ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN - PDF\nDownload "ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN"\n1 Helsingin yliopisto Eläinlääketieteellinen tiedekunta Oppimateriaalia 8 ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN hevosen loiset ja loissairaudet Seppo Saari Sven Nikander Pfizer Animal Health\n3 Helsingin yliopisto Eläinlääketieteellinen tiedekunta Oppimateriaalia 8 Seppo Saari Sven Nikander Elinympäristönä hevonen hevosen loiset ja loissairaudet Pfizer Oy Animal Health\n4 Kustantaja: Pfizer Oy Animal Health Tietokuja Helsinki Teksti ja kuvat: Seppo Saari ja Sven Nikander Piirrokset: Sven Nikander Tämän teoksen kopioiminen on tekijänoikeuslain (404/61) ja tekijänoikeusasetuksen (574/95) mukaisesti kielletty, lukuunottamatta Suomen valtion ja Kopiosto ry:n tekemässä sopimuksessa tarkemmin määriteltyä osittaista kopiointia opetustarkoituksiin. Taitto ja grafiikat: Johan Björklund/Eonian Oy Painotyö: Trio Offset Oy Helsinki 2006 ISSN (printed) ISSN (electronic) ISBN (printed) ISBN (electronic)\n5 Sisällys Elinympäristönä hevonen Johdanto 7 Symbioosi-parasitismi-kommensalismi-mutualismi 9 Hevosessa elävien eläinlajien luokittelu 9 Protozoa [alkueläimet] Dourine (Trypanosoma equiperdum) 15 Tritrichomonas equi ja Trichomonas equibuccalis 16 Giardia spp. 16 Eimeria leuckarti 17 Cryptosporidium spp. 18 Toxoplasma gondii 19 Neospora spp. 19 Sarcocystis spp. 20 Sarcocystis neurona 20 Klossiella equi 21 Besnoitia spp. 21 Babesia equi ja B. caballi 22 Trematoda [imumadot] Iso maksamato (Fasciola hepatica) 24 Muut imumatotartunnat hevosilla 25 Cestoda [heisimadot] Hevosen heisimato (Anoplocephala perfoliata) 26 Hydatidikysta (Echinococcus granulosus, Echinococcus equinus) 28 Muut hevosen heisimadot 28 Nematoda [Pyörö- l. SUKKULAMADOT] Suolinkainen (Parascaris equorum) 32 Strongylus vulgaris 35 Strongylus edentatus 38 Triodontophorus spp. 40 Strongylus equinus 40 Pienet sukkulamadot (Cyathostominae, ent. Trichonema) 41 Pieni mahamato (Trichostrongylus axei) 44 Kihomato (Oxyuris equi) 45 Keuhkomato (Dictyocaulus arnfieldi) 47 Probstmayria vivipara 47 Strongyloides westerii 49 Hevosen mahamato (Habronema spp.) 50 Onchocerca cervicalis 51 Setaria equina 51 Draschia megastoma 51 Parafilaria multipapillosa 53 Thelazia lacrymalis 53 Trichinella spp. 53 Halicephalobus gingivalis 54\n6 Insecta [Hyönteiset] Väive (Bovicola l. Werneckiella l. Damalinia equi) 56 Täi (Haematopinus asini) 57 Hevosen täikärpänen (Hippobosca equina) ja hirvikärpänen (Lipoptena cervi) 58 Käpymato l. mahasaivartaja (Gasterophilus spp.) 59 Paarmat (Tabanidae) 62 Kärpäset (Muscidae) 63 Huonekärpänen (Musca domestica) 63 Pistokärpänen (Stomoxys calcitrans) 63 Lamppukärpänen (Fannia canicularis) 64 Hyttyset (Culicidae) 64 Mäkärät (Simulidae) 65 Polttiaiset (Culicoides spp.) 66 Arachnida [Hämähäkkieläimet] Karvatuppipunkit (Demodex spp.) 69 Hevosen syyhypunkki (Sarcoptes scabiei var. equi) 69 Vuohispunkki (Chorioptes equi, Chorioptes bovis) 70 Psoroptes equi ja Psoroptes hippotis 72 Kanapunkki (Dermanyssus gallinae) 72 Puutiainen (Ixodes ricinus) 73 Koiranpuutiainen l. ruskea koiranpunkki (Rhipicephalus sanguineus) 75 Trombiculidae-punkit 77 Diagnostiikka Parasitologiset tutkimukset 78 Ulostenäytteen tutkimus 78 Ympäristö Ympäristö parasiittitartuntojen lähteenä 87 Loishäätö ja -kontrolli Loislääkkeet 90 Loishäädöt 94 Biologinen torjunta 96 Resistenssi 98 Resistenssin tutkiminen 99 Resistenssin torjunta 100 KIRJALLISUUS 103 HaKEMISTO 112\n7 Kiitokset Monet ihmiset ovat eri tavoin auttaneet meitä Elinympäristönä hevonen hevosen loiset ja loissairaudet -kirjaprojektin aikana. Olemme kiitollisuuden velassa useille henkilöille Helsingin Yliopiston Eläinlääketieteellisen tiedekunnan Peruseläinlääketieteen laitoksella. Haluamme erityisesti kiittää professori Antti Sukuraa positiivisesta suhtautumisesta projektiimme. Kollegat Antti Oksanen (EVIRA, FINPAR) ja Niina Airas (ELTDK) ovat ystävällisesti käyneet läpi kirjan sisällön. Olemme kiitollisia heille monista rakentavista parannusehdotuksista ja kieliopillisten kömmähdysten oikomisesta. Kirjassamme on varsin runsaasti pyyhkäisyelektronimikroskooppikuvia. Jokaisen elektronimikroskooppikuvan taustalla on runsaasti työvaiheita. Haluamme kiittää lämpimästi Helsingin Yliopiston Biotekniikan laitoksen elektronimikroskopian yksikköä, jonka henkilökunta on asiantuntevasti käsitellyt välillä kieltämättä epämääräiset näytteemme ja tarjonnut käyttöömme yksikön laitteet. Professori Marjukka Anttilan kokoelmien ansiosta kirjastamme löytyvät kuvat Halicephalobus-sukkulamadon aiheuttamista muutoksista, vaikka kyseessä olevaa loissairautta ei vielä tätä kirjoittaessa ole diagnosoitu hevoselta Suomessa. Kiitokset myös ELL Erkki Pyörälälle ja ELL Pekka Sarkaselle kuulumisesta siihen valitettavan harvalukuiseen eläinlääkärien joukkoon, jolla on kamera mukana praktiikkalaukussaan. He antoivat käyttöömme kesähaavamuutoksia esittävät kuvat. Haluamme erityisesti kiittää Pfizer Oy Animal Health -organisaatiota. Heidän ansiostaan projektimme ei jäänyt pelkästään opetusmonisteeksi, vaan eteni ammattimaisesti taitetuksi kirjaksi saakka. Osoitti lääkeyritykseltä avarakatseisuutta olla puuttumatta kirjan sisältöön kustantajan ominaisuudessa, siitä huolimatta, että monet tässä kirjassa esitetyt ajatukset tuskin ovat omiaan lisäämään lääkkeiden käyttöä ja myyntiä. Johan Björklund onnistui laadusta tinkimättömän taittajan ominaisuudessa luomaan sadoista valokuvista, piirroksista ja tekstinpätkistä ehyen ja näyttävän kokonaisuuden. Lopuksi haluamme kiittää myös kotijoukkojamme tuesta ja ymmärtämyksestä projektillemme. On helppo ymmärtää, ettei harrastuksenaan hevosparasitologian kirjaa kirjoittava henkilö aina välttämättä täytä ihanneisän tai -puolison kriteereitä. Acknowledgments Many people have helped with the preparation of this textbook, and we are grateful to all of them. In addition to many Finnish persons, the authors would like to express their sincerest thanks to following colleagues for providing photographs in this book: Prof Vitalij Kharcenko and Dr Tetyana Kuzmina (Ukrainan National Academy of Sciences, Ukraine): Strongylus, Cyathostomum ja Cylicocylus photographs on pages 36, 38 and 42. Prof Henrik Elvang Jensen (The Royal Veterinary and Agricultural University (KVL), Denmark): Klossiella equi micrographs on page 21. Prof Tammi Krecek (University of Pretoria, South Africa): Triodontophorus photograph on page 40. Helsingissä 11. toukokuuta 2006 Seppo Saari & Sven Nikander\n8 elinympäristönä HEVOnEN ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN Suomessa on ollut hevosia jo vuosisatojen ajan. Vielä 1900-luvun puolivälissä hevosella oli maassamme merkittävä rooli liikkumisen helpottajana ja väsymättömänä työjuhtana luvulta lähtien traktorit ja monet muut tehokkaammat työkoneet tekivät hevosesta tarpeettoman niin maa- kuin metsätaloudessakin. Hevosten määrä putosi nopeasti murto-osaan entisestään. Vaikka maastamme vielä jokunen työhevonen löytyykin, hevonen liitetään nyky-suomessa paljolti vapaa-aikaan. Hevosharrastaja tulee kuitenkin harvoin ajatelleeksi, että hevonen, olipa sitten kyseessä työjuhta, tuulennopea ravuri, ylväs ratsu tai ihan tavallinen harrastehevonen, tarjoaa elinympäristön suurelle joukolle erilaisia eläimiä. Osa näistä eläimistä on loisia, ja ne voivat aiheuttaa hevosen sairastumisen. Siksi niiden kurissa pitämiseen tai häätöön voidaan kuluttaa vuosittain merkittäviä rahasummia. Lääketeollisuus on onnistunut kehittämään runsaasti erilaisia laajakirjoisia ja pitkävaikutteisia loishäätölääkkeitä, ja suuri osa maamme hevosista saa loishäätölääkkeensä useita kertoja vuodessa. Siitä huolimatta suomalaisillakin hevosilla esiintyy yhä yleisesti loistartuntoja. Osa aiemmin suurta pelkoa aiheuttaneista loisista on onnistuttu hävittämään lähes täysin, mutta samanaikaisesti osa aiemmin merkityksettömiksi luokitelluista loisista koetaan nykyisin tärkeiksi taudinaiheuttajiksi. Samalla tavoin kuin esi-isänsä nykyhevonenkin kestää varsin hyvin sairastumatta ja ilman oireita kohtuullisia loistartuntoja. Se myös pystyy pitämään tartuntatason alhaisena iän myötä ja toistuvien tartuntojen seurauksena syntyvän immuniteetin ansiosta. Villihevoset liikkuivat laajalla alueella, minkä seurauksena myös loisten munat ja toukat levisivät laajalle. Matotartunnat olivat tavallisia, mutta hevosten saama infektioannos oli yleensä kohtuullinen. Nykyään hevoset elävät usein suurissa yksiköissä, asuvat vuosikymmeniä samoissa karsinoissa, viettävät päivänsä samoissa tarhoissa ja laiduntavat samoilla laitumilla. Siten ei ole harvinaista, että hevoset voivat saada poikkeuksellisen runsaita, jopa niiden terveyttä tai henkeä uhkaavia loistartuntoja kotitallistaan, -tarhoista ja -laitumilta. Erityisesti varsat ja nuoret hevoset muodostavat loistartuntojen kannalta riskiryhmän. Hevosenhoitaja voi omalla toiminnallaan pienentää madoista aiheutuvaa tartuntariskiä hevosille. Säännöllisen, kohdennetun loishäädön ohella matotartuntojen kurissapitämiseen apuna toimivat erilaiset tarha- ja laidunhygieeniset toimenpiteet. Tässä kirjassa esitellään eliölajeja, joiden elinympäristönä on hevonen. Monet kirjan sivulla esiintyvistä eläimistä ovat tuttuja sisätautiopin ja ihosairauksien oppikirjoista. Joukossa on myös kommensaaleja, eläimiä, jotka ovat onnistuneet virittämään yhteiselonsa hevosen kanssa asteelle, jossa hevonen, hevosenhoitaja, -omistaja ja hevosta hoitava eläinlääkäri ovat täydellisen tietämättömiä niiden olemassaolosta. Erilaisissa parasiiteissa ja kommensaaleissa ovat kiehtovia nimenomaan ne paljolti vielä tuntemattomat mekanismit, joiden avulla nämä hevosta isäntänään pitävät eläimet onnistuvat säilymään hengissä hevosessa sen puolustusjärjestelmiä uhmaten ja hämäten. Kiehtovia ovat myös eri loislajien elämänkierrot, menetelmät, joilla loinen takaa jälkikasvunsa hengissä säilymisen samalla mahdollistaen uusien elinympäristöjen uusien hevosyksilöiden valtaamisen. Monet hevosessa elävät eliöt ovat paljolti ihmisen toimenpiteiden ansiosta jo tyystin hävinneet. Niinpä mielestämme oli korkea aika kirjoittaa tämä kirja. Vaikka kirja pyrkii olemaan kunnianosoitus ennen kaikkea luonnon monimuotoisuudelle, kirja pitää sisällään runsaasti tietoa loisten aiheuttamista sairauksista sekä loishäätölääkkeistä ja niiden käytöstä hevosen hoidossa. Olemmehan kuitenkin eläinlääkäreitä. Ajatus hevosesta loisten ym. eläinten elinympäristönä saattaa olla hevosharrastajasta puistattava. Moni hevosenomistaja pyrkiikin rahaa säästämättä ja keinoja kaihtamatta luomaan hevosharrastajan unelman: loisvapaan, korskean huippu-urheilijahevosen. Elinympäristönään hevosta käyttävät eliölajit ovat kuluttaneet ehkä miljoonia vuosia sopeutuakseen elämään hevosessa. Samanaikaisesti hevosen elimistön puolustusjärjestelmät ovat sopeutuneet huolehtimaan siitä, että loiset ja kommensaalit pysyvät aisoissa. Parasiitti eli loinen on käsitteenä täysin keinotekoinen ja ihmisen keksimä. Ovatko parasiitit puhtaasti ilkiöitä, jotka sumeilematta käyttävät hyväkseen isäntäänsä hevosta, vai voisiko ainakin osalla niistä olla jonkinlainen rooli hevosen terveyden ylläpidossa? Tällä hetkellä näyttää siltä että elämä ei ole mustavalkoista, eivätkä pahat ole aina pahoja ja hyvät hyviä parasitologiassakaan.\n9 Symbioosi-parasitismi-kommensalismi-mutualismi Parasiitti eli loinen määritellään usein eliölajiksi, joka elää symbioosissa toisen eliölajin (isäntä) kanssa siten, että isännälle koituu symbioosista haittaa. Toiset määrittelevät parasiitin taudinaiheuttajaksi, joka bakteereista, sienistä, riketsioista, viruksista ja prioneista poiketen kuuluu eläinkuntaan. Luonto ei kuitenkaan taivu nurisematta ihmisen luomiin määritelmiin. Strongylus vulgaris on klassinen hevosen parasiitti, joka mahtuu hyvin edellä mainittuihin määritelmiin. Se on nematodi l. sukkulamato ja siten selkeästi eläinkuntaan kuuluva. Sen toukat voivat aiheuttaa hevoselle pahimmassa tapauksessa kuolemaan johtavan suoliston verenkiertohäiriön. Se on siis epäilemättä taudinaiheuttaja. Se elää hevosen kanssa symbioosissa, josta hevoselle voi koitua haittaa. Hevosen karvatuppipunkit (Demodex spp.) sopivat määritelmiin selvästi huonommin. Evoluution myötä karvatuppipunkit ovat sopeutuneet elämään hevosen silmäripsien ja turpajouhien karvatupissa siten, ettei hevosella ole tuntemuksia niiden olemassaolosta. Ne ovat kommensaaleja, jotka ottavat karvatupesta tarvitsemansa ravinnon, eikä hevoselle koidu symbioosista haittaa. Poikkeustilanteissa, yleensä vakavan yleissairauden heikentämässä hevosessa, karvatuppipunkit voivat aiheuttaa vakavan ihosairauden: ne ikään kuin muuttuvat näissä tilanteissa kommensaaleista parasiiteiksi. Vastaavasti paarmat, hyttyset ja polttiaiset ovat verenimijöitä ja siten symbioosimääritelmän pohjalta selkeästi parasiitteja. Niitä on kuitenkin vaikea mieltää taudinaiheuttajiksi. Kaikki parasiitit eivät edes kuulu eläinkuntaan. Alkueläimet luokitellaan nykyisin kuuluviksi alkueliöihin eli protisteihin. Evoluutio tuskin suosii eliömuotoja, joiden symbioosi isäntäeläimen kanssa johtaisi isäntäeläimen sairastumiseen tai kuolemaan. Luonnon visiona lieneekin kehittää parasiitteja yhä enemmän kommensaaleiksi sekä isäntäeläimen kannalta parhaassa tapauksessa mutualisteiksi. Mutualismissa molemmat symbioosiin osallistuvat eliölajit hyötyvät yhteiselosta. Strongylus vulgaris elää edelleen parasiittina. Karvatuppipunkki on sitä vastoin edennyt jo varsin pitkälle kehityksessään kohden harmitonta kommensaalia. Hevosen paksusuolessa elää koko joukko alkueläinlajeja, jotka mahdollisesti aikojen alussa ovat olleet parasiitteja mutta jotka elävät nykyhevosen kanssa mutualismissa osallistuen aktiivisesti ruuansulatusprosessiin. Hevosessa elävien eläinlajien luokittelu Hevosen loiset voidaan karkeasti jakaa kolmeen pääryhmään: alkueläimiin (Protozoa), matoihin (Helminthes) ja niveljalkaisiin (Arthropoda). Madot voidaan luokitella edelleen kolmeen ryhmään: imumatoihin (Trematoda), heisimatoihin (Cestoda) sekä pyörö- eli sukkulamatoihin (Nematoda). Jako perustuu matolajien rakenteellisiin ja elämänkierrossa esiintyviin yhtäläisyyksiin ja eroavaisuuksiin. Hevosessa loisivat niveljalkaiset puolestaan voidaan jakaa edelleen hyönteisiin (Insecta) ja hämähäkkieläimiin (Arachnida). Alkueläimet (Protozoa) Alkueläimet ovat aitotumallisia, yksisoluisia eliöitä, jotka yksisoluisten levien ja limasienten ohella luetaan alkueliöihin eli protisteihin. Niillä on eläinkuntaan lukeutuvia eliöitä yksinkertaisempi ja alkukantaisempi rakenne. Niillä on kalvon ympäröimä tuma ja soluelimiä. Useimmilla alkueläimillä on ainakin jossakin elämänkiertonsa vaiheessa siima- tai ripsirakenteita. Nämä rakenteet mahdollistavat alkueläimen liikkumisen ja joillakin lajeilla myös ravinnonoton. Alkueläinten perinteinen luokittelu perustuu niiden liikkumistapaan (esim. flagellaatit eli siimaeliöt, ciliaatit l. ripsieläimet, ameebat jne). Useimmat alkueläimet ovat mikroskooppisen pieniä. Ne elävät kosteissa olosuhteissa, ja vain ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN\n10 pieni osa alkueläimistä on parasiitteja. Alkueläimet lisääntyvät yleensä kahtia jakautumalla tai silmikoitumalla. Osalla alkueläimistä esiintyy myös suvullista lisääntymistä. Imumadot (Trematoda) Imumadot ovat tavallisimmin litteitä tai makkaramaisia matoja, joilla ei ole jaokkeita. Isäntäeläimeen ne tarttuvat imukupin avulla. Heisimatojen tavoin myös imumadot ovat hermafrodiitteja. Niillä on ruuansulatuskanava, joka koostuu suusta, ruokatorvesta ja siitä haarautuvasta suolistosta (caecum). Osalla imumadoista suoli muodostuu kahdesta umpipussista. Osalla puolestaan kumpikin suolihaara jakautuu edelleen kymmeniin sivuhaaroihin. Imumatojen ruuansulatuskanava on vaillinainen, koska suolisto päättyy umpipusseihin peräaukon puuttuessa kokonaan. Imumatojen lajitason tunnistaminen perustuu lähinnä imukuppien, ruuansulatuskanavan ja sukuelinten sijaintiin ja rakenteeseen. Imumadoilla on monimutkainen elämänkierto, johon matolajista riippuen saattaa liittyä useita väli-isäntiä. Yhteinen nimittäjä imumadoille on kuitenkin se, että niiden ensimmäinen väli-isäntä on kotilo. Suomessakin varsin yleinen, vesikasvillisuudessa elävä Lymnae-limakotilo on monien imumatolajien väli-isäntä. Vetisten rantalaitumien väheneminen on rajoittanut imumatojen elämänkiertojen onnistumismahdollisuutta kotieläimillä maassamme merkittävästi. ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN 10 Heisimadot (Cestoda) Heisimadot ovat litteän nauhamaisia matoja. Madon pää l. skoleks sisältää rakenteita, joiden avulla mato tarttuu suolen seinämään. Tällaisia rakenteita ovat imukupit sekä väkäset. Suurin osa heisimadosta koostuu jaokkeista l. proglottideista. Madon jaokkeellisesta osasta käytetään nimitystä strobila, ja se saattaa olla heisimatolajista riippuen useiden metrien pituinen. Muiden sisäelinten lisäksi kustakin jaokkeesta löytyy sekä uroksen että naaraan sukuelimet. Heisimadot ovat siis hermafrodiitteja. Heisimadoilla ei ole ruuansulatuskanavaa, vaan ne ottavat ravintonsa isäntäeläimen suolen sisällöstä ulkopintansa l. tegumentin läpi. Heisimato ei pysty tartuttamaan suoraan hevosesta toiseen, vaan tartunta tapahtuu aina väli-isännän välityksellä. Suomessa esiintyvän Anoplocephala perfoliata -heisimadon väli-isäntä on pieni, laidunkasveissa elävä Oribatidae-punkki. Aikuiset madot elävät suolistossa, ja munat kulkeutuvat jaokkeiden mukana ulosteissa laitumelle. Munista vapautuvan toukan tulee joutua punkin syömäksi, ja punkin elimistöön kehittyy hevoselle tartunnan aiheuttava toukkamuoto. Hevonen saa tartunnan, kun se syö infektoituneen punkin laiduntaessaan. Sukkulamadot (Nematoda) Sukkulamadot ovat tyypillisesti muodoltaan pitkänomaisia sylintereitä, jotka kapenevat madon molempiin päihin. Hevosella esiintyvien sukkulamatojen pituus vaihtelee matolajista riippuen muutamasta millimetristä noin puoleen metriin. Niillä on elastinen ja jämäkkä ulkopinta (kutikula) ja täydellinen ruuansulatuskanava. Suun seudulla on usein erityisiä rakenteita, joiden\n11 avulla mato saa ravintonsa tai tarttuu isäntäeläimeen. Monilla sukkulamatouroksilla on häntäpäässään kello- tai suppilomainen kutikulan laajennos, parittelubursa, jonka avulla matouros kiinnittyy naaraaseen parittelun aikana. Bursaa tukevat sormimaiset rakenteet. Lisäksi useilla sukkulamatouroksilla on parillinen paritteluelin, spikula. Koska parittelubursan ja spikuloiden rakenteissa esiintyy runsaasti sukkulamatolajien välistä vaihtelua, sukkulamatojen lajidiagnostiikka perustuu usein eroavaisuuksiin näissä rakenteissa. Eri sukkulamatolajien elämänkierroissa esiintyy suurta lajikohtaista vaihtelua. Tavallisin hevosilla esiintyvistä sukkulamadon elämänkiertotyypeistä on seuraavanlainen: aikuiset madot elävät hevosen suolistossa, ja niiden munimat munat kulkeutuvat ulosteiden mukana laitumelle. Munista kuoriutuu laitumella L1-toukka, joka kehittyy L2-vaiheen kautta hevoselle tartunnan aiheuttavaksi L3-vaiheeksi. Hevonen saa tartunnan laidunruohosta, ja suolistossa madot kehittyvät usein muualle elimistöön suuntautuvan vaellusvaiheen kautta aikuisiksi. Hyönteiset (Insecta) Hyönteisillä on 3-osainen, päästä, keskiruumiista ja takaruumiista koostuva ruumis. Keskiruumiiseen kiinnittyvät nivelelliset raajat, joita hyönteisillä on kolme paria. Lisäksi hyönteisillä on tuntosarvet. Osa hyönteisistä on siivellisiä. Monille hyönteisiin, erityisesti kaksisiipisiin, kuuluville parasiiteille (paarmat, hyttyset) on ominaista, että ne ovat nk. ajoittaisia parasiitteja, eli ne käyvät ainoastaan ruokailemassa isäntäeläimessä. Hyönteisillä on joko täydellinen tai epätäydellinen muodonmuutos. Täydellistä elämänkiertoa tavataan esimerkiksi kaksisiipisillä. Niiden elämänkierrossa on muna-, toukka- ja kotelovaihe sekä aikuinen. Vaillinainen elämänkierto on tyypillinen esimerkiksi täille ja väiveelle. Tällöin loisen munasta kuoriutuu aikuista muistuttava, joskin pienikokoinen, nymfimuoto. Aikuinen hyönteinen vapautuu nymfimuodosta ilman kotelovaihetta. Hämähäkkieläimet (Arachnida) Ulkoloisista erilaiset punkit ja puutiaiset kuuluvat hämähäkkieläimiin. Niveljalkaisille tyypillisesti niillä on kitiinikuori ja nivelelliset raajat, joita aikuisella punkilla on neljä paria. Hämähäkkieläinten ruumis on kahdesta osasta koostuva. Yhteensulautuneet pää ja keskiruumis muodostavat punkin etuosan, cephalo-thoraxin. Takaruumista kutsutaan abdomeniksi. Hämähäkkieläimet ovat siivettömiä, eikä niillä ole tuntosarvia. Niiden elämänkierto on epätäydellinen. Munista kuoriutuu ulkoisesti aikuista muistuttava 6-raajainen toukka (larva). Toukkavaihetta seuraavat nymfivaiheet, joista nahanluontien kautta, ilman kotelovaihetta, kehittyy aikuisia punkkeja. 11ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN\n12 ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN A Suu ja nielu a) Hyönteiset: Gasterophilus intestinalis (vaeltavat toukat) b) Alkueläimet: Trichomonas equibuccalis B Mahalaukku a) Sukkulamadot: Habronema muscae, Draschia megastoma, Trichostrongylus axei b) Hyönteiset: Gasterophilus intestinalis (toukat) C Ohutsuoli a) Sukkulamadot: Parascaris equorum, Strongyloides westerii b) Heisimadot: Anoplocephala perfoliata, Anoplocephala magna, Paranoplocephala mamillana c) Alkueläimet: Eimeria leuckarti, Cryptosporidium, Giardia D Paksusuoli a) Sukkulamadot: Strongylus vulgaris, Strongylus edentatus, Triodontophorus spp., Cyathostominae-alaheimo (l. Trichonema l. pienet strongylukset, yli 50 lajia, mm. Cyathostomum, Cylicostephanus, Poteriostomum, Cylicodontophorus), Oxyuris equi b) Heisimadot: Anoplocephala perfoliata c) Alkueläimet: runsaasti erilaisia kommensaalialkueläimiä 12\n13 E F Peritoneum ja vatsaontelo a) Sukkulamadot: Setaria equina, Strongylus edentatus (vaeltavat toukat) b) Heisimadot: Taenia hydatigena -toukkarakkulat (Cysticercus tenuicollis) Alemmat hengitystiet a) Sukkulamadot: Dictyocaulus arnfielfi, Parascaris equorum (vaeltavat toukat), Strongylus edentatus (harhautuneet toukat) G Maksa a) Sukkulamadot: Parascaris equorum (vaeltavat toukat), Strongylus edentatus (toukat) b) Heisimadot: Echinococcus granulosus (hydatidikysta) (l. E. equinus) c) Imumadot: Fasciola hepatica H Veri ja verenkiertoelimet a) Sukkulamadot: Strongylus vulgaris (toukat), Setaria equina (mikrofilariat), Onchocerca carvicalis (mikrofilariat) b) Alkueläimet: Babesia equi, Babesia caballi I J Tuki ja liikuntaelimet sekä sidekudos a) Sukkulamadot: Onchocerca cervicalis, Trichinella spp. b) Alkueläimet: Sarcocystis spp., Besnoitia bennetti Virtsa- ja sukuelimet a) Sukkulamadot: Halicephalobus gingivalis b) Alkueläimet: Trypanosoma equiperdum, Klossiella equi, Neospora K Iho ja karvapeite a) Sukkulamadot: Parafilaria multipapillosa, Onchocerca cervicalis (mikrofilariat), Habronema muscae (harhautuneet toukat), Halicephalobus gingivalis b) Hyönteiset: Hippobosca equina, Lipoptena cervi, Gasterophilus intestinalis (munat ja toukat), Haematopinus asini, Bovicola (Damalinia) equi, Tabanus spp., Culicoides spp., Musca spp., Simulidum c) Hämähäkkieläimet: Ixodes ricinus, Rhipicephalus sanguineus, Sarcoptes scabiei, Psoroptes communis, Chorioptes equi (bovis), Dermanyssus gallinacea, Demodex equi, Demodex caballi, Neotrombicula autumnalis L Aivot ja hermosto a) Sukkulamadot: Strongylus vulgaris (harhautuneet toukat), Setaria equina (harhautuneet mikrofilariat), Halicephalobus gingivalis c) Alkueläimet: Sarcocystis neurona, Toxoplasma gondii M Silmä a) Sukkulamadot: Thelazia lacrymalis, Draschia megastoma (harhautuneet toukat), Habronema spp. (harhautuneet toukat), Onchocerca spp. 13ELINYMPÄRISTÖNÄ HEVONEN\n15 Dourine (Trypanosoma equiperdum) Protozoa [alkueläimet] Tunnistaminen Trypanosoma ovat pitkulainen, sukkulanmuotoinen, yksisoluinen alkueläin, jonka pituus vaihtelee µm:n välillä. Tuma sijaitsee lähellä alkueläimen keskiosaa. Lajille tyypillinen piirre on kinetosomi-rakenteesta lähtevä pitkä, siimamainen, koko alkueläimen pituudelta kulkeva flagella, jonka avulla Trypanosoman liikkuminen tapahtuu. Liikkumista tehostaa flagellan ja alkueläimen rungon yhdistävä kalvomainen, aaltoileva rakenne (unduloiva membraani). Elämänkierto Useimmat Trypanosoma-lajit tarttuvat vektorivälitteisesti verta imevien hyönteisten toimiessa vektoreina. Dourinen aiheuttaja T. equiperdum tarttuu hevosesta toiseen astutuksen yhteydessä ilman vektorihyönteistä. Trypanosomat lisääntyvät kahtia jakautumalla. Merkitys hevosen terveydelle Tartunta tapahtuu astutuksen yhteydessä, ja kliininen sairaus puhkeaa tavallisimmin 1 4 viikon kuluttua infektiosta. Sairauden kliinistä kuvaa hallitsevat alkuvaiheessa sukupuolielimiin liittyvät oireet. Tyypillinen alkuvaiheen oire on ulkoisten sukuelinten turvotus, joka leviää usein myös niitä ympäröivän ihon alueelle. Orilla esiintyy märkäistä vuotoa virtsaputkesta ja tammalla vastaavasti emätinvuotoa. Dourinen patognomonisina muutoksina pidetään iholle muodostuvia, tarkkarajaisia turvotuskohoutumia, joita muodostuu alkuvaiheessa perineumin, myöhemmin myös muualle kehon alueelle. Nämä halkaisijaltaan 2 10 cm:n suuruiset kohoutumat säilyvät iholla muutamasta tunnista jopa viikkoihin. Tyypilliseen dourineen liittyy tämän jälkeen yleissairauden oireita: laihtumista, ontumista, lihasatrofiaa ja lopulta jopa halvausoireita. Tartunnan diagnostiikka Sairauden diagnostiikka perustuu esitietoihin (hevonen on peräisin alueelta, jossa dourinea esiintyy), trypanosomien löytymiseen tulehduserite- tai turvotusnestenäytteestä, hiirikokeisiin, serologiaan perustuviin tutkimuksiin (ELISA, komplementin fiksaatiotesti) tai molekyylibiologisiin menetelmiin. Hevosen Trypanosoma Suomessa Suomea lähimpänä olevat dourinen esiintymisalueet sijaitsevat Aasiassa ja Lähi-idässä. Hevosen trypanosomioosia ei ole diagnosoitu Suomessa. Sukkulamainen muoto, yksitumaisuus sekä aaltoilevalla membraanilla alkueläimen runkoon kiinnittyvä pitkä, siimamainen flagella ovat Trypanosoma-alkueläimelle tyypillisiä morfologisia piirteitä. Myös unitautia aiheuttavat trypanosomat voivat tarttua hevoseen Trypanoma-suvun tunnetuin laji lienee unitaudin aiheuttaja Trypanosoma brucei, jota levittävä vektorihyönteinen on tsetse-kärpänen (Glossina spp.). T. brucei, samoin kuin muut Afrikan pelätyt Trypanosoma-loiset, T. congolense ja T. vivax, voivat tarttua myös hevoseen ja aiheuttaa hevoselle vakavan sairauden. 15PROTOZOA\n16 Tritrichomonas equi ja Trichomonas equibuccalis Tritrichomonas ja Trichomonas ovat pieniä (8 22 µm) alkueläinflagellaatteja eli siimaeliöitä. Tyypillisiä morfologisia piirteitä ovat anterioripään kolme vapaata siimaa (flagellaa) sekä pidempi posteriorisuuntaan suuntautuva flagella. Se kiinnittyy alkueläimen runkoon aaltoilevasti liikkuvan kalvon avulla jatkuakseen jälleen vapaana flagellana posterioripäässä. Alkueläimelle tuo jämäkkyyttä rungon halki kulkeva axostylerakenne, joka jyrkästi kapenevana työntyy näkyviin posterioripäästä. Hevosella esiintyviä lajeja ovat Tritrichomonas equi ja Trichomonas equibuccalis. Näistä ensin mainittu elää hevosen umpi- ja paksusuolen alueella kommensaalina, joskin sen tiedetään voivan aiheuttaa myös ripulioireita. T. equibuccalis on puolestaan suun limakalvolla elävä kommensaali, jolla ei ole merkitystä taudinaiheuttajana. Loisen anterioripään kolme vapaata flagellaa sekä pidempi, posteriorisuuntaan suuntautuva flagella, posteriorisuuntaan suuntautuvaan flagellaan kinnittyvä aaltoileva membraani sekä rungon jämäkkyyden tuova, posterioripäästä ulostyöntyvä axostyle-rakenne ovat Trichomonas-alkueläimelle tyypillisiä morfologisia piirteitä. Giardia spp. Tunnistaminen Giardia-alkueläin on sopeutunut elämään ohutsuolen epiteelisolujen pinnalla. Sen trofotsoiittimuoto on noin µm:n pituinen ja pisaran muotoinen. Sillä on kaksi tumaa, joihin kumpaankin liittyvä, värjäyksissä värjäytymättömäksi jäävä laaja endosomi tuo trofotsoiitille giardialle ominaisen pöllön hahmon. Trofotsoiitti liikkuu siimamaisten flagellojensa avulla. Flagelloja on yhteensä neljä paria: anteriorinen pari, kaksi posteriorista paria ja yksi kaudaalinen flagellapari. Giardian kystamuodon halkaisija vaihtelee välillä 8 14 µm. Kystalla on vahva suojaava kuori, ja sen sisällä voidaan erottaa neljä tumaa. Elämänkierto Muiden eläinten tavoin hevonen saa Giardia-tartunnan joko kystamuodoilla kontaminoituneen juomaveden tai ruuan mukana. Ruuansulatuskanavassa kysta hajoaa, ja kustakin kystasta vapautuu kaksi trofotsoiittimuotoa. Giardiat elävät ohutsuolen epiteelisolujen pinnalla ja lisääntyvät kahtia jakautumalla. Elämänkierto isäntäeläimessä päättyy kystamuodon kehittymiseen. Kystamuoto kulkeutuu ulosteiden mukana ympäristöön ja on välittömästi infektiivinen uusille hevosyksilöille. PROTOZOA Merkitys hevosen terveydelle Eri puolilla maailmaa tehdyissä prevalenssitutkimuksissa on todettu, että Giardia-tartunnat ovat hevosella suhteellisen yleisiä. Kliinisiä oireita tartuntoihin ei kuitenkaan yleensä liity. Giardia-tartunnat Suomessa Giardia-alkueläinten yleisyydestä suomalaisilla hevosilla ei ole saatavilla tietoa. Tartunnoilla ei ole käytännössä kuitenkaan merkitystä hevosen terveyden kannalta. Suomalaisessa tutkimuksessa on osoitettu, että Giardia-kystat ovat pintavesissämme varsin yleisiä (Hörman ym. 2004: prevalenssi 139 tutkitussa näytteessä 13,7 %). Hevosella saattaa olla Pisaramainen muoto, kaksi silmämäistä tumaa sekä neljä siimamaista flagellaparia ovat Giardia-trofotsoiitille tyypillisiä morfologisia piirteitä. 16\n17 rooli pintavesisaastutusten lähteenä. Tämän roolin mahdollisuuteen tultaneen kiinnittämään tulevaisuudessa enemmän huomiota, erityisesti, mikäli osoittautuu, että hevonen voi toimia myös ihmiselle patogeenisten Giardia-tyyppien levittäjänä. A Hevosen paksusuolessa eläviä ripsieläimiä valomikroskooppikuvissa: A) Blepharocorys sp. B) Buetschilia sp. C) Cycloposthium sp. B C Paksusuolen alkueläinkommensaalit Hevosen umpi- ja paksusuoli toimii elinympäristönä suurelle joukolle erilaisia ripsieläimiä eli ciliaatteja. Lajeja on tunnistettu ainakin 50, ja joka hevosesta löytynee ainakin muutama laji. Suuri osa ripsieläimistä on hevoselle harmittomia kommensaaleja; tosin on myös esitetty, että ainakin osa lajeista toimisi hevosen ruuansulatuksen apuna auttaen ravintoaineiden, lähinnä tärkkelyksen pilkkomisessa. Suoliston ripsieläinkannan hävittämisellä ei ole kuitenkaan todettu olevan mitattavia vaikutuksia hevosen ruuansulatukseen tai hyvinvointiin yleensä. Ripsieläimet ovat varsin herkkiä ympäristövaikutuksille, ja ne kuolevat nopeasti elimistön ulkopuolella, sillä monista muista alkueläimistä poiketen, niillä ei ole elämänkierrossaan kestäviä kystavaiheita. Vaikka on todennäköistä, että hevonen saa ripsieläinfaunansa toisen hevosyksilön ulosteista, tavallisimmin laidunruohon tai juomaveden mukana, ripsieläinten tarttumisen ja ennen kaikkea ympäristössä hengissä selviämisen yksityiskohdat tunnetaan huonosti. Eimeria leuckarti Tunnistaminen Eimeriat l. kokkiidit ovat suolistoepiteelisolujen solunsisäisiä alkueläinparasiitteja. Hevosen ulostenäytteissä voi esiintyä eimerian ookysta-muotoa, joka on soikea ja eimeriaksi varsin suurikokoinen (70 90 x µm). Ookysta on tumman ruskea ja paksukuorinen. Ookystan kapeammassa, hieman litistyneessä päässä erottuu selvä aukkorakenne (micropyle). Hevoselle tartunnan aiheuttava muoto on sporuloitunut ookysta, jossa kystan sisällä voidaan erottaa neljä sporokystaa ja niiden sisällä kaksi sukkulan muotoista sporotsoiittia. Elämänkierto Eimeria-alkueläimen elämänkierron vaiheet tapahtuvat ohutsuolen epiteelisoluissa. Elämänkierto sisältää kolme päävaihetta: sporulaatio (ookystan muuttuminen infektiiviseksi), suvuton lisääntyminen (infektio ja schitsogonia) ja suvullinen lisääntyminen (gametogonia ja ookystan muodostuminen). Sekä schitsogonia että gametogonia tapahtuvat ohutsuolen epiteelisoluissa. Kumpaankin lisääntymisen vaiheeseen liittyy uusien suolistoepiteelisolujen infektoitumista. Suvullisen lisääntymisen päätteeksi syntyy ookysta, joka vapautuu suolen lumeniin ja kulkeutuu ulosteiden mukana ympäristöön. Koko elämänkierto, sporuloituneen ookystan syömisestä, schitsogonian ja gametogonian kautta uudeksi ookysta-sukupolveksi, kestää lyhimmillään 28 vuorokautta. 17PROTOZOA\n18 Merkitys hevosen terveydelle Eimeria leuckarti aiheuttaa ohutsuolen loppuosan epiteelisoluissa hypertrofiaa ja soluvaurioita. Suolivillukset saattaavat turvota ja surkastua. Parasiittien infektoimia soluja ympäröivä tulehdus on yleensä niukka. Eimerian taudinaiheutuskyvystä hevoselle ollaan montaa mieltä. Varsoilla ja nuorilla hevosilla on kuvattu ripulitapauksia, joihin liittyy akuuttia ja veristä ripulia. Tällaiset suolistotulehdukset saattavat pahimmillaan olla kuolemaan johtavia. Toisaalta Eimeria leuckarti -alkueläintä tavataan varsin usein jejunumin ja ileumin alueelta otetuissa kudosnäytteissä kliinisesti terveilläkin hevosilla. Tartunnan diagnostiikka E. leuckarti -tartunnan diagnostiikka perustuu ookystojen osoittamiseen ulostenäytteestä. Ookystat ovat alkueläimeksi suurikokoisia, niiden koko vastaa monien hevosen suolistossa elävien matojen munien kokoluokkaa. Diagnoosia hankaloittaa ookystojen painavuus: useimmat flotaatiomenetelmissä käytetyt liuokset eivät kykene nostamaan E. leuckartin ookystoja pintaan. E. leuckarti löytyy todennäköisemmin, jos flotaationesteenä käytetään sokeriliuosta. Parhaiten ookystat tulevat esiin sedimentaatioon perustuvilla menetelmillä. Eimeria leuckarti Suomessa Eimeria leuckarti -alkueläin näyttäisi olevan erittäin harvinainen Suomessa, sillä ainakaan Eläinlääketieteellisen tiedekunnan materiaalissa sitä ei ole koskaan todettu. Harvinaisuus voi kuitenkin olla osittain näennäistä, sillä hevosen ulostenäytteet tutkitaan tavallisimmin E. leuckarti-diagnostiikkaan huonosti soveltuvalla flotaatiomenetelmällä. Eimeria leuckarti-ookysta poikkeaa morfologialtaan selvästi Eimeria-suvun muista edustajista. Lajille tyypillisiä piirteitä ovat paksu kuori, tumman ruskea väri ja Eimeriaksi pokkeuksellisen suuri koko. Cryptosporidium spp. Tunnistaminen Cryptosporidium on pienikokoinen alkueläin, jonka koko vaihtelee 2,0 6,0 µm:n välillä. Ulosteen mukana ympäristöön joutuvat ookystat ovat hieman suurempia niiden halkaisijan ollessa 4,0 4,5 µm. Ookysta on ympäristöön joutuessaan jo sporuloitunut, ja sen sisällä voidaan erottaa neljä banaanin muotoista sporotsoiittia. Se kykenee infektoimaan uuden eläimen välittömästi ilman monille kryptosporidien lähisukulaisille tyypillistä sporulaatioaikaa. PROTOZOA Elämänkierto Isäntäeläin saa infektion suun kautta. Suolistossa ookystasta vapautuvat sporotsoiitit tunkeutuvat suolen epiteelisolujen pintaosaan, jossa tapahtuu loisen suvuton (schitsogonia) ja suvullinen (gametogonia) lisääntyminen. Ensimmäiset ookystat muodostuvat kolmen vuorokauden kuluttua infektiosta. Merkitys hevosen terveydelle Ohutsuolen epiteelisolujen pintaosassa lisääntyvät kryptosporidit aiheuttavat villusatrofiaa, joka johtaa imeytymis- ja ruuansulatushäiriöihin. Kliinisesti kryptosporidioosi ilmenee usein voimakkaana ja pitkäkestoisena ripulina, joka kuitenkin yleensä ra- Cryptosporidium-alkueläimen ookystoja ripuliulosteessa. Näyte on värjätty muunnellulla Ziehl-Nielsen-menetelmällä, jossa kryptosporidit erottuvat haponkestävyytensä ansiosta punertavina. Voimakkaasti suurennettu valomikroskooppikuva. 18\n19 joittuu itsestään muutaman päivän kuluttua. Sairauteen voi liittyä yleisoireita kuten syömättömyyttä ja kuivumista. Kryptosporidit ovat ilmeisesti varsin yleisiä hevosella, mutta kliinisesti oireilevia kryptosporidiooseja esiintyy käytännössä vain pikkuvarsoilla. Tartunnan diagnostiikka Diagnoosi perustuu ensisijaisesti ookystojen osoittamiseen ulostenäytteestä. Ookystat ovat pienikokoisia, mutta niiden havaitsemista voidaan helpottaa erikoisvärjäyksin. Ookystan ulkokuori on haponkestävä, ja tätä ominaisuutta hyödynnetään kryptosporididiagnostiikassa usein käytetyssä nk. muunnellussa Ziehl-Nielsen -värjäyksessä. Kryptosporidioosin diagnostiikassa käytetään usein myös immunofluoresenssiteknikkaa. Eri kryptosporidikantojen tarkempi erottelu perustuu molekyylibiologisiin menetelmiin. Hevosten kryptosporidioosit Suomessa Kryptosporidioosi lienee alidiagnosoitu varsojen ripulin aiheuttaja Suomessa. Toxoplasma gondii Toksoplasma gondii on alkueläin, jonka suvullinen lisääntyminen tapahtuu kissan suolistoepiteelisoluissa. Kissa muodostaa muille eläinlajeille tartuntariskin erittäessään toksoplasman ookystoja ulosteidensa mukana ympäristöön. Monet lämminveriset eläimet hevonen mukaan lukien voivat saada toksoplasmatartunnan ja toimia tartunnoissa väli-isäntänä. Hevonen saa tavallisimmin tartunnan ookystojen kontaminoimasta rehusta, juomavedestä tai laidunruohosta. Ookystoista vapautuu hevosen suolistossa sporotsoiitteja, jotka tunkeutuvat suolen seinämän läpi ja leviävät imuneste- ja verenkierron mukana eri puolille elimistöä. Elimistössä vaeltavia toksoplasma-alkueläimiä kutsutaan takytsoiiteiksi. Takytsoiitit tunkeutuvat soluihin, lisääntyvät niissä kahtia jakautumisen kautta ja muodostavat soluun rakkulamaisen rakenteen. Kun takytsoiittirakkulaan on kehittynyt takytsoiittia, rakkula sekä solu, jonka suojassa kehittyminen on tapahtunut, repeytyvät, ja vapautuvat takytsoiitit infektoivat uusia soluja. Infektion jatkuessa elimistön immuniteetti oppii kontrolloimaan toksoplasmoosia, ja takytsoiittien kyky tunkeutua soluihin heikkenee. Samalla ne muuttuvat hidasliikkeisemmiksi bradytsoiiteiksi. Alkaa muodostua suurikokoisia, tuhansia alkueläimiä käsittäviä kudoskystoja. Elimistön immuniteetti kontrolloi kudoskystoja ja pysäyttää repeytyneistä kystoista mahdollisesti vapautuvat bradytsoiitit. Bradytsoiittikystat säilyvät elimistössä tartuntakykyisinä vuosikausia. Jos kissa, joka ei koskaan ole saanut toksoplasmatartuntaa, syö bradytsoiittikystoja sisältävää lihaa, toksoplasman suvullinen lisääntyminen käynnistyy jälleen. Mikäli bradytsoiitit joutuvat kissaeläimiin kuulumattomaan eläimeen, ne muuttuvat jälleen nopealiikkeisiksi takytsoiiteiksi. Ne infektoivat soluja, lisääntyvät suvuttomasti ja muodostavat lopulta bradytsoiittikystoja. Esimerkiksi hevonen voi joskus saada toksoplasmatartunnan, kun bradytsoiittikystoja sisältävä jyrsijä on vahingossa jauhautunut hevosen rehuihin. Toksoplasmavasta-aineiden osoittamiseen perustuvissa tutkimuksissa on voitu todeta, että hevoset altistuvat varsin usein toksoplasmalle. Seropositiivisuus on hevosilla siten yleistä myös Suomessa. Kyseessä ei kuitenkaan ole merkittävä taudinaiheuttaja hevoselle. Kirjallisuudesta löytyy ainoastaan hajatietoa toksoplasman aiheuttamista neurologisista oireista yksittäisille hevosille. Neospora spp. Neospora on toksoplasmaa sekä rakenteeltaan että elämänkierroltaan muistuttava alkueläin. Neospora-suvun merkittävin edustaja on Neospora caninum, jonka suvullinen lisääntyminen tapahtuu koiran ja koiraeläinten suolistoepiteelissä. Varmuudella hevoselle patogeeniseksi on osoittautunut Neospora hughesi, joka muodostaa N. caninumia pienempiä ja ohutseinäisempiä kudoskystoja. N. hughesi -tartunta on riski tiineille tammoille, sillä se voi tunkeutua istukan kautta sikiöön. Se voi aiheuttaa tammoilla abortteja ja vastasyntyneissä varsoissa heikkoutta ja halvausoireita. Aikuisilla hevosilla Neospora-tartunta on oireeton, ja esimerkiksi Ranskassa ja Yhdysvalloissa tehdyissä seologisissa kartoituksessa yli 20 % hevosista todettiin Neospora-positiivisiksi. 19PROTOZOA\n20 Sarcocystis spp. Sarcocystis equicanis, S. fayeri ja S. bertrami ovat alkueläimiä, joiden pääisäntänä toimivat koiraeläimet. Koirassa sarcokystikset ovat suolistoepiteelisolujen loisia. Hevonen saa tartunnan saadessaan loisen sporuloituneita ookystoja ruuansulatuskanavaansa rehun, laidunruohon tai kontaminoituneen juomaveden mukana. Sarcocystis lisääntyy suvuttomasti hevosen elimistössä ja lopputuloksena poikkijuovaiseen lihakseen (sydän, pallea ja muut lihakset) muodostuu loisen kystamuotoja. Sarcocystis-kystojen esiintymistä lihaksissa kutsutaan sarkosporidioosiksi. Loisen elämänkierto jatkuu, jos koiraeläin syö infektoitunutta hevosenlihaa. Hevoselle sarcokystiksen suurimmillaan noin senttimetrin pituisista, vaaleina ja pesäkemäisinä juosteina lihaksessa erottuvista kystoista ei yleensä koidu haittaa. Akuutin vaiheen infektioon liittyvinä oireina on kuvattu lievää ruumiinlämmön nousua ja anemiaa. Lihaskystassa olevat, mikroskooppisen pienet, banaaninmuotoiset alkueläimet pystyvät ilmeisen hyvin vastustamaan hevosen elimistön puolustusreaktioita, sillä kystoihin kohdistuu tyypillisesti vain vähäinen tulehdusreaktio. Kystassa kuolevat Sarcocystis-loiset ilmeisesti menettävät suojautumiskykynsä, ja krooniseen infektioon voi liittyä granulomatoottinen tai eosinofiilinen granulomatoottinen lihaskudoksen tulehdus. Suomessa ei ilmeisesti esiinny hevoseen tarttuvia Sarcocystis-lajeja. Tyypillinen Sarcocystis-muutos sydänlihaksesta peräisin olevassa kudosleikkeessä valomikroskoopilla tarkasteltuna. Kuvan esimerkki on lampaan sydänlihaksesta. Sarcocystis neurona Tunnistaminen EPM (Equine Protozoal Myeloencephalitis) on hevosella esiintyvä, selkäytimen ja/tai aivojen tulehdussairaus, jonka aiheuttaa tavallisimmin Sarcocystis neurona -alkueläin. Hevosessa esiintyy loisen suvuttoman lisääntymisen muotoja, kystamaisia schitsontteja. Schitsonttien koko vaihtelee 5 35 µm:n välillä, ja ne sisältävät 4 40 pienikokoista (2 4 µm) merotsoiittia. PROTOZOA 20 Elämänkierto S. neuronan elämänkierron suvullisen lisääntymisen vaiheet tapahtuvat opossumin suolistoepiteelissä. Hevonen saa tartunnan, kun tartuntaa kantavan opossumin ulosteissa erittyviä sporokystamuotoja joutuu hevosen laidunruohoon, rehuun tai juomaveteen. Hevosen suolistossa sporokystasta vapautuu hermokudokseen tunkeutuvia merotsoiitteja. Loisen suvuttoman lisääntymisen seurauksena hermokudokseen muodostuu schitsontteja. Merkitys hevosen terveydelle On arvioitu, että noin puolet USA:n hevospopulaatiosta altistuu Sarcocystis neurona -infektiolle jossakin elämänsä vaiheessa. Vain osa hevosista sairastuu kliinisesti oireilevaan neurologiseen sairauteen. Sairauden itämisaika voi olla vuosiakin, ja esimerkiksi stressin arvellaan toimivan sairastumiselle altistavana tekijänä. EPM on neurologisin oirein ilmenevä sairaus, jonka oireet ja niiden vakavuusaste voivat vaihdella huomattavasti. Tyypillisiä oireita ovat yleinen heikkous, ontuminen, liikkeiden holtittomuus, liikkumis- ja ylösnousemisvaikeudet sekä lihasatrofia. Myös pään ravistelua, näköhäiriöitä, epänormaalia hikoilua, jopa keskushermostoperäisiä kohtauksia tavataan sairauden yhteydessä. Oireiden monimuotoisuus vaikeuttaa sairauden diagnostiikkaa. Hoito on hankalaa, pitkäkestoista ja usein tuloksetonta. Ajoissa aloitetulla ponatsuriili-hoidolla voidaan oireita lievittää ja saada osa hevosista parantumaankin, edellyttäen, ettei hermokudoksessa ei ole ehtinyt syntymään peruuntumattomia vaurioita. Sairautta ennaltaehkäistään estämällä opossumien pääsy hevosten laitumille, rehulatoihin tai muille alueille, joiden kautta tartunta hevosiin olisi mahdollista. Tautia ennaltaehkäistään nykyisin myös rokottein.\n21 Sarcocystis neurona Suomessa Loisen elämänkierrosta johtuen (opossumi pääisäntänä) S. neurona-alkueläintä ei esiinny Euroopassa. EPMtartuntoja on kuitenkin diagnosoitu Yhdysvalloista tuoduilla hevosilla eri puolilla Eurooppaa. Vaikka Yhdysvalloista tuodaan Suomeen varsin runsaasti etenkin ravihevosia, on maamme ensimmäinen EPM-tapaus kuitenkin tätä kirjoitettaessa (2006) yhä kokematta. Klossiella equi Klossiella equi on hevosen munuaisissa elävä kokkiidi-tyyppinen alkueläin. Lajin elämänkierto tunnetaan huonosti. Hevonen saa tartunnan ilmeisesti suun kautta, ja suolistossa loisen sporotsoiitit tunkeutuvat verenkiertoon. Loisen elämänkierron suvuttoman lisääntymisen ensimmäinen schitsogonia tapahtuu glomerulusten endoteelisoluissa. Toinen tapahtuu proksimaalitubulusten epiteelissä. Elämänkierron suvullinen vaihe tapahtuu Henlen lingon epiteelisoluissa ja, hevosessa tapahtuvien elämänkierron vaiheiden päätteeksi, Klossiella-sporokystat kulkeutuvat virtsan mukana ympäristöön. Voimakasasteiseen tartuntaan voi liittyä munuaisten epiteelisoluvaurioita sekä lymfosyyteistä ja plasmasoluista koostuvaa tulehdusreaktiota. K. equi ei kuitenkaan aiheuta kliinisiä oireita, vaan se on harmiton sivulöydös, johon voi törmätä munuaiskudoksen histopatologisessa tutkimuksessa. Klossiella equi muutoksia hevosen munuaisten tubulusepiteelissä. Valomikroskooppikuva kudosleikkeestä. a) Kypsiä sporoblasteja. Kypsät sporoblastit muodostavat sporokystan, joka kulkeutuu virtsan mukana hevosen ympäristöön. b) Sporontti-vaihe, jossa sporoblasteja on säteittäisesti silmikoitunut sentraalisesti sijaitsevasta jäännöskappaleesta. c) Sporonttivaihe, jossa sporoblastiien silmikoituminen on vasta alkamassa. Kaikki kohdissa a c kuvatut kehitysvaiheet nähdään myös vasemman puoleisessa yleiskuvassa. Kuva: Henrik Elvang Jensen. Besnoitia spp. Besnoitioosi on kokkiidi-tyyppisten alkueläinten aiheuttama tartunta. Hevosella ja aasilla esiintyvä laji on B. benettii, vaikka joissakin kirjallisuuslähteissä mainitaan myös naudalla esiintyvän B. besnoitin tarttuvan hevoseen. Loisen suvullinen lisääntyminen tapahtuu lihansyöjäeläimen suolistoepiteelisoluissa. Hevonen saa tartunnan lihansyöjän ulosteilla kontaminoituneen laidunruohon tai juomaveden välityksellä. Hevosessa Besnoitia muodostaa ihon ja ihonalaiskudoksen sidekudosta muodostaviin soluihin (fibroblasteihin) varsin suurikokoisia, loisen bradytsoiittimuotoja sisältäviä kystoja. Kliinisesti tartunta ilmenee kroonisena, usein kutiavana ihotulehduksena, johon liittyy karvanlähtöä ja ihon jäkälöitymistä. Ihomuutoksia esiintyy tyypillisessä Besnoitia-tartunnalle on ominaista bradytsoiittikystojen muodostuminen dermikseen. Kuva on Besnoitia tarandi -tartunnasta poron nahanalaiskudoksessa, vastaavat muutokset nähdään myös hevosen besnoitioosissa. 21PROTOZOA\n22 tapauksessa erityisesti vatsapinnalla tai kaulan ja sään alueella. Iholla voidaan tuntea näppylämäisiä kohoutumia. Paksuuntunut iho voi halkeilla ja tihkua kudosnestettä. Pieniä paukamia saattaa kohota myös silmän kovakalvolle tai nenä-nielun alueelle. Orilla ja ruunalla nähdään usein esinahan ihon turpoamista. Tartunta diagnosoidaan ihosta otetun koepalan perusteella, jossa päälöydöksenä nähdään lähinnä dermiksen alueella laajoja pyöreitä bradytsoiittien täyttämä kystoja. Kystoja ympäröivässä dermiksessa esiintyy fibroosia sekä pyörösoluinen, lähinnä plasmasoluista ja lymfosyyteistä koostuva tulehdusreaktio. Suomessa ei esiinny hevosen besnoitioosia. Samankaltainen sairaus esiintyy suhteellisen yleisenä suomalaisilla poroilla. Niillä tartunnan aiheuttaa kuitenkin oma Besnoitia-lajinsa, Besnoitia tarandi. Ylempi kuva: Valomikroskooppikuva muutosalueelta peräisin olevasta kudosleikkeestä. Alempi kuva: Bradytsoiitteja Besnoitia-kystan sisältä valomikroskooppikuvassa voimakkaasti suurennettuna. Babesia equi ja B. caballi Tunnistaminen Hevosen punatauti l. babesioosi on puutiaisvälitteinen sairaus, jonka aiheuttajia ovat punasoluissa solunsisäisesti elävät Babesia equi- ja B. caballi -alkueläimet. B. caballi esiintyy punasoluissa usein päärynänmuotoisena, ja sen pituus on 2,5 4 µm. B. equi on jonkin verran pienempi, ja se muodostaa punasoluissa usein maltanristin muotoisen kuvion. Uudemmassa kirjallisuudessa B. equi luokitellaan usein Theileria-sukuun kuuluvaksi, ja sen lajinimi on Theileria equi. PROTOZOA 22 Elämänkierto Sairauden vektorina voivat toimia Dermacentor-, Rhipicephalus- ja Hyalomma-sukujen puutiaiset. Puutiaisessa tapahtuu Babesia-alkueläinten suvullinen lisääntyminen. Puutiaisnaaraan ovareissa babesiat tunkeutuvat muniin, ja munista aikanaan kuoriutuvat puutiaiset voivat siten toimia babesioosin vektorina. Kun puutiainen (toukka, nymfi tai aikuinen) kiinnittyy hevosen ihoon aloittaakseen veren imemisen, alkueläimet vaeltavat puutiaisen sylkirauhasiin. Sylkirauhasissa alkueläimistä kehittyy hevoselle tartunnan aiheuttavia sporotsoiitteja, jotka siirtyvät hevosen verenkiertoon puutiaisen syljen mukana. Hevosessa loiset lisääntyvät silmikoitumalla punasolujen sisällä. Kun punasoluun on muodostunut kahdesta neljään uutta Babesia-yksilöä, punasolu hajoaa, ja punasolusta vapautuvat alkueläimet infektoivat uusia punasoluja. Merkitys hevosen terveydelle Kliininen babesioosi on seurausta loisen elämänkiertoon liittyvästä punasolujen hajoamisesta sekä hajoamista seuraavasta hemolyyttisestä anemiasta. Sairauden itämisaika on 8 10 vuorokautta, ja kliinisten oireiden vakavuus riippuu suoraan hemolyysin vakavuusasteesta. Vakava-asteiselle, äkillisin oirein ilmenevälle babesioosille on tyypillistä korkea kuume, syömättömyys ja vaaleat, joskus kellertävät limakalvot. Tilanne voi komplisoitua nopeasti, jolloin voi ilmetä verenpaineen romahtamisesta aiheutuneita shokkivaurioita useissa elimissä (hypotensiivinen shokki). Hevonen voi menehtyä vuorokauden tai kahden kuluessa kliinisten oireiden puhkeamisesta. Krooninen babesioosi voi kestää vuosia. Tällöin nähdään ainoastaan hemolyyttisen anemian seurauksena kuumeilua, väsymystä ja laihtumista. Osa hevosista voi olla oireettomia taudinkantajia.\n23 23PROTOZOA Tartunnan diagnosointi Babesioosi diagnosoidaan osoittamalla alkueläimet esimerkiksi May-Grünwald-Giemsa -menetelmällä värjätystä verisivelyvalmisteesta tai tutkimalla Babesia-vasta-ainetaso seerumiverinäytteestä. Nykyään on käytössä myös PCR-menetelmään pohjautuva diagnostiikka. Hevosen babesioosi Suomessa Sekä B. equi että B. caballi ovat lämpimien maiden parasiitteja. Vektorina toimivaa Rhipicephaluspuutiaista tavataan meillä varsin usein joten ainakin periaatteessa hevosen babesioiden elämänkierto voisi toteutua Suomessa. Suomea lähimpänä hevosen babesioosia tavataan Etelä-Euroopassa, Venäjän eteläosissa ja Lähi-idässä. Sairautta on diagnosoitu satunnaisesti Suomessakin tuontihevosilla. Hevosella esiintyvien Babesia-lajien erilaisia esiintymismuotoja punasoluissa. Ylärivissä B. caballi ja alarivissä vastaavasti B. equi.\n24 Trematoda [imumadot] Iso maksamato (Fasciola hepatica) Tunnistaminen Ison maksamadon eläinlääketieteellinen ja taloudellinen merkitys liittyy ensisijaisesti lammas- ja nautatalouteen. Maksamato on kuitenkin vain heikosti isäntälajispesifinen parasiitti. Se voi tarttua moniin koti- ja villieläimiin, myös hevoseen. Täysikasvuinen maksamato on litteän lehtimäinen mato, joka on noin 3,5 cm pitkä ja leveydeltään noin senttimetrin luokkaa. Loisen anterioripäässä on päämäinen, kolmionmuotoinen uloke, josta posteriorisesti mato levenee nopeasti, jolloin muodostuvat isolle maksamadolle tyypilliset hartiat. Imumadoille ominaisesti isolla maksamadolla on paljaallakin silmällä erottuvat oraalinen ja ventraalinen imukuppi. Maksamato on hermafrodiitti, joten samassa yksilössä on sekä uroksen että naaraan sukuelimet. Maksamadolla on myös ruuansulatuskanava, joka päättyy suolenhaarojen umpipusseihin. Maksamadolla ei siis ole peräaukkoa, vaan eritys tapahtuu liekkisolujen avulla. Ison maksamadon muna on soikea, ohutkuorinen, suurikokoinen ja kooltaan noin 140 x 80 µm. Munan toisessa päässä on kansimainen rakenne, operculum, ja munan täyttää kellertävän ruskea, rakeinen massa. TREMATODA Elämänkierto Ison maksamadon elämänkierto on varsin monimutkainen ja monissa tilanteissa maksamadon leviämistä selkeästi rajoittava tekijä. Sappitiehyissä elävät maksamadot munivat munia, jotka sapen mukana kulkeutuvat suolistoon ja edelleen ulosteiden mukana ympäristöön. Munien on päästävä veteen, jossa munasta kuoriutuu lämpimällä säällä noin viikossa ripsitoukka, miracidium. Kuoriutuneella toukalla on muutama tunti aikaa löytää väli-isäntänä toimiva, vedessä elävä limakotilo. Toukka tunkeutuu kotiloon ja vaeltaa kotilon ruuansulatusrauhaseen, jonne muodostuu maksamadon elämänkierron seuraava vaihe, sporokysta. Kotilossa maksamato lisääntyy suvuttomasti muodostamalla pussimaisia redia-vaiheita, joiden sisällä kehittyy cercarioita. Cercariat tunkeutuvat ulos redioista ja kotilosta. Ne uivat aktiivisesti häntänsä avulla kohden valoa, kiinnittyvät vesikasvillisuuteen, pudottavat häntänsä ja kehittävät ympärilleen paksun, monikerroksisen kapselin. Tässä vaiheessa niitä kutsutaan metacercarioiksi. Hevonen saa maksamatotartunnan syömällä vesikasvillisuutta tai juomalla kontaminoitunutta vettä. Ruuansulatuskanavassa metacercariat vapautuvat kapselistaan, tunkeutuvat suolenseinämän läpi vatsaonteloon ja vaeltavat maksaan. Ne tunkeutuvat maksan kapselin läpi maksaparenkyymiin ja sieltä edelleen sappitiehyisiin. Aikuisia maksamatoja löytyy sappitiehyistä vajaan kolmen kuukauden kuluttua tartunnan saamisesta. Vasemmalla: Fasciola hepatica -maksamato hevosen sappitiehyissä. Alla: Isoja maksamatoja. Oikealla: Imumatojen lajidiagnostiikan apuna käytetään värjäysmenetelmiä, joiden avulla imumadon sisäelimet, ennen kaikkea sukuelimet ja ruuansulatuskanava saadaan selvästi näkyviin. 24\nSISÄLOISHÄÄTÖ VARSALAITUMILLA Niina Korhonen Luonnontieteiden kandidaatin tutkielma Biotieteiden koulutusohjelma, biotieteiden pääaine Itä-Suomen yliopiston biologian laitos 2. marraskuuta 2012 Itä-Suomen\nToxoplasma gondii alkueläimen esiintyvyys suomalaisissa lampaissa Suvi Knaapi Lisensiaatin tutkielma Eläinlääketieteellisten biotieteiden osasto Patologian ja parasitologian oppiaine Eläinlääketieteellinen


Nicaragua | Maailman Kuvalehti\nNicaraguan Greytown on pikkukylä, josta piti tulla suursatama – Panaman kanava vesitti suunnitelmat\nNicaraguan Greytownissa liikkuvat vain huumekauppiaat ja historiafriikit. Lue lisää\nHelsingissä osoitettiin solidaarisuutta Nicaraguan kansalle. Protestit Nicaraguassa ovat vaatineet yli 50 nuoren hengen, kun presidentti Daniel Ortegan joukot ovat väkivaltaisesti pyrkineet tukahduttamaan mielenilmaisut. Lue lisää\nMaailmassa on enää yksi maa, jota Pariisin ilmastosopimus ei kiinnosta: Yhdysvallat. Lue lisää\nLyhyet Ilmastonmuutos NicaraguaSyyria\nMeksikolainen maailmanmusiikkitähti Lila Downs on tehnyt jälleen yhden vuoden nautittavimmista levyistä. Lue lisää\nLyhyet Musiikki Nicaragua\nShirlene Green Newball pohtii kolumnissaan Nicaraguan naisiin kohdistuvan väkivallan tuomitsevaa lakia. Lue lisää\nNäkökulmat IhmisoikeudetTasa-arvoNaiset Nicaragua\nNicaraguan tunnetuimpiin kuuluva muusikko Perrozompopo lainasi nimensä liskolta. Toukokuussa hän soittaa Suomessa. Lue lisää\nPitkät KulttuuriMusiikki Nicaragua\nInka Haukka pohtii kolumnissaan länsimaisten firmojen yhteiskuntavastuuta. Lue lisää\nNäkökulmat KöyhyysTyöYhtiötTerveys Nicaragua


Asuntorakentaminen vanhan moottoriradan paikalle alkamassa Vantaalla - Kaupunki - Helsingin Sanomat\nAsuntorakentaminen vanhan moottoriradan paikalle alkamassa Vantaalla\nRakentaminen Vantaan Keimolanmäellä alkaa heti ensi vuoden alussa. Asuntosäätiön rakennuttamat ja Skanskan rakentamat talot nousevat Keimolan vanhan moottoriradan paikalle.\nJulkaistu: 22.12.2014 12:51\nAsuntosäätiön Rakennuttaja Oy ja Skanska ovat allekirjoittaneet sopimuksen 131 asunnon rakentamisesta Vantaan Keimolanmäkeen. Asunnot sijoittuvat Keimolan vanhan moottoriradan paikalle. Rakennustyöt Keimolanmäessä alkavat heti ensi vuoden alussa.


Levyarvio: Liam Gallagher pääsi uudella yrityksellä kunniakkaaseen Unplugged-sarjaan – Levy on hyvässä iskussa olevan artistin vahva suoritus - Soundi.fi\nSoundi » Levyarviot » Levyarvio: Liam Gallagher pääsi uudella yrityksellä kunniakkaaseen Unplugged-sarjaan – Levy on hyvässä iskussa olevan artistin vahva suoritus\nArvio julkaistu Soundissa /. Nuutti HeiskalaMielipide 21.9.2020\nOasiksen MTV Unplugged -esiintyminen osui vuodelle 1996, sekä bändin että Unplugged-sarjan parhaaseen kulta-aikaan. Liam Gallagher jätti kuitenkin viime hetkellä keikan väliin valittaen kipeää kurkkuaan. Oasiksen pääasiallinen säveltäjä Noel Gallagher joutui vetämään keikan ilman Liamia. Vaikka Noelin esiintymistä ylistettiinkin, ei konserttia ikinä julkaistu levynä.\nNyt Liam on kutsuttu yrittämään uudestaan ja hänen vuosien varrella käheämmäksi käynyt äänensä on hyvässä iskussa. Viidestä Oasis-biisistä ja viidestä soolouran raidasta muodostuva MTV Unplugged on aika lyhyt livelevyksi, mutta kappalevalinnat ovat onnistuneet. Hienot Liam-raidat (Wall Of Glass, Once) muodostavat akustisina versioina Oasis klassikoiden (Some Might Say, Champagne Supernova) kanssa yllättävänkin tasapainoisen ja yhtenäisen setin.\nIhan Nirvanan tai Alice In Chainsin Unpluggedien tasolle ei kuitenkaan nousta. Sekä 43-minuuttinen levy että osa sen versioista (Champagne Supernova) tuntuvat vähän liian lyhyiltä ja luonnosmaisilta. Ehkä vahvasti soolomateriaalipainotteisen keikan typistäminen kymmeneen parhaaseen biisiin oli kuitenkin hyvä ratkaisu, sillä levyn haluaa heti sen loputtua laittaa uudestaan soimaan.


MÖLLER Omega-3 Energia & Elinvoima kalaöljykapseli— Nettiapteekki.fi\nEtusivu MÖLLER Omega-3 Energia & Elinvoima kalaöljykapseli\nMÖLLER Omega-3 Energia & Elinvoima kalaöljykapseli\nMöller omega-3-valmiste, jonka aineosat auttavat lisäämään energiaa ja elinvoimaa. Sisältää omega-3-rasvahappoja, ginsengiä, B-, C- ja D-vitamiineja. Omega-3-rasvahapoista DHA (250 mg/vrk) edistää aivojen ja EPA ja DHA (250 mg/vrk) sydämen normaalia tomintaa. Ginseng auttaa edistämään elinvoimaa ja torjumaan väsymystä.\nTuotenumero (VNR) 2170348\nEi sovellu lapsille, raskaana oleville, imettäville\nKALAÖLJY (triglyseridit), liivate (naudasta), ginsenguute (Panax ginseng CA Meyer), kosteudensäilyttäjät (glyseroli, sorbitoli), stabilointiaine (mehiläisvaha), vitamiinit (C-vitamiini, B6-vitamiini, B12-vitamiini,D-vitamiini), emulgointiaine (auringonkukkalesitiini), väriaineet (riboflaviinit, rautaoksidit ja -hydroksidit).\nVuorokausiannos 2 kapselia sisältää: Omega-3-rasvahapot 813 mg, josta DHA 273 mg ja EPA 416 mg, ginsenguute 200 mg, D-vitamiini 10 µg, C-vitamiini 60 mg, B6-vitamiini 1,4 mg, B12-vitamiini 2,5 µg.


Ebookers.fi arvostelut ja kysymykset ja vastaukset löytyvät VERTAA.FI -sivuilta\nkaupan tiedot ebookers.fi\nEbookers on Suomen johtava online-matkatoimisto. Valikoimassa ovat niin halvat lennot kuin edulliset hotellitkin. Varaamalla matkapaketin säästät jopa 30% matkasi hinnassa.\n“Toimiva sivusto, johon luotan”\nEbookers on toiminut hyvin jo muutaman matkan kanssa. Parasta on monipuoliset hakutoiminnot, joiden avulla lentojen yhdisteleminen on helppoa. Arvostan myös, että esim. kanta-asiakasohjelmien numerot ja erikoisruokavaliot ovat syötettävissä varaukseen ilman lisämaksua. He lupaavat myös, että varaus on peruttavissa 24h ajan. Yleisesti peruutusmahdollisuudet ovat nettitoimistoilla surkeat, joten Ebookers ei ole ainakaan tässä suhteessa huonompi.\nÄrsyttävä puoli yleensäkin matkatoimistoilla on hintojen moninaisuus, välttämättä halvimpia hintoja ei löydäkään suoraan toimiston omilta sivuilta, vaan (kuten tänään) sivupolkua myöten vaikkapa vertaa.fi sivun kautta. Tänään etsiessäni lentolippuja vertaa.fi tarjosi samat liput ebookersin kautta 30e halvemmalla, mutta suoraan toimiston omalla sivustolla hakiessa ei hinta hilautunut millään niin alas. Erikoista meininkiä.\nKäytin ennen ahkerasti eBookersia, koska en oikein osannut etsiä palveluita muualta. Sitten kerran kävi niin, että peruttavissa varaukseni ei ollutkaan peruttavissa 5min oston jälkeen. Kokeilin sitten tietenkin valppaana, että mitähän ne neuvoo tekemään seuraavassa ruudussa. Peruutus menikin toki helposti läpi sen suurempia varoituksia, mutta rahoja ei tullut.. Soitin siis suoraan asiakaspalveluun\nUudelleen aktivointi ei onnistu.\nRahojen palautus ei onnistu. Soitin kaikki toimistot Lontoota myöten. Lopulta otin yhteyttä kuluttajavirastoon josta saamani 'saatekirjeen' kanssa eBookers suostui palauttamaan rahat, 3kk myöhemmin usean karhun jälkeen.\nSelkeä sivusto, jossa on helppo tehdä varaus.\nToimiva ja nopeasti vastaava asiakaspalvelu.\n“helppo ja mukava”\nVaraus oli helppo tehdä ja kulki selkeästi eteenpäin aina varauksen vahvistukseen asti. Matka on vielä tekemättä, muttei valittamista tähän mennessä.\n“hyviä tarjouksia ebookersilta!”\nLentovaraus on helppoa. Tarjoukset on välillä tosi hyviä, niin lennoille kuin hotelleillekin. Ehdottomasti kilpailukykyinen muiden matkatoimistojen kanssa hintojen suhteen. Suosittelen käyttämään!


Ajankohtaista | MEDIFERRO\nAjanvaraus: 045 104 7699\n26.12.2020 Mediferrolla on Hintassa sisustettu yksiö, jota päiväosaston potilas tai hänen vanhempansa voivat tarvittaessa vuokrata käyttöönsä, mikäli potilas on toiselta paikkakunnalta. Asunnolta on bussiyhteys Mediferron poliklinikalleTuiraan.\n28.10.2020 Mediassa on ollut viime päivinä näkyvästi esillä asiakas- ja potilastietojärjestelmien tietoturva. Mediferron potilastietojärjestelmät ovat CE-merkittyjä ja kuuluvat A-luokkaan. Järjestelmämme ovat tietoturvallisia ja tarkkaan valvottuja. Koska järjestelmämme ovat liitetty osaksi Kanta-palveluita, auditoidaan järjestelmämme säännöllisesti myös toisen ulkopuolisen tahon toimesta.\n9.10.2020 Koronaepidemian etenemisestä johtuen siirrymme alueellisen koordinaatiotyöryhmän suosituksen mukaisesti toteuttamaan vastaanottokäynnit pääasiallisesti etävastaanottoina. Käytämme kasvomaskeja, mikäli vastaanottokäynti toteutuu kasvotusten. Pidämme huolta myös riittävästä turvavälistä.\n17.9.2020 Tänään vietämme WHO:n julistamaa potilasturvallisuuspäivää. Tämän vuoden teema on ”Henkilöstön turvallisuus on asiakas – ja potilasturvallisuutta”. Olemme työssämme tärkeässä asemassa turvallisen hoidon takaamisessa. Ajankohtaisesti turvallisuuden takaamisessa korostuu pandemiatilanteen huomiointi. Pyrimme työntekijöinä kaikin tavoin toimimaan niin, että välttyisimme virukselta ja asiakkaiden olisi turvallista tulla hoitoon meille. Koemme tärkeäksi, ettei kenenkään tarvitsisi jäädä ilman hoitoa koronatilanteen vuoksi. Tarvittaessa toteutammekin turvallista hoitoa etäyhteyksien välillä, mikäli asiakkaalla on koronavirukseen liittyviä oireita tai asiakas epäilee altistuneensa virukselle vastaanottokäyntiä edeltävästi. Pandemiatilanteen lisäksi huomioimme potilasturvallisuutta useista muistakin näkökulmista käsin. Yksi keskeinen potilasturvallisuuttakin lisäävä tekijä on mielestämme asiakkaan ja perheen/läheisten aito kuunteleminen ja kuuleminen.\nToteutamme vastaanottopalveluita myös etäyhteyksien avulla. Etävastaanotto säästää usein asiakkaan aikaa ja vaivaa sekä mahdollistaa palveluiden saatavuuden asuinpaikasta riippumatta. Ajankohtaisesti toteutamme hoitoa myös Suomen rajojen ulkopuolelle. Vastaanottokäyntien vaivaton sovittaminen arkeen on usein myös hoitomyönteisyyttä – ja motivaatiota lisäävä tekijä. Tervetuloa vastaanotollemme joko Tuiraan tai itse parhaaksi kokemastasi paikasta!\nMediferro\tis at .\n☀ Viime perjantaina päiväosastolta kotiutettiin yksi potilas, joten luonnollisesti perjantai oli läksiäisten vietto päivä! Hyvän sään salliessa päivän ohjelmaan kuului pyöräretki Ainolan puistoon, jossa pelattiin perinteistä suomalaista mölkkyä 🪵🏁\nLäksiäislahjaksi muut osastolaiset sekä toinen omistaja ja nuorisopsykiatrian erikoislääkäri Virva 👩🏽⚕ askartelivat avohoitoon lähtijälle kortin, joka on koristeltu yhteisten piirrä ja arvaa – pelihetkien aikana syntyneillä kuvituksilla 📝\nVaikka yksi potilaista saateltiin avohoitoon haikein mielin, jatkamme nykyisellä porukalla ja reippaalla mielellä yhteisten muistojen luomista ja päiväosastotoimintaa! 💪🏽Mediferron porukka toivottaa kaikille mukavaa syksyn odottelua! 🍁🍂\n#⃣: #syömishäiriö #päiväosasto #päiväosastohoito #päiväsairaala #psykiatri #psykiatria #nuorisopsykiatria #eatingdisorderrecovery #eatingdisorder\nMietitään yhdessä kuinka voimme auttaa\nCopyright ©2021 MEDIFERRO . All rights reserved. Powered by WordPress & Designed by Bizberg Themes


Endorfiinista voimaa: Puhtautta ja raikkautta pesupähkinöillä\nPuhtautta ja raikkautta pesupähkinöillä\nOlen silloin tällöin lueskellut pesupähkinöistä, mutta ostos on jäänyt tekemättä. Nyt voitettuani blogiarvonnassa pesupähkinöitä pussillisen, olen niiden tuomaan raikkauteen pyykinpesussa täysin lumoutunut. Tuoksu on raikas, luonnollinen, puhdas. Mikä myös on huippua, vaatteisiin ei jää kemiallisia jäämiä ja pähkinän kuoret ovat biohajoavia.\nPuhdistava aine on kuoresta irtoava saponiini, joka liukenee yli 30 asteen lämpötilan veteen. Pieneen kangaspussiin laitetaan muutama pähkinän puolikas ja ne voi käyttää useampaan kertaan. Mitä likasempaa pyykki on sitä enemmän puolikkaita tarvitaan. Pesupähkinät sopii allergioista tai herkästä ihosta kärsivillekin, myös pähkinäallerkikot voivat niitä käyttää. Itse asiassa pesupähkinät eivät ole edes pähkinöitä, vaan luumarjoja kirsikan tapaan. Pesupähkinät ovat sapindus-sukuun kuuluvan puun hedelmiä, jotka kasvavat villeinä Hiamalaijan seudulla. Niitä on käytetty tuhansia vuosia puhdistukseen, vuoristokylissä aina 1960-luvulle asti milloin länsimaalaiset kemialliset pesuaineet ovat ne syrjäyttäneet. Ja nyt ollaan taas noihin vanhoihin hyviin konsteihin palaamassa niin monessa muussakin asiassa. On hyvä, että herätään luonnollisemmille vaihtoehdoille ja ymmärtämään ettei ne kemiallisesti tuotetut pesuaineet välttämättä ole hyväksi ei meille ihmisille sen enempää kuin luonnollekaan.\nPesupähkinöiden on tiedetty sopivan hyvin villan ja silkin pesuun. Lisäksi niitä on käytetty shampoona ja luonnonmukaisessa vanhassa intialaisessa lääketieteessä, Ayurvedassa muun muassa psoriasiksen hoitoon.\nPesupähkinäpuut (Sapindus mukorossi) ovat pensaita ja pieniä puita, jotka kasvavat luonnonvaraisina niin tropiikissa kuin lauhkealla vyöhykkeellä eri puolilla maailmaa. Intiassa ja Nebalissa ne kasvavat villeinä vuoristossa 500-15000 metrin korkeudella. Satoa puista aletaan saada n. 5v, mutta kunnollisia vasta 15v vanhoista. Alueella on monia satoja vuosia vanhoja puita. Hedelmät kerätään käsin maasta ensin kopisteltuaa jonkinlaisin kepein ne puusta putoamaan. Hedelmät kuivataan ennen myyntiä.\nEräässä nettisivustolla sanotaan myös, että pesupähkinäliuosta voi käyttää puhdistusaineena kodin eri pinnoilla. Käyttökokemusta ei ole. Ei myöskään erityisen likaisen pyykin pesemisestä. Kokemukseni on muutaman koneellisen verran peruspyykistä. Ihastuin pyykin raikkauteen. Vaatteet jäävät myös pesun jäljiltä pehmeiksi, joten huuhteluainetta ei tarvita.\nMeidän mökkeillessä olen saanut kaksi uutta lukijaa. Tervetuloa ja toivottavasti aiheet laidasta laitaan kiinnostaa, tai ainakin osa niistä :D\nLähettänyt Heidi klo 15.43\nTunnisteet: hyvinvointi, luonnonkosmetiikka, luonto, vinkki\nM. M. 3. huhtikuuta 2013 klo 20.21\nPesupähkinöistä voi tehdä itse helposti liuosta ja sitä voi käyttää yleispuhdistusaineena, mutta myös suihkussa shampoona ja vartalolle. Todennäköisesti pähkinöistä olisi myös koiranpesuaineeksi. :)\nOma kokemukseni pyykkien kanssa on, että liian tahraiseen pyykkiin ei pähkinöitä kannata käyttää. Ainakaan ilman tahranpoistoainetta. Silti suosittelen pesupähkinöitä lämpimästi kaikille. Itse olen käyttänyt niitä jo vuosia.\nAnonyymi 6. huhtikuuta 2013 klo 17.50\nYhdyn edelliseen kommentoijaan. Pitäisikin taas ostaa pesupähkinöitä. Ei ne munkaan mielestä sovi kovin törkyiseen pyykkiin, ja treenivaatteet haisevat\nhieltä pesun jälkeenkin. Meillä käytetään normaalistikin hajusteettomia pesuaineita eikä huuhteluaineita ollenkaan, mutta treenivaatteet eivät haise niillä\npesemisen jälkeen. Tiedä sitten, mikseivät pesupähkinät auta hien hajuun.\nMuuten, äitini luuli pesupähkinöitä oikeiksi pähkinöiksi tai vastaaviksi, kun näytin niitä hänelle. Oli aika hemmetin lähellä, ettei pistänyt niitä suuhunsa.\nEstin viime hetkessä. Olisi toki ollut mielenkiintoista nähdä reaktio. :P\nHeidi 6. huhtikuuta 2013 klo 18.29\nNiin arvelinkin, likapyykkiin/hikipyykkiin voi olla liian mietoa tavaraa. Toisaalta hikipyykki ei hiettömäksi tule oikein millään, ei ainakaan kun paljon hikivaatetta käyttää.\nPitäisikin testata tuota liuoksen valmistusta ja miksipä ei koiran pesemistäkin :D\nHoppu helpottaa, kurkkukipu alkaa\nYstäviä, käsitöitä ja teeillan tunnelmia\nMistä olen ylpeä?\nViimeisimmät valmistuneet neulomukset\nPirteät veljekset - heiluvat hännät


Huuhkajat pelaa vuoden viimeiset EM-kotikarsintapelinsä Turussa ja Helsingissä, kisapaikkaankin on jo varauduttu: ”Meillä on siihen selkeät askelmerkit” - Urheilu | HS.fi\nSuomi on voittanut Ratinassa viisi viime otteluaan.\nHuuhkajat pelaa vuoden viimeiset EM-kotikarsintapelinsä Turussa ja Helsingissä, kisapaikkaankin on jo varaudut\nSuomalaisfanit marssivat sankoin joukoin Ratinaan, kun Huuhkajat kohtasi Bosnia-Hertsegovinan 8. kesäkuuta. (KUVA: Vesa Moilanen / Lehtikuva)\nJulkaistu: 12.6. 12:54 , Päivitetty: 12.6. 12:56\nSuomi isännöi J-karsintalohkon kotipelejä Armeniaa ja Liechtensteinia vastaan 15. lokakuuta ja 15. marraskuuta suunnitelmien mukaisesti Turussa ja Helsingissä.\nVoittoputki sai Suomen eli Huuhkajien kannattajista monen uumoilemaan, voisiko loppuvuoden kaksi viimeistä karsintaottelua siirtää pelattavaksi Tampereelle.\n”Ne ottelut pelataan suunnitelmien mukaisesti Turussa ja Helsingissä. Viime maanantai oli Euroopan jalkapalloliitto Uefan sääntöjen mukaan takaraja pelipaikkakuntien siirrolle”, Suomen palloliiton myynti- ja markkinointijohtaja Mikko Varis https://www.hs.fi/haku/?query=mikko+variskertoo.\n”Meillä on yhtä lailla hyviä kokemuksia Turusta, jossa Suomi voitti viime syyskuussa Nations Leaguessa (Kansojen liiga) Viron”, Varis perustelee.\n”Siinä vaiheessa vuotta ottelua ei missään nimessä haluta pelata luonnonnurmella, koska sääolot voivat olla Suomessa mitä tahansa”, Varis huomauttaa.\n”On turha mennä asioiden edelle. Toki on tiedossa, että jos ja kun EM-kisoihin päästään, lippuja tullaan Suomessa kysymään valtaisasti. Meillä on siihen selkeät askelmerkit”, Varis kertoo.


Suomi ja Venäjä yhteisymmärrykseen 800 MHz:n taajuusalueen käytöstä – Uusien matkaviestinverkkojen käyttöönotto mahdollista - Viestintävirasto\nSuomi ja Venäjä yhteisymmärrykseen 800 MHz:n taajuusalueen käytöstä – Uusien matkaviestinverkkojen käyttöönotto mahdollista\nma, elo 29, 2011 12:06 CET\nViestintävirasto ja Venäjän taajuushallinto ovat allekirjoittaneet Moskovassa sopimuksen 800 MHz:n taajuusalueen käytöstä maiden välisellä raja-alueella.\nSuomi ja Venäjä ovat keskustelleet taajuusalueen käytöstä maiden välisellä raja-alueella jo usean vuoden ajan. Venäjällä 800 MHz:n taajuusalue on ilmailun radionavigointijärjestelmien käytössä. Nyt solmittu sopimus mahdollistaa uusien matkaviestinverkkojen rakentamisen aikataulullisesti etuajassa kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n kyseistä taajuusaluetta koskevaan sääntelyyn verrattuna*.\nUuden taajuussopimuksen ansiosta täysin kattavan matkaviestinverkon rakentaminen 800 MHz:n taajuusalueella on mahdollista 55 kilometrin päähän Venäjän rajasta. Parhaimmassa tapauksessa tukiasema voidaan rakentaa 12 kilometrin etäisyydelle rajasta ja verkon asiakkaat pystyvät käyttämään päätelaitetta neljän kilometrin etäisyydellä rajasta.\nTaajuussopimukseen sisältyvillä rajoitteilla varmistetaan, ettei Venäjän ilmailun navigointijärjestelmille aiheudu häiriöitä raja-alueella. Sopimuksen tekniset käyttörajoitteet koskevat tasapuolisesti koko matkaviestinverkkojen käyttöön tulevaa taajuusaluetta. Sopimus ei kuitenkaan kata Venäjän nykyisessä käytössä olevia ilmailun radionavigointijärjestelmän asemia, jotka voivat myös rajoittaa matkaviestinjärjestelmien toimintaa Suomessa.\nTärkeä sopimus viestintäalan kehitykselle\nSopimus on merkittävä suomalaiselle viestintäalalle, sillä teleyrityksille ei ole lähitulevaisuudessa näköpiirissä teknis–taloudellisesti yhtä houkuttelevaa taajuuskaistaa. 800 MHz:n taajuusalue soveltuu erittäin hyvin langattoman laajakaistan tarjontaan haja-asutusalueilla.\nSuomen ja Venäjän taajuusviranomaiset ovat jo aikaisemmin sopineet, että matkaviestinverkkojen testaus on mahdollista aloittaa 800 MHz:n taajuusalueella. Viestintävirasto myönsi ensimmäiset radioluvat kolmannen sukupolven matkaviestinverkkojen (LTE-verkot) testaukseen heinäkuun alussa.\n*Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n maailman radiokonferenssi (WRC) päätti vuonna 2007, että 800 MHz:n taajuusaluetta voidaan käyttää matkaviestinverkoille vuodesta 2015 alkaen. Maat voivat aikaistaa matkaviestinjärjestelmien käyttöönottoa sopimalla siitä naapurimaiden kanssa.\nKehityspäällikkö Pasi Toivonen, Viestintävirasto, p. 09 6966 853 tai 040 530 5458,\nJohtaja Kirsi Karlamaa, Viestintävirasto, p. 09 6966 477 tai 040 823 2121


Jos haluat Adoptioida neon lue säännöt ja ohjeet ja valitse täältä neo.\nvaihe: 2/10 taapero\nluonne: Hehku on kiltti neo. Hehku pitää todella paljon auringosta ja luonnosta.\nluonne: Kiltti ja iloinen, aina optimistinen ja ystävällinen.Tykkää olla sylissä ja rakastaa yllätyksiä.\nerikoistaito: Osaa lentää. Max.korkeus on 100m ja max.nopeus on 60km tunnissa.\nmuuta: On poistunut kivettyneestä muodosta.\nEx hoitaja: Cindy\nIkä: 1/10 teini\nErikoistaito: Nelli osaa lentää. Sen maximi korkeus on 1 km ja maximi nopeus 15 km tunnissa.\nLuonne: Nelli on todella kiltti ja rauhallinen. Nelli rakastaa hoitajaansa pikku neoja ja siksi se haluaisikin aikuisena oman pikku neon. Nelli auttaa aina tarvittaessa ja se ei yleensä kiukuttele vaikka onkin teini.\nIkä: 3/10 teini\nerikoistaito: Nikolas osaa maalata kuin taidemaalari ja se pystyy tekemään mestariteoksen kahdessa tunnissa.\nluonne: Nikolas on taikaneo ja siksi se osaa tehdä pikkutaikoja. Nikolas ei kuitenkaan ikinä käytä taikoja pahan tekemiseen vaan aina sallittuun hauskan pitoon. Nikolas on muutenkin todella ystävällinen ja kiltti.\nIkä: 2/5 taapero\nLuonne: Kaitsu on vielä pieni neopoika ja todella utelias sellainen. Kaitsu rakastaa lämmintä maitoa ja siksi sille pitää antaa sitä aika usein. Kaitsu kaipaa paljon huolenpitoa!\nNimi: Sissi (nimeä saa muuttaa!)\nIkä: 0/5 taapero\nLuonne: Sissi on kiltti ja rauhallinen neo. Se rakastaa porkkanaa ja silitystä. Sissi pitää musiikista ja varsinkin hip hopista! Jos Sissi saa hoitajan niin se ei haluaisi ikinä vaihtaa sitä uuteen.\nNimi: Oona & Olli\nIkä: Oona & Olli 4/10 taapero\nSkp: Oona tyttö & Olli poika\nLuonne: Oona on kiltti ja utelias. Ja uteliaisuutensa vuoksi se joutuu välillä vaaroihin ja siksi sitä kannattaa pitää silmällä. Oonan veli Olli on tosi kepposteleva. Jos annat sille idean miten tai milloin voi keppostella niin kohta saatat kaatua banaanin kuoreen. Jos otat Oonan niin sinun pitää ottaa myös Olli.\nErikoistaito: Oona osaa laulaa ja Olli osaa askarrella taitavasti.\nEx hoitaja: Omena-porkkana


mikä vit.....aa? avautumis topic VOL2 - Sivu 619 - Foorumi – Saabclub.fi\nViesti Kirjoittaja 9-5 3.0t » Ti Huhti 13, 2021 11:28\nV#tuttaa tämä nykyisin joka paikkaan leviävä paskalaadun valmistus ja myyminen.\nHain eilen uudet rillit suurehkon optikkoketjun liikkeestä.\nKokomuoviset paksuhkot kehykset ja räätälöidyt moniteholinssit.\nIllalla vaimo-kulta huomasi, että vasemman sangan alareuna ei istu nätisti kehykseen/saranaan - on korkeudeltaan matalampi kuin kehyksen vastakappale.\nKatsoin itsekin, että niinpäs näyttää tosiaan olevan.\nOlin nyt aamulla lähdössä käymään optikkoliikkeessä ja puhdistin/pesin lasit ensimmäistä kertaa - kuivatessa vasen linssi irtosi käteen.\nLiikkeessä totesivat, että "vasen linssi on hiottu liian pieneksi" - on väljä eikä pysy kiinni kehyksessä. Ensiapuna he kiinnittävät linssin "silikonisovitteella" (eli käytännössä liimaavat sen silikonimassalla kiinni kehykseen) ja mikäli linssi löystyy tai irtoaa vielä, niin vasta sitten tilattaisiin uusi, oikean kokoinen linssi. Kysyin että eikös olisi varminta tilata suoraan uusi linssi, niin vastaus oli, että protokollan mukaan yritetään ensin "sovitteella".\nSangan istumattomuus todettiin myös.\nTutkittiin liikkeessä hyllyssä olevaa vastaavaan esittelykehystä ja siinä täsmälleen sama tilanne, kuin myös varastosta esiin haetussa toisessa vastaavassa kehyksessä.\nTuumasin että ilmeisesti sitten vasemman sangan ruiskuvalumuotti on väärin mitoitettu kun kaikissa kolmessa kehyksessä on sama vika.\nPalveluhenkilö tähän, että näin ilmeisesti on, mutta he eivät voi tehdä asialle näin ollen mitään. Hän jatkoi sitten, että jos kehys olisi esim. Armanin 400 euron hintaluokan kehys, asia ei olisi mitenkään hyväksyttävissä, mutta kun valitsemani kehys on VAIN 129 euron hintainen, niin asia on ymmärrettävissä eikä ko. hintaluokan kehykseltä voi enempää odottaa.\nSanailin palveluhenkilölle tovin siitä, että itse ymmärrän asian niin, että kaikkien myynnissä olevien tuotteiden, hintaluokasta riippumatta, tulisi olla laatutarkastettuja ja kohtuullisen virheettömiä. Palveluhenkilö myönteli olevansa periaatteessa samaa mieltä, mutta käytännössä asiat eivät kuulemma kuitenkaan ole aivan niin yksiselitteisiä.\nPalveluhenkilö ehdotti, että jos sanka häiritsee minua kovin, niin voin valita uudet, kalliimmat kehykset heidän valikoimastaan ja maksan lisää kehysten hinnan erotuksen. He tulevat hyvää hyvyyttään vastaan siten, että linssit toisiin kehyksiin hiottaisiin ilman maksua.\nVastasin, että valitsemani kehykset ovat se ainoa kehysmalli heidän valikoimassaan, jonka haluan (ja itse asiassa ainoa mieleiseni kehysmalli yleensäkään minkään optikkoliikkeen valikoimassa).\nJätin rillit liikkeeseen liimattavaksi ja käyn hakemassa ne iltapäivällä.\nLuulisi, että karvaa vajaalla 600 eurolla (kehys+linssit) saisi kunnolliset lasit, mutta ei se vaan tänä päivänä mene niin.\nKaikkien kulutushyödykkeiden hinnat kipuavat koko ajan ylöspäin kun samalla laatu laskee jopa vielä jyrkemmällä kulmakertoimella.\nEli, paskaa myyvät hymyssä suin.\nKaikkein eniten v#tuttaa se kun kuluttajana olet lähes täysin voimaton tämän paskan edessä!\nViesti Kirjoittaja viggen » Ti Huhti 13, 2021 13:56\nEn hyväksyisi tuollaista, täällä on kahden vuoden takuu, jos ei ole tyytyväinen tuotteeseen minkä olet valinnut. Yhden kerran on 30 vuoden aikana sattunut, että pitänyt vaihtaa kehyksien takia kokonaan uudet kehykset ja linssit, ilman maksua.\nTässä liikkeen takuu selostus:Vi gillar nöjda kunder. Därför kommer alla våra bågar och glas med en 2-årig produktgaranti. Det betyder att vi garanterar kvaliteten på materialen, ytbehandlingarna och tillverkningsprocessen och att vi reparerar eller ersätter glasögon som mot förmodan inte skulle leva upp till våra höga tillverkningsstandarder under den tvåårsperioden.\nViesti Kirjoittaja jefreitteri » Ti Huhti 13, 2021 14:23\nTi Huhti 13, 2021 13:56\nEhdottomasti näin. Selvästi viallinen tuote pitäisi vaihtaa uuteen.\nKan du också skriva det på finska eftersom inte alla kan prata svenska?\nViesti Kirjoittaja viggen » Ti Huhti 13, 2021 14:27\nPidämme tyytyväisistä asiakkaista. Siksi kaikilla kehyksillämme ja lasillamme on 2 vuoden tuotetakuu. Tämä tarkoittaa, että takaamme materiaalien, pintakäsittelyjen ja valmistusprosessin laadun ja korjaamme tai vaihdamme lasit, jotka eivät oletettavasti vastaa korkeita valmistus standardiamme tuona kahden vuoden aikana.\nViesti Kirjoittaja 9-5 3.0t » Ti Huhti 13, 2021 15:41\nJuu, ei mun tarvitsisikaan hyväksyä, saisin vaihdettua lasit toisenlaisiin/virheettömiin kehyksiin, kuten mulle ehdotettiin ...ja varmaan voisin ottaa samanhintaiset tai jopa halvemmatkin kehykset valikoimasta.\nMutta ongelma tässä minun kohdallani on se etten kerta kaikkiaan löydä mitään vastaavaa tai muuta oman makuni mukaista kehystä heidän valikoimastaan - eikä nykyisen kehysmallin vaihtaminen uuteen auta asiaa millään lailla, kun kaikki näyttävät olevan samalla lailla valmistusvikaisia.\nViesti Kirjoittaja anv » Ti Huhti 13, 2021 17:37\nNo jopas on. Minulla on tässä silmillä yhdet, pöydällä toiset ja autossa vielä varalasit. Piti oikein tarkastaa nuo kaikki ja yllätysyllätys, minkäänlaista valmistus- tai muutakaan ongelmaa en noista löydä. En edes noita yksistä, jotka olivat vuosi sitten alkukesän nurmikolla hukassa ja jäivät jopa ruohonleikkurin alle tällöin. Mutta, hinnat ovatkin 3-10 eur/lasit. Tämän hintaluokan laseissa voisin jotain pikkuvikaa hyväksyäkin...\nViesti Kirjoittaja pimiz » Ke Huhti 14, 2021 12:21\nTilasin yli kolme viikkoa sitten briteistä aftermarket-stereon asennussarjan autoon. Viimeisin merkintä tilausseurannassa on yli kaksi viikkoa sitten että lähtenyt maasta eikä mitään ole kuulunut vieläkään järkyttävän hidasta.\nViesti Kirjoittaja Tooni » To Huhti 15, 2021 18:19\nEspoon ääsmarketissa ei näköjään osata lyödä ostoksia oikein kassaan, velotettu tuotteita moneen kertaa, täytyy näköjään muistaa kattoa ne kuitit kassalla kerran ei voi edes siihen luottaa, että osataan tehdä oma työnsä oikein v*****aa kun huomasin vasta kotona....\nViesti Kirjoittaja VKe » To Huhti 15, 2021 20:21\nTo Huhti 15, 2021 18:19\nääsmarketissa v*****aa kun huomasin vasta kotona....\nSamoja kokemuksia maakunnan ääsmarketeista Ei jatkoon.\nViesti Kirjoittaja VKe » To Huhti 15, 2021 20:27\nJa sit viä se että meän huushollissa ei oo mitään herkkuja missään ...\nEi suklaata, keksejä, irtsareita... ei mitiä ...ja taas mieleni pahoitin...\nViesti Kirjoittaja Tooni » Pe Huhti 16, 2021 13:55\nTo Huhti 15, 2021 20:21\nOmalla kunnalla hyvin toiminut ja toiseksi mikä nyt ketuttaa, niin tyhjänkyselijät torilla olevista tavaroista.... Jos käytetty tuote on liian kallis tai ei kiinnosta niin mene ja osta uudet\nViesti Kirjoittaja nalleolut » La Huhti 17, 2021 16:41\nOikeastaan emännän femma kun siin ei oo koukkua..\nBahcon uus hallitunkki nostaa hädin tuskin takapyörät irti maasta ku siit verolenkistä nostaa.\nOma femma nousee reilusti ku on koukun runko vastaavas paikassa.\nViesti Kirjoittaja Tooni » Ke Huhti 21, 2021 11:26\nNykyinen asiakaspalvelun laatu, kumma kun pitää alkaa soittelemaan samasta asiasta monesti perään ja melkeinpä noitumaan kun ei tapahdu mitään ennen sitä tällä kertaa oli kyseessä taloyhtiön kiinteistöhuolto jolle soitin varmaan kuukaus sitten jo lattialämmityksen termostaatista joka on rikki, piti tulla korjaaja, ei ole näkyny ja äsken kun soitin niin eivät edes muistaneet koko asiaa.... kaikki pitäs tehä ite näkyään\nViesti Kirjoittaja AZP » Ke Huhti 21, 2021 11:39\n^Tuli ihan käytännössä koettua tämä asiakaspalvelun laatu suhteessa asioiden tekemiseen oikein vertailuna Suomi vs. Amerikka.\nOstin jo jokin aika sitten jenkkilän työreissun yhteydessä Oldsmobileen uudet jarrukamat, sisältäen mm. uudet jarrusatulat. Viime viikolla aloin asentamaan ja kaikki hyvin siihen asti kunnes huomasin että satulassa on jarruletkun banjopultille eri kierre kuin vanhassa. Uuden satulan mukana tuli kuparitiivisteet bajopultille, mutta ei uutta banjopulttia, eikä mitään tietoa mikä tuon reijän kierre on. Kaiken kruununa vanhat jarruletkut on sen verran pienellä reijällä, että ne pitää uusia samalla, että uudet banjopultit sopii reikään.\nLaitoin sitten jenkkeihin osan valmistajalle sähköpostitse kyselyn, että mille kierteelle mun pitäis nyt hankkia banjopultit. Yleensähän tällaisessa asiassa kun laitat suomalaiselle toimijalle sähköpostia, niin et saa mitään vastausta. No jenkeistäpähän tuli heti autommattinen vastaus, että kyselysi on rekisteröity ja annettiin vieläpä tikkerikoodi jolla asiaa hoidetaan. Sieltä tuli alle vuorokaudessa vastaus että kierre on M10 x 1.5.\nOlin iloinen että on millikokoinen, vaikkakin epäilin heti että puhuvatkohan palturia, kun vanha banjopultti oli tuumakokoinen. Paikalliseen hydrauliikkaliikkeeseen satulan kanssa kyselemään löytyykö M10 x 1.5 banjopultteja ja saavatko tehtyä mulle uudet sopivat jarruletkut. Myyjä kokeili M10 pulttia reikään, ja sanoi "jos toi on M10 niin mä olen joulupukki" . Ja olihan se liian pieni se pultti siihen. Hyllystä löytyi sitten kuitenkin MAGA-kokoinen pultti eli 7/16" - 20 UNF, joten sellaiset tiskiin. Jarruletkut valmistuisi kuulemma samana päivänä (perjantaina) tai viimeistään maanantaina, ja soittavat kun on noudettavissa.\nTiistaipäivään mennessä ei kuulunut mitään, joten soitin perään ja sanoi että tuossahan ne on valmiina jo olleet jonkin aikaa. En sinänsä yllättynyt, koska useammin käy niin että puhelua ei kuulu vaikka niin on sovittu, ja itse saa soitella perään. Kävin hakemassa, laadukkaan oloiset osat oikeilla kierteillä ja reijillä, osat saman tien kiinni autoon ja tänään näillä osilla Oldsi on katsastettu.\nTarinan opetus: suomalaiselta et saa asiakaspalvelua ja se ei vastaa soittopyyntöihin tai soita kun osat on valmiina, vaikka niin sovitaan. Osat on kuitenkin priimaa ja sitä mitä luvataan, eikä puhuta paskaa. Jenkkilästä saat nopeasti vastauksen ja kommunikaatio pelaa teoriassa, mutta tuote voi olla vähän sinnepäin ja informaatio ihan täyttä tuubaa.\nNäistä kun saisi yhdisteltyä parhaan kombon, niin voisi olla tyytyväinen.\nViesti Kirjoittaja nalleolut » Ke Huhti 21, 2021 18:29\nKlo 18.15 kävin motonetis hakemas öljyt +tulpat talon käyttökulkineisiin ja samalla kysyin joko 2pv sitten tilaamani osat olisivat saapuneet.. no ei vastas myyjä ja kertoi et voi mennä pari päivää vielä.. no ajelin kotia kun klubitoveri laittoi viestiä et ois halpaa kaljaa tarjolla joten koukkasin sen kautta kotia ja juuri kun sain auton parkkiin ja ekan kaljan auki piippas puhelin klo1915 että tilaamasi osat ovat noudettavissa\nEt prkl juuu


Asukkaille - Henna\nHenna on tiivis puutarhakaupunki, jossa on helppo tutustua muihin asukkaisiin. Rakennukset ryhmittyvät yhteisten pihakatujen varsille ja puistojen ympärille.\nLue lisää asumisen mahdollisuuksista\nHennan aktiivisessa yhteisössä ei aika käy pitkäksi. Puutarhakaupunkia ympäröivien kylien Luhtikylän, Karkkulan ja Mallusjoen vilkas harrastustoiminta ja vapaa-ajan palvelut sekä monet tapahtumat tarjoavat elämäniloa myös tuleville hennalaisille.\nHennaan rakennettava päiväkoti ja koulu palvelevat koko Orimattilan länsiosaa.\nHome Sweet Henna -blogi\nMeidän tuleva koti, Honkarakenteen hirsitalo, kohoaa Hennaan…\nHaku Länsi-Orimattilan päiväkotiin on alkanut Länsi-Orimattilan päiväkodin suunnittelu on parhaillaan käynnissä. Hennaan nouseva päiväkoti avaa ovensa elokuussa 2021. Päiväkotiin [...]\nMuuttajilta kysellään Henna-haaveista. Elinvoima- ja tekninen toimiala kysyy yhdessä Orimattilan Asuntojen kanssa mielipiteitä Henna-asuinalueesta ja sen kehittämisestä mahdollisilta muuttajilta. [...]\nLisää uutisia asukkaille\nRakentaja! Olisiko seuraava kohteesi Hennassa?\nHennan päivikodin on suunniteltu avautuvan syksyllä 2021. Alueelta kysellään nyt muuttovalmiita asuntoja. Hennassa on tontteja pari-, rivi-, kerros- ja omakotitaloilla. Lisätietoja tonteista ja rakennustapaohjeista maankäyttöpäällikkö Ossi Hosiaisluoma p.040 734 0798


Sosiaalipalvelu | Mtv/Uutiset\nMaan Ydin Suomessa on maan johtavia arkkitehteja, joiden avulla kaupungit ja kaupunginosat voisivat kilvoitella esimerkiksi. Mitä kauemmaksi Suomesta mennään, sitä kapeampi kuva ulkomaista usein piirtyy. Esimerkiksi Kolumbiasta kantautuu useimmiten huumeisiin ja väkivaltaisuuksiin liittyviä uutisia. Nekin ovat maalle leimal. Matkavakuutus Perheelle Englannin Kuningatar Armeijan vanhoihin luoliin on evakuoitu 25 hyllykilometriä. – Jyväskylän yliopistolla on 4 200 neliömetriä varastotilaa\nLukijalta: Työvoiman palvelukeskuksen ja kuntien välistä.\n– Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu. Kuntouttava työtoiminta on myös työttömyysturvalain.\nJohannes Virolainen Perjantaina 24. heinäkuuta viettävät kaikki Kristiinat nimipäiväänsä. Samoin Kirsti, Tiina, Kirsi, Krista ja Kiia. Samoin. Edesmennyt Jope Ruonansuu kamppaili monenlaisten terveysongelmien kanssa. Hän kuitenkin löysi onnea perhe-elämästä viimeisinä. Maan Ydin Suomessa on maan johtavia arkkitehteja, joiden avulla kaupungit ja kaupunginosat voisivat kilvoitella esimerkiksi. Mitä kauemmaksi Suomesta mennään, sitä kapeampi kuva ulkomaista usein piirtyy. Esimerkiksi Kolumbiasta\nMatkavakuutus Perheelle Englannin Kuningatar Armeijan vanhoihin luoliin on evakuoitu 25 hyllykilometriä. – Jyväskylän yliopistolla on 4 200 neliömetriä varastotilaa jylhän Kanavuoren uumeniin kaivetuissa luolissa. Pomminkestäviin. Vertaa Lyhenne Lauri Tähkä Lääkäri 1.3.2019 · Uusi albumi "Meidän tulevat päivät" nyt ulkona Spotify: https://spoti.fi/2GPuYJf Levykauppa Äx: http://bit.ly/2UdCsc3 Osta liput Lauri Tähkä tilaisuuksiin helposti ja nopeasti Ticketmaster Suomen verkkokaupasta. 1.3.2019 · Uusi albumi\nOmenamurupiirakka Omena-murupiirakka resepti – valmistusohje. Kuori ja viipaloi omenat, sitruunamehua ja sokeria päälle. Sekoita keskenään kermaviili ja jäähtynyt voisula. Lisää munat, sokeri ja jauho-soodaseos. Omena-murupiirakka (n. 20 palaa), valmistusaika alle 60 min. Ohje: Laita uuni lämpenemään 200 asteeseen. Kuori omenat. Viipaloi ja laita sokerin kanssa kattilaan. Eddie Murphy Lapset Monilla Hollywood-tähdillä on kotona riittää vilskettä, kun


Helmikuu 8, 2016 Kaisu Haapalainen C 0 0\nSata taalaa on teksti koostuu kollaasi lauseiden eri tekijöiden tai teosten, yhdistettiin alkuperäisen teoksen. Termi tulee latinan prosenttia, joka on alun perin tarkoittanut kangas muodostettu kappaletta erilaisia kankaita. He tietävät monia esimerkkejä sata taalaa, antiikin ajoista lähtien. Esimerkiksi Centone morsiamen Ausonius, koostuu yksinomaan lauluja Vergilius, tai "Centoni Homeroksen" kreikaksi, johtuu viidennellä vuosisadalla piispa nimeltä Patricius.\nJoissakin tapauksissa se tulee centoni jopa teoksiin jotka eivät koostu kokonaan kappaleita otettu muualla, mutta ne ovat edelleen mausteina lainauksia, kuten anatomia Melancholy Robert Burton.\nNiistä tekijöitä, joiden materiaali on piirretty sata taalaa, erityisesti Vergilius on käytettävä kirjailijoiden eri aikakausilta. Ja ajanlaskumme, usein centoni ollut uskonnollinen sisältö. He tuntevat toisensa "Kristuksen elämän" in sata taalaa, ja erityisesti he muistavat kaksi: yksi kirjoittanut jalo roomalainen Proba Falconia, joka vuonna 694 säkeet kuvaavat Vanhan ja Uuden testamentin, luomisesta maailman ylösnousemus Jeesuksen, ja Pyhä Aeneis Etienne de Pleurre, Canon Säännöllinen Saint-Victor Pariisissa. Jopa uskonnollinen Skotlannin Alexander Ross suoritetaan samanlainen operaatio kirjoittamalla teoksella Virgilii Evangelisantis Christiados.\nFani tällainen oli, Italiassa, palapeli Bendazzi Anacleto yritti kätensä tämäntyyppisiä koostumuksia, kirjoittaa elämän Kristuksen kertonut Virgil, joka koostuu C-666 hexameters Virgil. Teksti Bendazzi poikennut kuin Proba centoni ja Pleurre, jotka yhdistettiin ja muokata uutta materiaalia, kirjailija laskenut, että yli puolet sisällöstä. Niistä muutokset tekijä Ravennan on tehnyt työtä hänen edeltäjistään, on muun muassa parempi tarttuvuus evankeliumin teksti:\nAlla esimerkki C-huomata Vergilius joka on kappaleen Kuninkaiden kumarrus:\nEteläisessä Afrikassa 1951: 38 tämä laulu on sama, paitsi kolmanneksi viimeinen ja toiseksi viimeinen rivi, joka kuuluu seuraavasti:\nEdellinen artikkeli Turhamaisuus\nSeuraava artikkeli Massimbona


EKP:n korkokokous tänään: yksi askel eteen, kaksi taakse? | Inderes: Osakeanalyysit, mallisalkku, osakevertailu & aamukatsaus\nArtikkeli 12.09.2019 6:56 TalousMakroanalyysiKeskuspankitEKP\nEuroopan keskuspankin neuvosto järjestää tänään korkokokouksensa, josta on ennakkoon odotettavissa ainakin talletuskoron lasku ja ohjeistuksen muutos. Uudesta elvytysohjelmastakin puhutaan ja lisäksi pankki joutuu mahdollisesti jälleen tarkistamaan euroalueen talouskasvuennusteitaan hieman alaspäin. Tämä on odotuksissa:\nTalletuskoron lasku 10-20 korkopisteellä (on nyt -0,4 %). Järjestelmä olisi kuitenkin monitasoinen, jolloin euroalueen pankitkin saisivat helpotusta negatiivisten korkojen ahdinkoonsa.\nOhjeistuksen muutos: keskuspankki muuttaa sitoutumistaan nollakorkoihin ehdolliseksi inflaatiolle ja vähentää kalenterin merkitystä (nykyisellään ohjaistuksessa nollakorot jatkuvat ainakin vuoden 2020 puoliväliin)\nEpävarmuus politiikkapäätösten osalta on kuitenkin korkealla. EKP on tällä hetkellä vaikeassa tilanteessa: eurotalouden kasvuvauhti hiipuu, Saksan talous keikkuu taantuman partaalla ja samaan aikaan inflaation elpymiseen ei tunnu uskovan taloudessa enää oikein kukaan. Siksi keskuspankin olisi taas ainakin odotusten perusteella otettava kaikki keinot käyttöön. Enää se ei ole kuitenkaan yhtä helppoa kuin aikaisemmin, sillä korkotaso on ollut nollassa (ja talletuskorko negatiivinen) jo vuosia ja velkakirjakorotkin tippuneet lähelle nollaa tai sen alapuolelle useissa eurotalouksissa. Lisäksi moni euroalueen talouskasvua hidastava tekijä (Kiinan kasvun hidastuminen, Brexit, kauppasota) tulee nyt ulkopuolelta. Varsinaista positiivista ”sokkia” on siis vaikea saada aikaan, varsinkaan kun pääjohtaja Mario Draghi on ottanut puheissaan jo vahvan etunojan elvytyssuunnitelmiin ja luvannut keskuspankilta tukea taloudelle. Koska odotukset ovat korkealla, myös pettymyksen riski on tänään suuri.\nUutta elvytysohjelmaa, jossa arvopaperiostot aloitettaisiin 30 miljardilla eurolla kuussa on leivottu sisään odotuksiin, mutta se on lisännyt vastustusta myös EKP:n sisällä. Puolisen tusinaa EKP:n neuvoston 25 päätöksentekijästä on kritisoinut julkisesti uuden elvytyksen aloittamista ja toivonut, että elvytystoimet jätettäisiin vasta suuremman kriisin varalle. Lisäksi osa haluaa, että loka-marraskuun vaihteessa aloittavan keskuspankin uuden pääjohtajan Christine Lagarden käsiä ei sidota etukäteen, vaan mikäli myöhemmin on tarpeen, hän saisi valmistella elvytysohjelman ”omiin nimiinsä”.\nJoka tapauksessa Mario Draghi lopettaa lokakuun lopussa kahdeksan vuoden virkakautensa pääjohtajana, joka ei nostanut ohjauskorkoa kertaakaan. Muutoinkin rahapolitiikan tekeminen on muodostunut yhä haastavammaksi viime vuosina, sillä yksi askel eteenpäin saattaa kostautua tulevaisuudessa kahtena taaksepäin. Tämä siksi, että elvytyksen teho hiipuu eikä keskuspankki pysty yksin rahapolitiikan välillisillä vaikutuksilla kannattelemaan eurotaloutta. Rinnalle tarvittaisiin myös elvyttävää finanssipolitiikkaa.