään asiat vaikeasti korjattaviksi ja helposti rikkoutuviksi, niin osta ennemmin kunnon kengät. Hyvät kengät kestävät oikein huollettuina vuosikymmeniä.\nKerron tähän väliin yhden tarinan.\nOli vuosi 1997 ja olin yläasteen kahdeksannella luokalla. Kaksi ystävääni haaveili autoista. He kertoivat minulle tohkeissaan että joku jossain myy sellaisia autoja, jossa on kuplavolkkarin tekniikka, mutta siihen päälle on laitettu Porchen pellit. Käytännössä he halusivat helvetin hyvännäköisen menopelin halvalla. He halusivat antaa vaikutelman vauhdista, varallisuudesta ja voimasta. Sääli vaan, että sinä siunaamana, kun kone käynnistyisi, sen säälittävä rätkätys karistaisi suomukset kaikkien silmiltä. He olivat nuoria teinipoikia hassuine unelmineen, mutta jos katsot kaduilla käveleviä naisia, niin kuinka moni heistä elää kenkineen samaa unelmaa?\nJos mietitte sitä mielikuvaa, millaisen itsestänne haluatte antaa vaatteillanne visuaalisena viestinä, niin voitte miettiä joitain adjektiiveja. Jos adjektiivit ovat vaikkapa tyylikäs, mukava ja älykäs, niin miettikää vielä toisenkin kerran kun aiotte ostaa kengät, joista tulee mieleen halpa, väärän kokoinen ja huonosti tehty. Ja sitten käykääpä vaikka tässä osoitteessa tunnelmoimassa suomalaista osaamista. Jos minä olisin nainen ja minun olisi etsittävä itselleni teollisesti valmistetut korkokengät, niin kääntäisin katseeni Italiaan. Opettajani korostavat sitä koko ajan, että Italiassa on niin valtava perinne korkokengistä, että ne ovat suorastaan taikureita. Siellä osataan tehdä korkeitakin korkoja, joilla on oikeasti ihan hiton hyvä kävellä. Mutta sielläkin kannattaa miettiä tuota hinta-asiaa, ei niitä saa alelaarista neljälläkympillä, kuten jotain kiinalaisia muovikenkiä.\nLoppuun vielä pikku videonpätkä... Kiinnittäkääpä huomio siihen, miten tuo opettaja kävelee. Kyse ei ole vain siitä, että hän on jumalaisen sorja, vaan hänen kehonhallintansa on huippuluokkaa. Tästä aiheesta olisi niin paljon sanottavaa, että on pakko raapia tästä joskus toiste toinen kirjoitus. Nyt lopetan tähän. Kiitos ja hei.\nLähettänyt Simo klo 17.52\nTunnisteet: Kengät, Käsityöt, nahka\nShoes for dummies: Esipuhe\nKuten ehkä moni ystävistäni ja vakiolukijoistani tietääkin, olen tällä hetkellä Kankaanpäässä oppimassa viimein nahka-alan, tarkemmin kenkäalan ammattilaiseksi. Minusta tulee siis suutari, jalkineenvalmistaja. Tulen tekemään siis tulevaisuudessa erilaisia kenkiä - millä painotuksella, sen aika näyttää.\nKoulu on erinomainen, kuten olen voinut havaita jo hyvin varhaisessa vaiheessa. Opettajat ovat innostuneita siirtämään osaamisensa eteenpäin, joka on paljon enemmän kuin joissain opinahjoissa, joihin olen tutustunut. Ja vaikka olen maallikkoa harrastuneempi nahka-asioissa, niin täällä olen kyllä avannut oven aivan mielettömän paljon laajemman ja yksityiskohtaisemman tiedon äärelle. Olen myös hyvin innoissani kengistä, kun olen niitä päivät pitkät täällä miettinyt. Kengistä, jaloista ja niiden välisestä suhteesta; Muotoilusta, tuntumasta, viestinnästä, hyvinvoinnista ja tietysti itse valmistuksesta...\nTässä vaiheessa olisi kai syytä kertoa, että mikä tämän kupletin juoni on. Sitä mukaa kun tajuntani jalkojen ja kenkien suhteen laajenee, voisin tehdä yleisölle palveluksen ja kirjoittaa hyödyllisimpiä ja mielenkiintoisimpia havaintojani auki. Tästä ei varmastikaan ole mitään iloa jo alalla oleville tai niille jotka odottavat minulta tuote-esittelyjä tai mielipiteitä jostain merkistä noin yleensä. Ei ole olemassa mitään teollista merkkiä, jota voisin estoitta suositella näkemättä itse kenkää ja jalkaa, mikä sillä lärpykällä on tarkoitus kapaloida. Voin kuitenkin luvata, että osoitan muutamia alaan (valmistukseen, markkinointiin, myyntiin, hinnoitteluun jne) liittyviä epäkohtia, terveydellisiä näkökulmia (kun kengät rakennettaan ihan häröjen lestien päälle, tai kun valitaan kengiksi jalat pilaavaa kuraa jne), laajennan lukijoiden materiaalitietoutta (nahkalaaduista, tekstiileistä ja keinomateriaaleista, ympäristövaikutuksista, hinnoista ja etiikasta) jne. Yritän antaa myös jonkinlaisen ohjeen laadukkaiden jalkineiden tunnistamiseen ja ostamiseen. Tulen myös puhumaan melko kärkkääseen sävyyn vähän kaikkia kohtaan - eritoten itseäni, joten jokainen voi mahdollisesti harmistuessaan mennä itseensä ja kysyä itseltään että miksi tämä aiheuttaa minussa näin voimakkaan tunnereaktion ja mitähän se Simo oikein koittaa oikeasti ajaa tällä takaa... Anyway, haters gonna hate ja niin edelleen..\nTiedän, että tämä kenkäasia kiinnostaa erityisesti naisia, mutta minua kiinnostaisi sen lisäksi kuulla erityisesti miesten näkökulmia ja mielipiteitä. Toivon, että esitätte myös toivomuksia erilaisista aiheista - olen kiinnostunut tietämään, mikä kiinnostaa. Siispä, hyvät naiset ja herrat, let's dance.\nLähettänyt Simo klo 13.12


18 myrskypäivää vuodessa, viidesosa tuulista puhaltaa lounaasta: Katso Ylen digitaalisesta sääpäiväkirjasta, miten rannikon sää on vaihdellut 2010-luvulla | Yle Uutiset | yle.fi\n25.6.2018 klo 17.58päivitetty 26.6.2018 klo 10.22\nSääpäiväkirjasta voi vertailla 2010-luvun säätä eri merialueilla ja eri päivinä. Kartalta voi valita alueeksi joko Suomenlahden, Saaristomeren, Selkämeren tai Perämeren. Vuosikymmenen säiden lähempi tarkastelu paljastaa mielenkiintoisia yksityiskohtia.\nTilastot kertovat esimerkiksi sen, että rannikoiden tuuliolosuhteet eivät 40 vuoden aikana ole juurikaan muuttuneet. Keskimääräinen tuulen nopeus Utössä on 6,7 m/s, eikä luku ole merkittävästi muuttunut sitten 1970-luvun.\nVuosina 1981–2019 tuuli selkeästi eniten lounaasta. Utössä kaikesta tuulesta viidesosa on lounaistuulta.\nMyrskypäiviä on 18, mutta myrskyjä vähemmän\nJos keskimäärin puhaltaa yli 21 m/s kymmenen minuutin ajan, on kyse myrskystä. Vuodesta 1984 alkaen on myrskypäivä ollut keskimäärin 18 vuodessa, vaikka vuosittainen vaihtelu on suurta. Vuosien saatossa myrskypäivät ovat aavistuksen verran vähentyneet.\nVuonna 1995 koettiin myrskyisin vuosi viimeiseen 24 vuoteen. Tuolloin myrskysi peräti 37 päivänä. Tammikuun 21. päivä Hangon Tulliniemessä mitattiin peräti 31 m/s puhaltavia tuulia. Lukemat ovat kovimpia, mitä Suomen merialueilla on mitattu.\nEri puolita maata tulevien havaintojen perusteella kukin voi tehdä omia mikrosääennusteitaan.\nLähivuosien myrskyisin oli vuosi 2011, jolloin myrskypäiviä koettiin 27. Vastaavasti vähiten myrskypäiviä, eli kahdeksan, oli vuonna 2014. Kuukausista myrskyisimpiä ovat marras- ja joulukuut. Vähiten myrskyää heinä- ja elokuisin.\nPerusteellisempaa myrskytietoutta on tarjolla Ilmatieteen laitoksen sivuilla (siirryt toiseen palveluun).\nEnnen merelle lähdettiin säässä kuin säässä\nIngmar Strandberg on seilannut Itämerellä 60 vuotta. 16-vuotiaana hän alkoi työskennellä syksyt ja talvet gotlantilaisella troolarilla.\n— Siihen aikaan ei ollut hauskaa työskennellä merellä, hän sanoo.\nKun Strandberg oli aivan ensimmäisiä kertoja merellä, troolari joutui pahaan myrskyyn. Tuuli puhalsi 7 boforin voimalla, kun troolari lähti rannasta Gotlannista. Ennen kuin alus ehti päätepisteeseensä Hankoon, oli tuuli voimistunut jo myrskylukemiin, 10 boforiin. Maissa sellainen tuuli voi saada puut irtomaan juuriltaan ja rakennukset voivat vaurioitua.\nBofori-asteikko on 13-portainen tuulenvoimakkuusasteikko, jolla ilmaistaan tuulen vaikutuksia. Asteikossa 0 tarkoittaa hyvin heikkoa tuulta ja 12 vastaa hirmumyrskyä.\nIngmar Strandberg.Amanda Vikman / Yle\nTroolarin miehistö kuunteli sääraportteja radiosta sekä suomeksi että ruotsiksi, joten he tiesivät, mitä oli luvassa.\n— Tiesimme, että myrsky on tulossa, mutta kala oli samaan aikaan menossa Suomen puolelle, joten perässä oli mentävä.\nJoku miehistöstä kuunteli Merisäätä jatkuvasti ja välitti tiedon muille.\n— Troolarit olivat kestävää tekoa. Merelle lähdettiin joka tapauksessa. Mitään ikävää ei onneksi tapahtunut.\nRadiosta sekä havainnot että ennusteet\nMerellä asuvat ja siellä paljon aikaa viettävät oppivat lukemaan säätilaa havaintojen perusteella. He osaavat arvioida, millainen säärintama on edessäpäin tai onko ennuste säästä muuttunut.\n— Sääolosuhteet voivat vaihdella paikallisesti paljonkin. Eri puolita maata tulevien havaintojen perusteella kukin voi tehdä omia mikrosääennusteitaan. Ne saattavat pitää paikkansa jopa meidän ennusteitamme paremmin, naurahtaa Ylen meteorologi Anne Borgström.\nJuhannuksena on ollut 10 astetta lämmintä monta kertaa aiemminkin.\nRadiossa kerrotaan sekä sääennuste merenkulkijoille että havaintoja rannikkoasemilta. Ennuste pyrkii mahdollisimman hyvin arvioimaan sitä, millainen sää tulee lähipäivinä olemaan, kun taas havainnot kertovat vallitsevasta ja menneestä säätilanteesta.\n— Havainnoista saamme tarkkaa tietoa siitä, millainen sää eri havaintoasemilla oikeasti vallitsee. Sääennuste on vain ennuste, eikä se välttämättä aina osu nappiin, Borgström kertoo tiedotteiden eroista.\nMerisää vaatii keskittymään\nMerisäätä on usein kutsuttu mantraksi, jota kuunnellaan vaikka sitä ei edes ymmärretä. Anne Borgström korostaa sitä, että lukijan pitää muistaa, että Merisäässä sisällön välittäminen on tärkeintä.\n— Säähavaintoja kuuntelijan pitäisi pystyä täysipainoisesti keskittymään kerrottuun tietoon, eikä siihen, miten se kerrotaan, sanoo meteorologi Anne Borgström.\nYlen meteorologi Seija Paasonen puolestaan painottaa, että keskittyminen on myös Merisään kuuntelussa kaiken A ja O.\n— Vaikka keskittyisikin kuuntelemaan, saattaa oma pieni alue silti mennä onnellisesti ohi. On pakko olla aktiivisesti kuulolla eikä antaa ajatuksen vaellella.\nIngmar Starndberg kuuntelee edelleen Merisään radiosta. Hänen kokemuksensa mukaan sää ei ole suuresti muuttunut vuosien varrella. Myös ennen oli kylmiä kesiä ja lämpimiä talvia.\n— Juhannuksena on ollut 10 astetta lämmintä monta kertaa aiemminkin, mutta näin tuulista ei ole tavannut olla aiempina vuosina keväällä ja kesällä.


Poutala luisteli 500 metrin SE:n ja sprinttereiden MM-viitoseksi – Suomen Luisteluliitto\nPoutala luisteli 500 metrin SE:n ja sprinttereiden MM-viitoseksi\nMika Poutala sijoittui sunnuntaina sprinttereiden MM-kilpailuissa urallaan kuudennen kerran kuuden parhaan joukkoon. Poutala sijoittui Calgaryn MM-jäillä nyt viidenneksi.\nUuden Suomen ennätyksen 34,23 sunnuntaina 500 metrillä luistellut suomalainen kasasi yhteispisteet 136,635. Yhteispisteet ovat myös uusi SE. Entiset SE-pisteet olivat Pekka Koskelan 137,015 Salt Lake Citystä vuodelta 2013.\nMitali jäi Poutalalta 33 sadasosa päähän 500 metrin ajoiksi muutettuna.\nMaailmanmestariksi luisteli Hollannin Kai Verbij pistein 136,065. Verbijn valtti oli tasaisuus sillä hänen matkasijoituksensa olivat 9., 3., 4. ja 9. Verbijlle MM-kulta oli ensimmäinen sprinttereiden MM-kilpailuissa. Viime vuonna hollantilainen oli pronssilla. Verbij luisteli myös aiemmin tänä vuonna 1000m metrin matkakohtaisen MM-pronssin.\nNorjan Håvard Lorentzen otti hopeaa ja Hollannin Kjeld Nuis pronssia. Neljäs oli Hollannin loistopanosta vahvistanut Ronald Mulder.\nPoutalan startti oli 500 metrin SE-luistelussa 9,62 ja kierros 34,23. Molemmissa Poutala oli koko joukon kolmanneksi nopein.\nEntinen SE 34,28 oli Poutalan omissa nimissä luisteltuna samalla Calgaryn jäällä 13.11.2015.\nPoutalan aika on kaikkien aikojen kahdeksanneksi nopein maailmassa. Eurooppalaisista kovempaa ovat matkan luistelleet vain ME-mies Pavel Kulizhnikov (Venäjä, 33,98) ja sunnuntaina ennätyksensä myös luistellut Ronald Mulder (Hollanti, 34,08). Mulderin aika oli myös nopein Calgaryssä koskaan luisteltu aika.\nCalgaryn päivän avausstartin nopein oli Mulder ja kakkonen ennätystänsä sivunnut Kazakstanin Roman Krech ajalla 34,21.\n1000 metrillä Poutala avasi 16,3 ja kierrokset menivät 24,7 sekä 26,8. Matkan nopein oli 1.06,51 luistellut matkan spesialisti Nuis, toinen Kanadan Vincen De Haitre ja kolmas Lorentzen.\nNaisten sprinttereiden maailmanmestariksi luisteli Japanin Nao Kodaira, joka voitti kolme kilpailua neljästä. Ensimmäisen sprinttereiden MM-mitalinsa voittaneen Kodairan loppupisteet olivat 146,390. Kodairan MM-kulta oli myös Japanin ensimmäinen sprinttereiden MM-kilpailujen historiassa.\nHopeaa otti USA:n Heather Bergsma ja pronssia Hollannin Jorien ter Mors.


Kahvi – Herkkusuu.fi\nJos koet tarvitsevasi hieman piristystä, niin kokeile näitä kuutta ruokaa. Tieteelliset tutkimukset vahvistavat niiden tehon: Ne todella näyttävät tekevän syöjänsä onnellisemmiksi! 1. Probiootteja sisältävät ...\nArtikkeli, Kahvi, Terveys ja hyvinvointi, Uutiset\nSuomalaiset ovat maailman kovimpia kahvinryystäjiä. Suurin osa suomalaisista nauttii kahvinsa suodatinkahvina - siis paperisen suodattimen läpi suodatteuna. Tämä onkin tutkimusten mukaan terveellisin tapa valm...\nJoka viides suomalainen kärsii jossain elämänsä vaiheessa närästysoireista. Ongelma on siis varsin yleinen. Tässä kuusi tapaa ehkäistä sitä: 1. Jätä syntisimmät paheet Alkoholi, rasvaiset ruoat ja tupakka...\nNeljä tapaa pysyä virkeänä ilman kahvia\nVinkkejä virkeyteen! American Chemical Society:n videolla kerrotaan neljä tieteellisesti todistettua pysyä virkeänä ilman kofeiinia. Tässä vinkit pähkinänkuoressa: 1. Kissavideot Luit oikein - kissavideot...\nKahvilla on yllättävä vaikutus maksaan – suosittelen lukemaan, mikäli pidät kahvista\nKahvi on lähellä suomalaisten sydäntä — sen täyteläinen maku, ihana tuoksu ja piristävä vaikutus ovat lyömätön yhdistelmä! Aamu voi olla vaikea aloittaa ilman kahvia — tämä voi aiheuttaa joskus negatiivisen va...\n5 yllättävän nerokasta käyttöä kahvimukille\nArtikkeli, Diy, Kahvi, Videot, Vinkit\nKahvimukivinkit jaossa! Howdini -Youtube-kanavan videolla näytetään viisi näppärää tapaa hyödyntää kahvimukia. Kokeilepa näitä! 1. Veitsen teroittaminen Kahvimukin pohjan lasittamattomat reunukset käyvät hyv...\n25 päräyttävää faktaa kahvista! Montako tiesit? Videon on tuottanut list25. Katso video yllä! Katso myös: Lisää kahvitietoutta...\n3 herkullista tapaa käyttää kylmähaudutettua kahvia\nJuomat, Kahvi, Reseptit, Videot\nHyviä vinkkejä kahvi-ihmisille! Olemme Herkkusuussa jakaneet aiemmin vinkkejä kahvin kylmähauduttamiseen. Miten kylmähaudutettua kahvia sitten kannattaisi jalostaa? Jamie Oliverin Drinks Tube -kanavan video ta...\nVoin ja kahvin sekoittaminen oli trendi joka tuli ja meni. Nyt kahviin sekoitellaan jo muitakin rasvoja, kuten oheisella videolla kookosrasvaa. Rasvainen kahvi antaa todellisen energiabuustin aamuusi! Kooko...\nArtikkeli, Kahvi, Leivonta, Videot, Vinkit\nSelluliitti on hyvin yleinen vaiva: arviolta 90 % naisista kärsii siitä. Selluliitista kärsivät niin laihat kuin lihavat, tavikset kuin julkkiksetkin. Monet turvautuvat kiinteytysvoiteisiin taistelussaan sellu...\nSäännöllinen kahvittelu on tutkimusten perusteella terveellistä... Mutta vielä terveellisempää se on kun valitset kuppiisi luomukahvia. Tässä kolme painavaa syytä tehdä niin. 1. Terveellisyys Luomukahvin ...\nNäin kahvi vaikuttaa aivoihisi (video)\nInspiraatio, Kahvi, Videot\nTunnistat varmasti kahvin vaikutukset. Mutta tiedätkö miten kahvi oikeasti vaikuttaa sinuun? Englanninkielisellä videolla valotetaan miten "maailman suosituin stimulantti" eli kahvi vaikuttaa aivoihisi. Ka...\nArtikkeli, Diy, Kahvi, Terveys ja hyvinvointi, Uutiset, Vinkit\nPoimi tästä parhaat vinkit talteen, ennen kuin heität kahvinporosi roskiin. 1. Tee itsellesi kuorintavoide! Asioita on aina mukava valmistaa itse, mikäli siihen löytyy mahdollisuus. Tämän kuorintavoiteen avul...\nPannacotta, tuo ihanan täyteläinen kermavanukas. Klassikkojälkiruoka joka tällä kertaa Lue lisää » Lähde: Lentohiekkaa...\nArtikkeli, Inspiraatio, Maailmalla, Ruokakulttuuri, Uutiset, Videot, Vinkit\nJo pienellä määrällä suolaa on mahdollista saada paljon aikaiseksi. Suolan liikakäytöstä varoitellaan usein joka paikassa, mutta suolasta on myös maun lisäksi aidosti hyötyä ainakin muutamissa tilanteissa. Esi...\nLisää keltuainen kahvisi sekaan – maku tulee luultavasti yllättämään sinut positiivisesti\nArtikkeli, Kahvi, Maailmalla, Ruokakulttuuri, Uutiset, Videot\nJoisitko kupillisen kahvia, johon on sekoitettu kokonainen keltuainen? New Yorkissa sijaitseva kahvila valmistaa kananmuna cappuccinoa. Kananmuna-cappuccino on uudenlainen versio perinteisestä korealaisesta ka...\nSinun tulisi tietää tämä niksi, mikäli juot kahvia päivittäin – kehosi kiittää ja pysyt terveenä\nArtikkeli, Diy, Kahvi, Keittiössä, Siivous, Terveys ja hyvinvointi, Uutiset, Videot, Vinkit\nKahvi on niin suosittua, että sitä voisi kutsua suomalaisten "kansallisjuomaksi." Kahvinkeitin löytyy varmasti lähes jokaisen suomalaisen keittiöstä. Kahvinkeittimen puhdistaminen voi olla monelle kuitenkin vi...


Diplomi-insinöörin koulutus on teknis-tieteellisen alan ylempi korkeakoulututkinto ja antaa mahdollisuuden moniin eri työtehtäviin. Valinta yliopistotasoiseen Diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutukseen tapahtuu yhteisvalinnassa, jossa voi hakea samalla kaikkiin alan koulutusta tarjoaviin oppilaitoksiin. Alta löydät diplomi-insinöörin koulutuksiin valmistavia kursseja.\nDiplomi-insinöörin valmennuskurssit -aiheisista koulutuksista lisätietoa alla:\nPääsyvaatimukset diplomi-insinöörin koulutukseen\nDiplomi-insinööriksi voit opiskella Aalto-yliopiston diplomi-insinööriosastoilla sekä Tampereen ja Lappeenrannan teknillisissä yliopistoissa. Lisäksi tutkinnon voi suorittaa Oulun, Turun ja Vaasan yliopistoissa sekä Åbo Akademissa. Oppilaitoksiin haetaan vuosittain kevään yhteishaussa.\nKaikilla diplomi-insinööriosastoilla on kaksi pääsykoetta. Lähes kaikilla osastoilla ne ovat matematiikan ja fysiikan koe. Noin puolessa hakukohteista fysiikan kokeen voi korvata kemian kokeella. Voit käydä sekä fysiikan että kemian kokeessa ja paremmin mennyt koe huomioidaan, kun lasketaan hakupisteitä sellaiselle osastolle, jossa kemian koe hyväksytään.\nAalto-yliopistossa on kaksi diplomi-insinööriosastoa, joihin hakiessa ei ole fysiikan eikä kemian koetta; Informaatioverkostot ja Kiinteistötalous. Informaatioverkostojen koulutusohjelmaan hakiessa on matematiikan kokeen lisäksi koulutusohjelnan oma aineisto- ja soveltuvuuskoe. Tähän kokeeseen ei ole etukäteen annettua materiaalia tai pääsykoekirjaa. Koe on siis tarkoitettu sellaiseksi, ettei siihen valmistauduta millään tavalla. Kiinteistötalouden koulutusohjelmassa on matematiikan kokeen lisäksi osaston oma yhteiskuntatieteiden pääsykoe. Tähän kokeeseen valmistaudutaan opiskelemalla talousaiheinen pääsykoekirja.\nOnnea tuleviin pääsykokeisiin valmistautumiseen!