Kuuneito sateenkaarten lahdelta | Zeniitti\nHome › Erikoisartikkeli › Kuuneito sateenkaarten lahdelta\nErikoisartikkeli, Kuu, Kuu, planeetat ja komeetat, Yleinen\t 24.2.2021 0 Paula Wirtanen\nMonessa mukana ollut ja ansioitunut tähtitieteilijä Giovanni Cassini julkaisi vuonna 1679 kauniin ja yksityiskohtaisen kuukartan. Se muistetaan erityisesti Kuuneito-yksityiskohdasta, joka sijaitsee Sinus Iridumin, Sateenkaarten lahden kärjessä. Kenestä on kyse vai onko se vain kartan laatijan keksimä runollinen koriste?\nKautta aikain rakastuneet parit ovat ihailleet romanttista Kuuta. Täydenkuun aika saa myös keväisessä luonnossa elämänilon syttymään ja pöllöt huhuilemaan. Ja ihmiset, niin, nauttimaan Kuun loisteesta joko pareina tai sitten yksin romanttisine haaveineen kenties jutellen Kuulle kaipuustaan.\nVuonna 1679 myös Giovanni Domenico Cassini oli joutunut Pariisin taivaan alla paitsi Kuun loisteen ja ranskalaisen ilmanalan, myös luultavasti romanttisen kaipuun valtaan. Silloin hän julkaisi kuukartan, joka muistetaan Kuuneito-yksityiskohdastaan. Mistä on kyse ja kuka tämä salaperäinen nainen Kuussa on?\nCassini ja kuukartoituksen historia\nGiovanni Cassini (1625–1712). Léopold Durangelin maalaus vuodelta 1879, joka sijaitsee Pariisin observatoriossa. (Wikimedia Commons)\nGiovanni Cassini syntyi 8.6.1625 Italiassa. Nikolaus Kopernikuksen kuolemasta oli kulunut 82 vuotta, ja maailma oli jo nähnyt myös Galileo Galilein, Tyko Brahen ja Johannes Keplerin tekemää työtä. Sir Isaac Newton syntyi Cassinin ollessa 17-vuotias. Elettiin aikaa, jolloin havaitseva tähtitiede kaukoputkien avulla oli uutta ja innostavaa.\nGalileo Galilei ja eräät muutkin olivat tehneet piirroksia Kuusta kaukoputken avulla, mutta Kuun kartoittaminen oli vasta alussa. Ensimmäisen varsinaisen kuukartan julkaisi Johannes Hevelius kirjassaan Selenographia (1647). Kartta on aukeaman kokoinen ja sitä reunustavat kerubiaiheiset koristeet.\nCassinin opettajana ja väitöstyön ohjaajana Bolognan yliopistossa toiminut Giovanni Riccioli oli myös julkaissut Almagestum Novum -kirjassaan kuukartan vuonna 1651 yhdessä Francesco Grimaldin kanssa. Tästäkin kartasta puuttui runsaasti yksityiskohtia. Kartat sopivat parhaiten täydenkuun aikana näkyvien pinnanmuotojen tarkkailuun ja näissä olikin ikuistettu erityisesti täydenkuun aikaan näkyviä kirkkaita sädejärjestelmiä.\nRicciolin kartan merkittävyys nykypäivälle on, että hänen Kuun pinnanmuodoille antamat nimet vakiintuivat, ja ne ovat suurelta osin edelleen Kuun virallista nimistöä. Juuri hän nimesi ”meret” sään tai mielentilojen mukaan.\nRiccioli antoi nimiä myös lukuisille kraattereille, nimeten niitä tiedemiesten tai filosofien mukaan.\nTuohon aikaan aurinkokeskinen maailmankuva alkoi olla jo yleisesti hyväksytty. Hän nimesi kirkkaat sädekraatterit Copernicus ja Kepler lähelle toisiaan ”myrskyisen valtameren keskelle”. Tyko Brahen näkemys oli kuitenkin maakeskinen, joten hänen nimeään kantava kirkas kraatteri Tycho on meren toisella puolella etäämpänä Copernicuksesta. Tycho sai seurakseen samalle kannakselle muita maakeskisen maailmankuvan kannattajien mukaan nimettyjä kraattereita, kuten hänen kanssaan työskennelleen Christen Sørensen Severinin latinalaisen nimimuodon mukaan nimetty Longomontanus tai Ricciolin ja Grimaldin tapaan jesuiittatähtitieteilijä Christoph Klaulta nimensä saanut Clavius.\nRiccioli ja Grimaldi lisäsivät Kuuhun myös itsensä mukaan nimetyt kraatterit. Heidän oppikirjoissaan maakeskistä maailmankuvaa opetettiin yhä totuutena, mutta he sijoittivat kraatterinsa kuitenkin lähemmäksi Copernicusta ja Kepleriä, kuin Tychoa tai Claviusta. Tämä voidaan nähdä kädenojennuksena murrokselle ja maailmankuvan muutokselle.\nJohannes Heveliuksen kuukartta vuodelta 1647. (Wikimedia Commons)\nGiovanni Ricciolin kuukartta vuodelta 1651. (Wikimedia Commons)\nYksityiskohtaista ja kattavaa karttaa Kuusta ei vielä ollut olemassa ja siihen asiaan Cassini halusi muutoksen.\nTarkasta kuukartasta olisi hyötyä merenkulkijoille pituusasteen määrittämisessä seuraamalla terminaattorin (eli valon ja varjon rajakohdan) kulkua. Kun aikaero tietyn yksityiskohdan peittymiselle nollameridiaanin aikaan on tiedossa, voidaan kellon ja laskutoimituksen avulla merellä selvittää pituuspiiri – ainakin teoriassa. Kartta auttaisi myös kuunpimennysten etenemisen tutkimista ja 11.12.1685 kuunpimennyksessä tulevaa karttaa käytettiinkin apuna.\nCassini aloitti työn 1671. Hän halusi tehdä kartan, jossa on vangittuna mahdollisimman tarkasti varjoja ja korkeuseroja. Tässä aiemmat kartat olivat puutteellisia. Koska täydenkuun aika sopi työhön huonosti, kartta tuli koostaa pala palalta lukuisista eri Kuun vaiheista havaintoja tehden ja terminaattoria seuraten sen mukaan, missä kontrastierot olivat suurimpia.\nCassini oli itse varsin kehno piirtäjä, joten hän otti avukseen ammattimaisia piirtäjiä. Aluksi hänen apunaan työskenteli Sébastien Leclerc (1637–1714). Tämä ei kuitenkaan muiden töidensä vuoksi voinut olla koko projektin vaatimaa aikaa Cassinin parina ja hänen tilalleen tuli Jean Patigny (1647–1679). Patigny toimikin Cassinin apunahavaintoprojekteissa kaikkiaan vuosikymmenen ajan.\nPariisin Observatorio Cassinin aikoihin. (Wikimedia Commons)\nHavainnot tehtiin enimmäkseen Pariisin observatorion vuonna 1672 saamalla Giuseppe Campanin (1635–1715) valmistamalla linssikaukoputkella, jonka objektiivin läpimitta oli 108 mm ja jossa polttoväliä oli huikeat 11 metriä.\nTaiteilijat työskentelivät Cassinin valvonnassa ja Kuusta tehtyihin piirroksiin merkittiin myös tarkat kellonajat. Lopputuloksena oli useita kymmeniä suurikokoisia piirroksia Kuun eri vaiheista. Valtaosa niistä tehtiin liidulla ja lyijykynällä siniselle paperille. Piirroksissa oli paitsi piirtäjien, myös Cassinin omia havaintoja Patignyn viimeistelemänä. Cassini luonnollisesti tarkisti aina lopputuloksen kaukoputkellaan, jotta kaikki yksityiskohdat olisivat varmasti oikein.\nSäilyneet alkuperäishavainnot on koottu kirjaksi, jota säilytetään Pariisin observatorion kirjastossa. Näissä hahmotelmissa esiintyy myös ensimmäinen tunnettu muistiinmerkintä Mare Orientalesta vuodelta 1675. Libraatioalueiden tarkemman kartoittamisen aika tulisi kuitenkin vasta myöhemmin. Teosta kirjasto pitää suurimpana aarteenaan ja siihen (luettelonumeroltaan Ms D 6. 40) voi tutustua myös observatorion digitaalisessa kirjastossa.\nKahdeksan vuoden uurastamisen jälkeen aineisto karttaa varten oli valmiina ja nyt se voitiin julkaista. Cassinin ”Carte de la Lune” näki päivänvalon, kun se paljastettiin Ranskan tiedeakatemiassa 18.2.1679 lopputuloksen aiheuttaessa ihailevia kohahduksia yleisössä.\nKartan oli Patigny kaivertanut Cassinin ohjeiden mukaan suurelle kuparilevylle. Kuun läpimitta oli 53 cm ja lopputulos oli kaunis ja ainutlaatuisen yksityiskohtainen. Kraatterit erottuivat siten kuin ne näkyvät varjon ollessa suurimmillaan, ja jopa keskusvuoria oli piirretty tarkasti!\nIlmansuunnat oli asemoitu siten, kuin ne kaukoputkella näkyvät, eli etelä oli ylhäällä ja pohjoinen alhaalla – ainakin äkkivilkaisulla katsottuna.\nAlkuperäisestä kartasta on olemassa enää vain muutamia painettuja kopioita, joten ne ovat varsin harvinaisia. Kartasta otettiin toinen, sadan kappaleen painoerä vuonna 1787. Uuden painatuksen otti Giovanni Cassinin pojanpojanpoika Jean-Dominique Cassini IV, lyhyesti Cassini IV, toimiessaan Pariisin observatorion johdossa.\nUuden painatuserän ongelma oli kuitenkin siinä, ettei alkuperäistä kaiverrusta löytynyt mistään observatorion arkistoista. Mikä suuri menetys! Levy löytyi kuitenkin melkoisten etsintöjen jälkeen kuninkaallisen painatuskeskuksen uumenista, jonne se oli jäänyt alkuperäisen kartan kopioiden ottamisen yhteydessä.\nAlkuperäisessä kartassa ei ollut lainkaan tekstiä – ei Patignyn sen kummemmin kuin Cassininkaan. Kaiverruksen pääosassa oli Kuu. Uutta kopiosarjaa otettaessa kartan alareunaan lisättiin teksti ‘Carte de la Lune de Jean Dominique Cassini’, alkuperäinen kuparilevy jätettiin kuitenkin ennalleen.\nLevy jätettiin jälleen painatuskeskukseen. Kun Bureau des Longitudes selvitti levyn kohtaloa vuonna 1824, kävi ilmi, että se oli myyty aikojen saatossa romumetalliksi. Mikä suunnaton menetys – tällä kerralla todellinen ja lopullinen.\nCassini IV tilasi myös pienempikokoisen kaiverruksen kartasta. Tästä otettiin painos vuonna 1788. Tähän “kutistettuun karttaan” lisättiin mukaan myös Ricciolin käyttämää nimistöä, vastaavasti kooltaan pienempänä se menetti alkuperäisen kartan yksityiskohtia.\nCassinin kuukartta. Alue, jossa kuuneito esiintyy, on merkitty keltaisella katkoviivalla. Kuvan lähde: gallica.bnf.fr / BnF. Klikkaamalla saat artikkelin kuvat suuremmiksi.\nVaikka karttaa tutkittaessa voi huomata yksityiskohtien olevan aikansa tarkimpia, osa niistä on kuitenkin ainutlaatuisia.\nEnsiksi Mare Serenitatiksen (Kirkkauden meren) tummat reunat on hahmoteltu sydämen muotoiseksi. Yhdessä marea halkovan säteen kanssa se näyttää aivan Cupidon nuolen läpäisemältä.\nMare Imbriumissa (Sateiden meressä) taas on aivan kuin sudenkorento läpikuultavine siipineen, siiven kärjen ollessa Sinus Iridumina (Sateenkaarten lahtena) tunnetun alueen tuntumassa. Ja kun aluetta katsoo tarkemmin, Promontorium Heraclidesina tunnettu alue muodostaa Cassinin kartassa pitkähiuksisen, kauniin naisen profiilin. Lisäksi karttaa on käännetty noin 30° myötäpäivään kaukoputken läpi nähdystä. Näin asemoituna kuuneidon kasvot katsovat suoraan.\nEnsimmäinen nainen Kuussa sai ensiesiintymisensä. Cassinin kuukarttaan ja sen yksityiskohtiin voi tutustua Virtual Moon Atlas -ohjelmalla, mutta myös Ranskan kansalliskirjaston digitaalisessa Gallica-kokoelmassa (gallica.bnf.fr / BnF).\nSydämiä, sudenkorentoja, naisen profiili… hetkinen? Onko tässä korviaan myöten rakastuneen kuunkartoittajan tekemä kartta? Oliko syynä Pariisin ilmassa leijuva romantiikka ja kuunkatselu? Vai mistä on kyse? Kuka on tämä todellinen kuuneito, joka ihailee Sateenkaarten lahden poukamasta kohti Sateiden merta?\nGeneviève de Laistre – Madame Cassini\nCassinin muutettua työskentelemään Pariisin observatorioon hänen mesenaattinsa Italiassa halusivat tietää, palaako hän kotimaahansa vai jääkö Ranskaan.\nGiovanni Cassini, nyt kirjoitusasultaan Jean-Dominique Cassini, valitsi Ranskan ja sai kansalaisuuden huhtikuussa 1673 itse Aurinkokuninkaana tunnetulta Ludvig XIV:ltä. Tietenkin hän halusi jatkaa karttaprojektinsa parissa, mutta valintaan löytyi toinenkin syy: kuninkaan neuvonantajan tytär Geneviève de Laistre. Hänestä tuli rouva Cassini saman vuoden marraskuussa.\nC’est elle! Cassini tilasi tämän muotokuvan vaimostaan vuonna 1678. Piirtäjänä toimi Jean Baptiste Patigny, Cassinin avustajan tuolloin 11-vuotias poika. Cassini IV ripusti tämän muotokuvan Clermont-Oisen kaupungintalolle, jossa se on edelleen (Bibliothèque municipale de Clermont de l’Oise).\nKenties kartta ei olekaan salainen rakkaudenkaipuu tuntemattomalle naiselle tai romantiikanhuuruisten silmien lävitse nähty Kuu, vaan yksinkertaisesti rakkaudentunnustus vaimolle. Kuuneito on piirretty yksityiskohtaisesti, joten sekin viittaa todelliseen ihmiseen neidon mallissa. Kuun ja avustajansa lisäksi Cassinilla oli seuranaan kaukoputken äärellä myös hänen vaimonsa, ainakin ajatuksissaan.\nTodellisuudessa neidoksi piirretty alue koostuu vuorista, kukkuloista ja rilleistä. Mutta pitkää havainto- ja kartoitustyötä tehneen ja juuri avioon astuneen rakastuneen tiedemiehenkin silmissä siinä oli nähtävissä muunkinlaista kauneutta.\nKiitokset ja huomautuksia\nKiitos Veikko Mäkelälle artikkelin oikoluvusta ja Jari Kuulalle ideasta artikkeliin, kommenteista sekä alustavasta lähdemateriaalista.\nTämä artikkeli pohjautuu Sky & Telescopen syyskuun numerossa vuonna 2010 julkaistuun Françoise Launaun ja William Sheehanin artikkeliin The Mysterious Lady of the Moon, mutta ei ole suora käännös.\nMikäli sinua, arvoisa lukija, kiinnostaa tutustua alueeseen nykyhavaitsijan silmin, on toisaalla tässä numerossa lyhyt artikkeli Sinus Iridumin alueen havaitsemisesta.\nLandau, E., 2018. The 17th-Century Astronomer Who Made the First Atlas of the Moon. Smithsonian Magazine.\nGarfinkle, R.A., 2020. Luna Cognita. Volume 2, s. 15-31, 15-33. Springer, New York.\nLaunay, F. & Sheeran, W., 2010. The Mysterious Lady of the Moon. Sky & Telescope, September 2010, s. 26-30. Luettavissa pelkkänä tekstinä myös The Free Libraryssä.\nLaunay, F., 2003. La dame de la Lune. Pour la Science, No 307, Mai 2003. Luettavissa myös Didier Müllerin kotisivulla.\nvan Gent, R.H. & van Egmond, M. ‘Carte de la lune’ by Cassini. Utrechtin yliopiston kirjasto.\nGislén, L., Launay, F. et al., 2018. Cassini’s Map of the Moon and the 1685 Lunar Eclipse. Journal of Astronomical History and Heritage, 21(2 & 3), s. 211–225.\nSheehan, W. et al., 2010. Paris 1675: the earliest known drawing of the Mare Orientale complex. Journal of the Royal Astronomical Society of Canada, vsk. 104, numero 5, s. 178–190.\nCarte de la Lune par Dominique Cassini. Ranskan kansalliskirjaston digitaalinen kokoelma Gallica.\nCASSINI I, Dessins originaux des taches de la Lune, d’après les observations de J.-D. Cassini. Pariisin observatorion kirjasto.\nPatigny, J.B., 1678. Portrait de Geneviève Delaistre. L’Armarium.\nRéduction de la grande carte de la lune de J. Dom. Cassini. Utrechtin yliopiston kirjasto.\nThe Face of the Moon. Linda Hall Library of Science, Engineering and Technology.\nGiovanni Domenico Cassinin elämä ja teot\nGiovanni Domenico Cassini syntyi kesäkuun 8. vuonna 1652. Vanhemmat, Giacomo Cassini ja Tullia Grovese, saivat yhdeksän lasta, joista aikuisikään selvisivät vain esikoinen, Giovanni Domenico, ja kaksi siskoa, Fransesca ja Angela Caterina. Cassinin jälkeenjääneistä papereista ei löydy vihjeitä vanhempien historiasta, mutta tiedossa on, että isän suku on kotoisin Toscanan Sienan seudulta.\nGiovanni Domenico syntyi todennäköisesti perheen kartanossa, nykyisessä Maraldin linnassa. Täyttä varmuutta tästä ei ole, mutta paikka on jossain ”Contrada Grandessa”, Perinaldon vanhimmassa osassa. Tänäkin päivänä Maraldi-kadulla linnan portin pielessä on muistokivi, jossa italiaksi ilmoitetaan talossa syntyneen kolme tähtitieteilijää. Cassinin lisäksi tarkoitetaan Giacomo Filippo Maraldia (Cassinin sisaren, Angela Caterinan poika) sekä Gian Domenico Maraldia (Giacomi Filippon veljenpoika).\nPienen Perinaldon historia on myrskyisä, sillä Länsi-Rooman luhistuttua vuonna 476 Italian niemimaa oli jaettuna pieniin valtioihin, jotka säännöllisesti joutuivat keskenään riitoihin ja sotiin. Italia yhdistyi vasta vuonna 1861. Cassinin syntymän aikoihin Perinaldo kuului Nizzan provinssiin, Savoijin ruhtinaskuntaan.\nNimi Perinaldo tulee ilmeisesti Ventimiglian Rainaldosta, joka noin vuonna 1050 perusti linnan paikkaan, joka tunnettiin sittemmin nimellä Podri Rainaldo. Pieni kaupunki kasvoi linnan ympärille. Monen omistajavaihdoksen jälkeen, ja mahtisukujen, kuten Monacon Grimaldien, kiistojen tuloksena alue päätyi Savoijin hallintaan.\nAstrologiaa ja tähtitiedettä\nKilpailu Perinaldosta Savoijin ja Genovan välillä kävi vielä kuumana, kun Cassini varttui setänsä Antonio Maria Grovesen suojeluksessa. Setä myös huolehti pojan koulunkäynnistä ja 13-vuotiaana Giovanni Domenico lähetettiin Genovan jesuiittakouluun saamaan laajempaa koulutusta.\nEnnen tähtitieteen opiskelua Cassini teki pienen mutkan astrologiaan. Genovalaisen ystävänsä luona hän tutustui korsikalaisen oppineen astrologian kirjallisuuteen, ja teki muutamia ennusteita. Luettuaan Mirandolan ennustamista vastustavan kirjan hän vähitellen luopui astrologian harrastamisesta. Tähtitiedettä ja matematiikkaa Cassinille opetti Giovanni Battista Baliani, ”galileolainen” tiedemies, joka hylkäsi aristoteelisen fysiikan ja suosi kokeellista lähestymistapaa.\nCassinin astrologiaharrastus ja sattumakin johdattivat hänet seuraavaan vaiheeseen elämässään. Kerran Giovanni vietti iltaa ystäviensä ja erään kenraalin seurassa. Keskustelu kääntyi sotilaan tulevaan koitokseen, ja hän kysyi Cassinilta ennustetta sotatoimiinsa liittyen. Cassini esitti varovaisesti joitain huomioita. Ne viattomat ja aika todennäköiset ennusteet taisteluista kävivät toteen, ja tieto tapauksesta levisi Bolognaan saakka.\nMarkiisi Cornelio Malvasia, rikas senaattori Bolognassa, oli innostunut astrologiasta, ja rakensi parhaillaan observatoriota linnaansa. Hän kutsui Cassinin luokseen. Vuonna 1649 silloin 24-vuotias Giovanni Domenico muutti Genovasta Modenan esikaupunkialueelle Panzanoon.\nLinna Panzanossa on edelleen olemassa ja siellä on nykyään yksityinen automuseo. Rakennuksen kaksi tornia, puutarha, iso alakerta, tallit, teatteri ja kaksi isoa pihaa muodostavat keskiaikaisen linnakompleksin. Kolmas torni, jossa observatorio sijaitsi, romahti vuonna 1899 valtavan viljasäkkikuorman alla!\nPanzanossa Cassini jatkoi astronomian opintojaan ja tutustui muihinkin tieteisiin, mm. lääketieteeseen. Malvasia kirjoitti tuttavilleen, että Giovanni on hänen opiskelutoverinsa, ja he yhdessä parantelevat instrumenttejaan. Markiisi oli tärkeämmälläkin tavalla Cassinin avuksi kuin isäntänä ja tukijana. Malvasia oli väylä Bolognan yhteisöön ja yliopiston oppineisiin. Hänen ja Giovanni Domenicon oli kuitenkin odotettava Cassinin 25-vuotispäivää, jolloin oli mahdollista hakea paikkaa Bolognan yliopistosta.\nTuolta ajalta Cassinin muistiossa on monta merkittävää opettajaa, mm. Gianbattista Riccioli, Francesco Maria Grimaldi sekä Bonaventura Cavalieri, entinen Galileon oppilas, jonka oppituolin haltijaksi Cassini nimitettiin neljä vuotta opettajansa kuoleman jälkeen, vuonna 1651.\nYliopiston päämaja tai ”Studium” eli Archiginnasionin palatsi oli hyvin lähellä San Petronion basilikaa, Bolognan pääkirkkoa. Itse asiassa rakennusten väli on 12 metriä, sillä paavi, joka Studiumin rakennutti, ei halunnut basilikan kasvavan isommaksi kuin Rooman Pietarin kirkko!\nVuonna 1652, juuri ennen joulua, havaittiin kirkastuva komeetta. Bolognassa se näkyi zeniitissä. Malvasian pyynnöstä Cassini ja hänen oppilaansa siirtyivät Panzanoon tarkkailemaan pyrstötähteä. Markiisin tähtitorni oli hyvin varustettu, niin hyvin että Giovanni Domenico kutsui sitä ”Italian Uranieborgiksi”. Komeetan tutkimuksista syntyi Cassinin ensimmäinen tieteellinen julkaisu.\nSan Petronion basilikan meridiaaniviiva\nAlun perin San Petronion meridiaaniviiva oli vuodelta 1576 tekijänään Ignazio Danti. Se tehtiin tarkkoja tähtitieteellisiä havaintoja varten. Niiden kohde oli tuolloin juliaanisen kalenterin vaihtuminen gregoriaaniseen. Rakenteellisesti ”heliometri”, kuten Cassini laitetta kutsui, ei näyttänyt kellonaikaa, vaan päivää.\nDantin 80 vuotta vanha viiva kärsi useista ongelmista. Gnomon ei ollut riittävän hyvä, keskipäivän auringonvalo osui pylväisiin, ja viiva heitti yli 9 astetta pohjois–eteläsuunnasta, siis meridiaanista. Sitä paitsi oli tiedossa basilikan laajennustarve, jolloin seinä, jossa gnomon-reikä oli, olisi purettava.\nKesäkuussa 1655 Cassini sai tehtäväkseen uuden viivan suunnittelun ja toteutuksen.\nNykymitoilla ilmaistuna viivan pituudeksi tuli 66,8 metriä, ja gnomon oli 27,07 mm:n läpimittainen ja 27,07 metrin korkeudessa. Havainnot tällä laitteella johtivat ennen näkemättömään tarkkuuteen ekliptikan kaltevuuden, päivänseisausten ja -tasausten sekä trooppisen vuoden keston suhteen. Tulosten saanti ei kuitenkaan ollut ihan suoraviivaista, sillä esimerkiksi Tyko Brahen teoriaa ilmakehän refraktiosta piti korjata.\nCassinin meridiaaniviiva San Petronion basilikassa. (Wikimedia Commons / Elisabetta Bignami)\nToinen kuva meridiaaniviivasta. (Wikimedia Commons / Uwe Aranas)\nEnsimmäinen piirros San Petronion uudesta viivasta on hävinnyt. Cassini antoi sen lahjaksi kuningatar Kristiinalle, kun Ruotsin hallitsija kävi Bolognassa Roomaan suuntautuvalla matkallaan marraskuussa 1655.\nPiirros meridiaaniviivasta. (Wikimedia Commons)\nGiovanni Domenicon eräs tavoite oli Keplerin toisen lain kokeellinen demonstraatio. Siinä hän onnistui, mutta kuten hän hyvin tiesi, se ei todistanut geosentrisen mallin olevan virheellinen. Maan liikkeen totesi vasta James Bradley löytäessään aberraation vuonna 1728.\nBolognan yliopiston professuurin lisäksi Cassini oli myös ”yleisten vesien superintendentti” tehtävänään tarkkailla jokien juoksua ja tulvia, siltojen ja kanaalien lujuutta, sekä ratkaista näistä aiheutuvia ongelmia. Esimerkki ongelmista oli Chiana-joki, joka laski milloin Tiberiin, milloin Arnoon. Vesirakennus- ja linnoitusprojektiensa takia Cassini oli pitkiä aikoja Roomassa, tutustuen muun muassa Vincenzo Vivianiin.\nKuningatar ja komeetta\nCassini kirjoittaa muistelmissaan, että Roomassa ollessaan vuoden 1664 lopussa Korpin tähdistöön ilmestyi komeetta, ja hänen elämäänsä uudestaan kuningatar Kristiina. Pyrstötähteä Giovanni Domenico havaitsi säännöllisesti Chigin palatsista. Vuoden 1664 komeetan, ja myös vuonna 1665 ilmestyneen pyrstötähden Cassini merkitsi karttaansa pienillä lyijypisaroilla. Säännölliset havainnot olivat peruste efemerideille ja Cassinin teorialle komeettojen liikkeistä.\nCassinin komeettahavainto 1664. (Pariisin observatorion kirjasto)\nGiovanni Domenico tarkkaili taivasta myös Riarion palatsista, Kristiinan residenssissä. Kuningatar kutsui myös kardinaali Assolinin mukaan, harmaaksi eminenssiksi. He usein keskustelivat tieteistä odottaessaan pimeyttä komeettahavaintoja varten. Cassini muisteli olleensa kuningattaren läsnä ollessa avopäin, mutta kaikessa hyvyydessään Kristiina kietaisi yön kylmyyttä vastaan astronomille huivin!\nHavainnoissaan Cassini käytti tuolloin, ja myöhemminkin, Campanin putkia.\nVuonna 1668 Cassini julkaisi efemeridinsä Jupiterin kuista suhteessa Bolognan meridiaaniin. Näiden laskelmien tärkeys oli jo Galileon tiedossa, se oli väylä ratkaista ”longitudiongelma”. Giovanni Domenicon kyvyt näiden taulukoiden tekijänä oli tarkassa seurannassa Ranskassa, jossa asioita piti silmällä Jean-Baptiste Colbert, Ludvig XIV:n pääministeri. Colbertin kutsusta Cassini liittyi jäseneksi Ranskan tiedeakatemiaan ja lähetti tuloksiaan seuralle.\nJean-Baptiste Colbert juhla-asussaan. (Wikimedia Commons)\nItse Aurinkokuningas, Ludvig XIV. (Wikimedia Commons)\nVielä samana vuonna kuningas lähetti Cassinille kutsun saapua Pariisiin ja viipyä lyhyen aikaa uuden tähtitornin suunnittelua varten. Paavi suostui matkaan, ja yliopisto oli valmis pitämään professuuria varattuna. Matka alkoi 25. helmikuuta 1669 Roomasta. Giovanni Domenico kävi Bolognassa, Modenassa, Genovassa ja Perinaldossakin tapaamassa vanhempiaan. Tietämättään hän sanoi hyvästit Italialle.\nCassinin saapuessa Pariisiin observatorio ei ollut vielä ensimmäistä kerrosta pidemmällä, joten hän asettui Louvren palatsiin. Kuninkaan ja Colbertin kanssa Giovanni Domenico tuli toimeen italian kielellä, mutta häntä neuvottiin olemaan käyttämättä heikkoa ranskan taitoaan. Uuden tähtitornin rakennetta Cassini arvosteli ja joutui erimielisyyksiin arkkitehti Claude Perraultin kanssa. Rakennus oli suuri ja komea, mutta havaintoihin sopimaton. Kieliongelmien takia Cassinin perustelut eivät vakuuttaneet rakennuttajia, niinpä Giovanni Domenico teki jälkeenpäin järjestelyjä kaukoputkiensa varalle. Vanhakantaisuus näkyi myös siinä, että observatorion koordinaatit olivat määritetty sekstanteilla, joissa ei ollut optiikkaa. Cassini siirtyi tähtitornin johtajaksi 1671, jolloin paluu Italiaan alkoi olla mahdotonta.\nGiovanni Domenicosta tuli Ranskan kansalainen vuonna 1673, muutti nimensä Jean-Dominique Cassiniksi ja meni naimisiin marraskuussa samana vuonna. Cassini ja vaimonsa Geneviève saivat kaksi poikaa ja tytön. Jean Baptiste ja Jacques saivat matemaatikon koulutuksen. Jean Baptiste kuoli La Haguen taistelussa vuonna 1692, mutta Jacquesta tuli tähtitieteilijä, joka tunnetaan myös nimellä Cassini II. Nuorimmainen, tytär Anne Tullie syntyi vuonna 1678, eikä elänyt lapsuuttaan pidemmälle.\nPariisin tähtitornissa Cassini jatkoi havainnointiaan. Hän löysi neljä Saturnuksen kuuta, Japetuksen, Rhean, Tethyksenja Dionen (1671–1684), havaitsi Saturnuksen renkaista nykyään Cassinin jakona tunnetun välin (1675). Kuukarttansa hän julkaisi vuonna 1679.\nCassinin jako Saturnuksen renkaissa näkyy erinomaisesti tässä Dennis Lehtosen Chilesopella ottamassa kuvassa.\nCassinin taulukoita Jupiterin kuista käytettiin pituusastemäärityksiin yleisajan mittaajina. Vuonna 1675 Jean Richer teki Marsista havaintoja Ranskan Guyanassa, ja Cassini vastaavat huomiot Pariisissa. Vertailtuaan tietojaan, he pystyivät laskemaan Auringon parallaksin, ja siten Maan ja Auringon välisen etäisyyden.\nRicher oli todennut heilurikellon sekunnin olevan lyhyempi Cayennessa kuin Pariisissa, ja arveli tästä, että Maa oli litistynyt navoiltaan. Tulosta Cassini ei hyväksynyt, ja teki näin yhden harvoista virheistään. Hänen konservatiivisuutensa näkyi myös toimissa, jotka seurasivat hänen havaittuaan Jupiterin kuiden jaksollisen muutoksen. Hän kirjoitti ylös ideansa valon viivästymisestä, kun Jupiter oli Maasta kauimpana, mutta lähti sitten hakemaan muita syitä kuin valon nopeuden rajallisuuden.\nHänen kollegansa Ole Römer julkaisi sitten laskelmansa valon nopeudesta vuonna 1675 nojautuen juuri Cassinin ja Brahen havaintoihin.\nKomeettoja Cassini havaitsi Ranskassa kymmenkunta ja teki havainnon sekä antoi selityksen eläinratavalolle.\nVuosina 1694–1696 Cassini teki matkan Italiaan poikansa Jacquesin kanssa suorittaen muun muassalongitudihavaintoja. Bolognassa hän tarkasti San Petronion meridiaaniviivan kunnon. Pylväitten lähellä lattia oli painunut, ehkä maanjäristysten takia, mutta laite oli käyttökelpoinen vielä 40 vuoden jälkeenkin!\nVuodesta 1709 lähtien Jacques Cassini otti vähitellen isänsä vastuita observatorion hoidossa. Jean-Dominiquen terveys alkoi heiketä, ja varsinkin näkökyky huonontua, ja vuoteen 1711 mennessä hän oli melkein sokea. Cassini I kuoli 14. syyskuuta 1712, neljä vuotta Genevièvin jälkeen.\nBernardi, G., 2017: Giovanni Domenico Cassini – A Modern Astronomer in the 17th Century. Springer, 2017.


juttua matkapuhelinmaailmasta | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nPäätin laittaa viestini tällekin alueelle, sillä mielestäni sivusto liittyy matkapuhelimiin (ko. viesti löytyy myös "Asian vierestä" -alueelta).\nNiin, eli itse asiaan:\nLaitoin kuin laitoinkin matkapuhelinaiheisen blogin (mikä on blogi?) pystyyn osoitteeseen http://mobiiliviihde.org/, ja kaipaankin teiltä mielipiteitä. Mitä mieltä olette ideasta, entä sisällöstä ja ulkoasusta? Jaksaako kukaan lukea hieman "vapaammin" kirjoitettua tekstiä, mistä pilkoittaa rivien välistä oma mielipide?\nTällä hetkellä yksin tuonne kirjoittelen, mutta ehkäpä puuhaan voisi ottaa toisenkin ihmisen mukaan, jolla matkapuhelimet & mobiili ala on lähellä sydäntä Jos kiinnostusta jollakin löytyy, niin saa ottaa yhteyttä.\nNiin, eli mielipiteitä kehiin! Sivut ovat juuri pystytetyt, joten aivan kaikki osiot eivät ole täydellisesti valmiita.\nPS. muistakaa kritisoida & kommentoida juttujani!\nMenee jo vähän spamiksi\nmobiiliviihde.org - mobiiliblogi\nketju 'mobiiliviihde.org - mobiiliblogi' sanoi:\nJos ko. viesti ei kuulu alueelle tai muistuttaa spammia, voivat moderaattorit ehdottomasti poistaa sen. Ei ole tarkoitus spammata, vaan saada sivusto tietoon matkapuhelinaiheesta kiinnostuneille. Oletan, ettei kaikki matkapuhelinfoorumilaiset seuraa "Asian vierestä" -aluetta kovinkaan aktiivisesti, jos kiinnostus kohdistuu vain matkapuhelinaiheeseen.\nKyllä tämä mun puolestani voi olla myös täälläkin. Kyseessä on kuitenkin ihan asialliset sivut.\nJos kirjoitat väärälle alueelle niin kuin tässä tapauksessa Asian vierestä -alueelle, oikea tapa korjata asia on pyytää moderaattoreita siirtämään kyseinen viestiketju toiselle alueelle. Saman viestin postittelu eri alueille on ärsyttävää.


Brother Christmas valittaa luvattomasta rahankeräyksestä saamastaan tuomiosta | Yle Uutiset | yle.fi\n24.9.2019 klo 10.51päivitetty 24.9.2019 klo 11.26\nPerussuomalaisten kansanedustaja Ari Koponen tunnetaan myös Brother Christmasina.AOP\nBrother Christmas -hyväntekeväisyysjärjestön vetäjä, kansanedustaja Ari Koponen (ps.) valittaa rahankeräysrikoksesta saamastaan sakkotuomiosta.\nItä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi Koposen viime viikolla runsaan 1 000 euron sakkoihin. Oikeus katsoi Brother Christmasin keränneen vuonna 2017 rahaa ilman lain vaatimaa lupaa.\nKoponen on ilmaissut tyytymättömyytensä koko tuomioon. Hänellä on kolme viikkoa aikaa jättää varsinainen valitus. Valituslupaa haetaan ennakkopäätösvalituksena poikkeuksellisesti suoraan korkeimmalta oikeudelta.\nKoposen asianajaja Antti Pulkkinen kertoo Ylelle, että valitus perustuu tähän näkemyseroon. Hänen mukaansa yleinen rikosoikeudellinen periaate on, että lain sanamuotoa ei saa tulkita laajentavasti syytetyn vahingoksi.\n– Myös Poliisihallitus on katsonut, että jos myydyistä rannerenkaista ja rintanapeista olisi pyydetty 10 euron hinta, se olisi ollut hyväksyttävää. Nyt kun niistä pyydettiin 20 euroa, se ei ollutkaan, Pulkkinen sanoo.\nSyyttäjä haki alun perin ankarampaa tuomiota\nSyyttäjä ei aio ilmoittaa tyytymättömyyttään tuomioon. Jos vastapuoli kuitenkin valittaa, myös syyttäjä harkitsee vastavalituksen tekemistä seuraamuksen osalta.\nRahankeräysrikoksesta voidaan tuomita enimmillään kahden vuoden vankeusrangaistukseen. Koposen tapauksessa käräjäoikeus piti lievää, 15 päiväsakon rangaistusta kohtuullisena seuraamuksena. Syyttäjä vaati huomattavasti tuntuvampaa, noin 90 päiväsakon rangaistusta Koposelle.\nLisäksi kahdelle muulle hallituksen jäsenelle vaadittiin vähintään 60 päiväsakon rangaistusta kummallekin. Heidät käräjäoikeus jätti tuomitsematta rangaistukseen, koska katsoi Koposen käytännössä vastanneen yhdistyksen toiminnasta.\nAri Koponen valittiin keväällä perussuomalaisten kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Rikos tapahtui vuonna 2017, jolloin hän ei vielä ollut kansanedustaja.\nEpäselvyydet hyväntekeväisyysjärjestön raha-asioissa nousivat julkisuuteen vuonna 2018, kun Helsingin Sanomat oli kirjoittanut asiasta. Myöhempi erityistarkastus ei kuitenkaan havainnut väärinkäytöksiä taloudenpidossa. Nyt kesken oleva oikeuskäsittely ei liity artikkelissa esille nostettuihin asioihin, vaan luvattomaan rahankeräykseen.\nJuttua korjattu ja täydennetty 24.9. kello 11.10: Toisin kuin artikkelin alkuperäisessä versiossa luki, Koponen ei hae valituslupaa hovioikeuteen, vaan ennakkopäätösvalituksena suoraan korkeimpaan oikeuteen. Täydennetty myös viimeistä kappaletta.\nBrother christmaspolitiikkaKotimaaAri KoponenPerussuomalaisettuomiokansanedustajatRahankeräysrikosavustustoiminta


297 viestiä • Sivu 6/30 • 1 ... 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ... 30\nKirjoittaja Velho » 28.07.2011 18:28\nKinjaru123 kirjoitti: Milloin suomennatte Orionin?\nNo ensiksi Weed ja jos kuukaudessa julkaistuisi yksi pokkari niin Weedin suomentamisessa menisi 5 vuotta. Niin sitten sen jälkeen tulisi Orioni\nLiittynyt: 28.07.2011 18:23\nKirjoittaja Chckn » 29.07.2011 14:36\nOmat toiveet olisivat ainakin ensimmäinen Shin Gaiden, Ginga Densetsu Weed Gaidenin jompikumpi painos ja Ginga Densetsu Anju to Jiromaru, tai ainakin joku noista lyhyt sarjoista.\nOnko Weedistä olemassa painos joka sisältäisi Hougenin kuoleman jälkeiset kirjat? Jos on niin eikö se olisi viisaampaa suomentaa(Tiedän että Kaibutsun ja Hougenin osat ovat erilaiset animessa kuin mangassa mutta silti)\nKirjoittaja Kiatsu » 29.07.2011 14:38\nOnko Weedistä olemassa painos joka sisältäisi Hougenin kuoleman jälkeiset kirjat?\nEnsimmäinen painos ja mangoja on 60. Muut painokset ovat jääneet kesken.\nKirjoittaja Windy » 30.07.2011 19:20\nNamonaki inu no uta olisi mahtavaa saada suomeksi, koska se on omistettu suomen Ginga faneille. Ei kai meille suomalaisille faneille omistettua tarinaa jätetä suomentamatta?\nMeishobu Retsuden olisi myös hauska saada suomeksi...\nSamaa mieltä. Varsinkin se olisi mukava saada silloin, jos myös Weed suomennetaan. Niin ja jos Weed suomennetaan, niin mieluiten 1.julkaisu. Siinä olisi koko tarina ja myös kaikki se, mikä on jätetty animesta pois, siksi se olisi paras vaihtoehto minun mielestäni. Eikä se haittaisi, vaikka siinä menisi se 5 vuotta, ainakin riittäisi kerättävää pitkäksi aikaa. (:\nKirjoittaja Hukkis » 05.08.2011 13:48\nItsekkin jaksaisin tuon viisi vuotta odottaa, sitä Ginga densetsu weed kirjojen saapumista, kunhan vain siinä ajassa tulisi ja toivottavasti ne kirjojen hinnat jäävät alle 10 euroa.\nKirjoittaja Kahvikoira » 08.08.2011 01:00\nMuuten kysyn nyt täällä, että JOS weed suomennetaan, niin minkälaisina kirjoina ne ilmestyisivät? Samanlaisinako kuin nyt ( eli 1. julkaisun irtokannet ja koko)\nKirjoittaja Kiatsu » 08.08.2011 01:01\n^Varmaan normaaleina kansina, ettei irtokansia. Vaikka mistä sen tietää ja onhan tuo mangan kokokin sopiva.\nKirjoittaja Kahvikoira » 12.08.2011 20:06\nOkei, mutta tulee tuntumaan oudolta, kun on tottunut noihin irtokansiin ^-^ Ja koolla meinasin sitä, että Weed mangathan ovat isompia kuin hoppelimangat : ) Mut eniveis edelleen sitä weediä (koko1. julkaisu) kannatan :3\nKirjoittaja Bommelyon » 14.08.2011 19:57\nYhdyn jo aiempaan täällä sanottuun, eli meikäläinenkin toivoo GDW:ä, GDR:ä, GDWO:a, yms.\nOikeastaan kaikki Takahashin tuotanto kelpaa. : >\nOngelmaksi muodostuu ainoastaan se, että omistan jo nimellämainitut japaniksi,\nmutta tottakai niitä haluaa lukea myös äidinkielellään.\nTällä haavaa toivoisin kuitenkin kaikkein eniten suomennettavan Weedin,\nkoska se olisi luonnollinen jatke Hopeanuolelle.\nPainoksista kannatan ehdottomasti ensimmäistä. Vaikka kakkospainoksessa olikin värisivuja\nniitä tuskin tulisi suomalaisversioon ja toiseksi (olisikohan tämä pitänyt sanoa ensiksi..) siitä olisi kovin hankala jatkaa esimerkiksi Orioniin\n+ koko on hankala, vaikken tiedä onko sillä suoranaista merkitystä. X)\nIhanne olisi, että samaan aikaan voitaisiin julkaista juurikin Weediä ja joitain Takahashin lyhyempiä sarjoja.\nLiittynyt: 11.08.2011 21:23\nKirjoittaja RZI » 16.08.2011 06:36\nWeed ja Orion suomeksi! ois niin mahtavaa päästä lukemaan etenkin Weed koska anime oli omasta mielestä hieman pettymys.\nLiittynyt: 18.05.2011 06:49


Avaruudessa taistellaan lämpötilaeroja, pölyä ja säteilyä vastaan – olosuhdehallinta rakentamisen haasteena | RakennusFakta.fi\nKun avaruustähtitieteen professori Esko Valtaoja ja Cramo Finlandin toimitusjohtaja Tuomas Myllynen miettivät avaruuteen rakentamista, muistuttavat taivaalliset rakentamisen ongelmat ja olosuhdehallinta maanpäällisiä. Varmaa on se, että jollain aikavälillä avaruuteen mennään rakennusliikevolyymilla. Valtaoja ennustaa, että ensimmäinen avaruusasema rakentuu Kuuhun jo lähivuosina. Siirtokunnan rakentaminen vaatii vielä aikaa ja monen teknisen ongelman ratkaisemista.\nAvaruus on aina kiehtonut ihmistä. Esko Valtaoja ja Tuomas Myllynen miettivät, että sinne pitää päästä niin seikkailunhalusta kuin tarpeesta tehdä jotain erikoista, avaruusturismi voittaa Malediivit.\n”Avaruusliiketoiminta on iso bisnes, koska ihminen etsii hyödynnettävää kaikkialta. Ei siirtokuntia tulla rakentamaan siksi, että maapallo olisi tuhoutunut ja ihmiskunta etsisi uutta asuinpaikkaa. Meitä ajaa sinne resurssipula, teknologian antamat mahdollisuudet ja ennen kaikkea taloudellisen hyödyn tavoittelu. Avaruuteen mennään, mutta aikaikkuna voi olla sata vuotta tai tuhat vuotta”, Valtaoja toteaa.\nValtaojan mielestä on harmillista, että suomalaiset ovat tarttuneet avaruusteknologian kehittämiseen muita maita myöhemmin. Onneksi alan opiskelijat ovat perustaneet ketteriä startup-yrityksiä, ja kehitystyö on vauhdissa meilläkin. Ehkä saamme pian jopa oman astronautin. Jo nyt satelliitit ja avaruuteen lähetetyt suomalaiset mittalaitteet puskevat koko ajan monenlaista tietoa ihmiskunnan avuksi.\nOlosuhteet ihmiselle sopiviksi\nAvaruuteen matkustaminen ei ole helppoa, eikä yksinkertaista ole saada sinne tarvikkeitakaan. Jotta elinympäristö on ihmiselle sopiva, tulee olosuhteita muokata Maan kaltaisiksi. Suurin haaste onkin Valtaojan mukaan se, miten voimme matkia Maan biosfääriä esimerkiksi Kuussa tai Marsissa. Luonnon tasapaino tulee saada toimimaan niin keinotekoisessa ilmakehässä kuin ruuansulatuskanavamme mikrobiomissakin. Ihmisen tulee pysyä hengissä ja turvassa.\nEntä ne olosuhteet, voidaanko avaruuteen rakentaa? Avaruudessa olosuhteet ovat äärimmäisiä. Kuussa esimerkiksi on auringon puolella +200 astetta ja varjossa -200 astetta eli yksi nolla enemmän, mihin työmailla on yleensä totuttu. Painovoimakin puuttuu, puhumattakaan hengitysilmasta.\n”Ensimmäinen miehitetty avaruusasema rakentuu mielestäni Kuuhun ja kiinalaisten voimin. Myös siirtokunta nousee sinne tai Marsiin ja luultavimmin juuri maaperälle tai siis kuuperälle. Kuu tulee olemaan se, missä rakennetaan rakennusfirmatasolla. Todennäköisesti asumuksissa hyödynnetään kraattereita ja luolia. Avaruuteen rakentaminen muistuttaa vedenalaista rakentamista, mistä meillä jo onkin kokemusta. Avaruusalushan muistuttaa pystyyn nostettua sukellusvenettä”, Valtaoja toteaa.\nAvaruuteen rakentaminen on taas voimallisesti esillä. Esimerkiksi Kuusta on löydetty vesijäätä, kun aikaisemmin oletettiin, että planeetat ovat täysin kuivia. Vaikka vettä olisi rajallisesti, vie sen löytäminen avaruudessa olemisen mahdollisuudet ison askeleen eteenpäin. Vedestä saadaan happea ja vetyä. Hapesta voidaan tehdä hengitysilmaa ja vety taas toimii avaruusalusten polttoaineena.\nMyllynen miettii, onko Maassa ja Kuussa rakentamisen olosuhteissa samoja ongelmia, ovatko esimerkiksi pöly ja kosteus pulmina myös avaruudessa. Kuun pinnalla on paljon pölyä, joka pienessä painovoimassa liikkuu ennalta-arvaamattomasti. Pöly on yksi isoimmista haasteista myös Marsissa rakentamisessa. Tämä vaatii rakenteilta tiiviyttä.\n”Rakentajien haasteena tulee olemaan myös voimakas syöpävaarallinen säteily. Rakennusten päälle ei riitä pelkkä kupu, vaan siinä pitää olla vielä pari metriä vettä suojana. Luolista saa siis luontaista suojaa myös säteilylle.”\nVielä ei ole myöskään ratkaistu sitä, millaisia rakennustarvikkeita avaruudessa voisi käyttää. Maahan tuoduista kuukivistä on esimerkiksi tutkittu, voisiko niistä tehdä betonia paikan päällä. Jokaista betonimyllyllistä tai edes elementtiä ei avaruuteen voida kuljettaa.\n”Rakentamisessa tulee varautua kaikkeen mahdolliseen ja mahdottomaan. Esimerkiksi se tuli yllätyksenä, ettei kitka toimi painovoimattomassa tilassa tavalliseen tapaan. Ruuvit ja mutterit eivät pysy kiinni”, Valtaoja havainnollistaa.\nYhteistyöllä päästään pidemmälle\n”Kotoisilla työmailla olosuhdehallinnassa on tärkeää dokumentointi, jota voidaan käyttää myös uusien ratkaisujen etsinnässä ja suunnittelussa. Esimerkiksi pölyntorjunnasta saaduilla tiedoilla voidaan edistää työturvallisuutta”, Myllynen toteaa.\nValtaoja kannustaa rakennusalaa vaihtamaan kokemuksia, koska kaikkien ei kannata tehdä samoja mokia. Tiedon panttaaminen on tyypillistä avaruustutkimuksessa ja kehitystyössä. Valtaoja toteaa, että avaruuden rauhasta on tehty sopimus, mutta pitääkö se tosipaikan tullen.\n”Avaruusyhteistyöstä puhutaan kauniisti, mutta todellisuudessa kaikki tekevät omia projektejaan, eikä tietoja vaihdeta. Osa tutkimustyöstä on valtiosalaisuuksia. Avaruusteknologiahan on tunnetusti ollut suurvaltapolitiikkaa ja sotilaallista voimannäyttöä. Työtä tehdään monella rintamalla ja sadan vuoden päästä on avaruudessa leipurin tusinan verran huippuavaruusteknologiavaltioita. Kiina on etunojassa sekä Yhdysvallat ja Venäjä sekä EU ja myös esimerkiksi Intia, Japani ja Iran.”\nValtaoja toivoo, että avaruusteknologian kehityksessä päästään win-win-win-tilanteeseen, jossa hyvät ratkaisut hyödyttävät niin ihmistä, ympäristöä kuin talouttakin.\nAvaruusteknologiasta hyötyä arkipäivään\nMyllynen ja Valtaoja toteavat, että avaruusteknologian kehityksestä saadaan hyötyä arjen maanpäällisiin pulmiin. Tästä on kokemusta muun muassa rakennusalalla sääolosuhteiden ennustamisessa ja materiaalien tutkimuksessa. Esimerkiksi avaruuteen kehitetyt voiteluaineet ovat osoittautuneet hyviksi Maassakin. Puhumattakaan tarkasta tietokonepohjaisesta suunnittelusta, tiedonkeruusta ja reaaliaikaisesta valvonnasta, joissa voidaan hyödyntää yhä enemmän tekoälyä. Varsinkin kauko-ohjauksen ja robotiikan kehityksessä avaruusteknologialla on ollut keskeinen rooli.\n”Avaruusmateriaalien tulee olla mahdollisimman kevyitä, lujia, lämmönkestäviä ja mielellään itsekorjautuvia. Ihan mukavia ominaisuuksia myös maanpäällisessä rakentamisessa. Esimerkiksi avaruusolosuhteisiin kehitetyt komposiittimateriaalit tulevat ajan mittaan yleistymään myös täällä”, Valtaoja ennustaa.\nMiehet miettivät, millä vuosikymmenellä Cramo voi tukea avaruuden rakentajia. Valtaojan virallinen veikkaus on, että vuonna 2040 ihminen on Kuussa ja Marsissa työn touhussa. Cramolle pitääkin siis jo hyvissä ajoin palkata ainakin puolipäiväinen scifivastaava, jotta tarjouskilpailuissa ollaan mukana jo työmaatilojen pystyttämisvaiheessa.\n”Tämä otetaan ilman muuta mukaan tuotekehitysprojekteihin”, Myllynen vakuuttaa.\nTutustu Cramo-Suoja -olosuhdehallinnan kokonaisuuteen Lisätietoja painikkeen takaa.\nInformaatiopyyntö Avaruudessa taistellaan lämpötilaeroja, pölyä ja säteilyä vastaan – olosuhdehallinta rakentamisen haasteena


Viimeksi luotua sisältöä käyttäjältä Wagner | Jatkoajan keskustelupalsta\nViimeksi luotua sisältöä käyttäjältä Wagner\nKiitän! En jaksa avata sen tarkemmin tilannetta, mutta ei vielä oireita itellä pientä nenän niiskutusta enempää. Saa nähdä miten menee, yritän lämmittää uunia ja kaikki mahdolliset vitamiinit nappina syödä sekä nyt litran vodkapullo työn alla kera mustikkamehun. Olo alkaa olla liiankin mainio...\nPost #7 037\nJa siis liikkua ehdottomasti kannattaa, ja ulkoilla, mutta välttäkää ihmisiä ja vittu käsien pesu, JA desinfiointi on varsin mukavaa. Ja jos itse/ läheinen kipeä, pysykää siellä kotona/ mökillä/ kellarissa yms. Ite oon kanssa piilossa odottamassa iskua, olen äärimmäisen varmasti saanut...\nJoopasen joo, tässä karanteenia nauttivana riskiryhmän edustajana sanoisin että ei ihan pelkkä räkäyskä kyseessä ole. Läheinen nauttii koronasta, tässä toissa yönä heräsin kun yski keukojaan pihalle minun korvaan, vieressä kun nukkui. Ite vielä terve, tuskin kauan. Sanoisin että nuo ohjeet/...\nPost #7 034


Jatkoa tarinalle Kaappitransu.\nAvattuani oven kurkistin varovasti sisään ja odotin näkeväni vaimon. Pulssi tasaantui heti, kun huomasin, että hän ei ollut heti ulko-oven läheisyydessä. Otin eteisessä korkkarit pois ja jemmasin ne äkkiä vaimon kenkien joukkoon. Astuin peremmälle ja äänistä päätellen tajusin, että rouva oli suihkussa yläkerrassa. Pieni piru sisälläni tepasteli jääkaapille ottamaan mehuhuikan, edelleen samoissa vaatteissa, joissa Henkka oli minua ihanasti pitänyt omanaan. Kuuntelin ja huomasin suihkun olevan yhä päällä, siirryin sohvalle lukemaan hetkeksi naistenlehteä, joka siihen oli jätetty. Huomasin olevani erittäin kiihottunut, kun pystyin olemaan niin julkea. Noh, suihkutus yläkerrassa päättyi ja julkeuteni loppui seinään. Livahdin äkkiä eteiseen ottamaan verkkarit ja siitä vessaan vaihtamaan vaatteita ja pesemään meikkejä. Kun koin olevani riittävän puhdas ja taas miehen näköinen, astuin vessasta pois ja näin keittiössä alastoman vaimoni. Se kysyi oliko hyvä peli, johon vastasin, että ainakin mielenkiintoinen, jonka jälkeen nain hänestä sohvalla luulot pois, ihan niin kuin Henkka oli nainut tuntia aikaisemmin minusta.\nEli selvisin kotiin tulosta. Seuraavana päivänä sain viestin vaimolta kesken työpäivän, että kotiovelta löytyi mun lompakko ja haukkui huolimattomuudesta. Henkka oli näköjään palauttanut sen, mikä oli ihan kiva, vähän jo jännitti mitä senkin takaisin saamiseksi vaaditaankaan. Tähän asti suhde Henkkaan oli ollut ihan huoleton ja harmiton itselleni, mutta edellisen kerran lopputapahtumien johdosta havaitsin pienen puristuksen tunteen rinnassa. Laitoin Henkalle tekstiviestin ja kiitin lompakon palauttamisesta. Vastaus oli ikävämpi: ”Ole hyvä, hyvä oli myös että sulla oli luotolla vain 1000€, nyt siellä on se 7000€ mikä sinne mahtuikin”. Voi helvetti, äkkiä kaivoin kännykän esiin ja verkkopankissa totesin, että Henkka ei valehdellut, se oli lastannut sinne jostain oudosta verkkokaupasta 6000€ oston.\nYöllä ei meinannut uni tulla. Vaimo nukkui alasti vieressä, mutta mä ajattelin ainoastaan Henkkaa. Sitten tuli tekstiviesti:”Pukeudu, meikkaa, jätä lappu vaimolle, tule ulos, NYT. Maksan sulle sen 7000, jos et tule niin olet omillasi”. Vaimo ei herännyt viestiääneen, eikä siihen, että kömmin alakertaan. Vessassa meikkasin itseni vaimon meikeillä ja puin päälleni pinkit hipsterit ja liivit, siniset ja aivan liian tiukat stretch-farkut ja tiukan pinkin niskalenkkitopin. Kirjoitin vaimolle lapun ”Sori, en halunnut herättää, Jarkolla joku kriisi ja tarttee juttuseuraa, tuun huomenna töiden jälkeen. Suukko.” Korkkarit kainaloon ja ovesta ulos, musta bemari lipui hiljaa katua pitkin kohdalle ja pysähtyi. Astuin kyytiin.\n- Miks sä kiusaat mua? Kysyin heti kiivaasti.\n- Koska se on hauskaa.\n- Sähän oot ihan mulkku, vastasin topakasti.\n- Ja sä oot mun panopuu, jolla alkaa olla visalasku aika iso. Ole siis hiljaa, niin ehkä voin jeesata sen kanssa vähän. Näytät muuten hyvältä, Henkka sanoi ja suuteli mua poskelle.\nSe siitä. Alistuneena istuin Henkan vieressä, kun ajeltiin pitkin kohti keskustaa.\nKeskustassa Henkka jätti auton kadun varteen ja komensi ulos. Lähdettiin kävelemään käsi kädessä, onneksi oli arkiyö ja juuri ketään ei liikkunut missään. Laitoin taas peppuni keinumaan ja korot kopisemaan, tuntui hyvältä, ainakaan kadun toisella puolella vastaan tulleet eivät huomanneet yhtään mitään. Henkka alkoi puhua romanttisia. Oli kuulemma niin ihastunut, että siksi laittoi Visan täyteen, että joutuisin pakosta näkemään häntä, pelkäsi menettävänsä mut. Mä vastasin, ettei se olisi mahdollista, olin kanssa niin ihastunut, mä olisin joka tapauksessa hänen. Suudeltiin kadunkulmassa pitkään, kädet vaelteli ahnaasti mun joka paikassa. Käveltiin muotitietoisten kuntosalin ovelle, jonka Henkka avasi avainkortilla.\n- Käydään vähän treenaamassa, Henkka sanoi.\n- Kyl mä salilla käyn omallakin ajalla.\n- Sun tarttee treenata enemmän, viimeksi et jaksanut kovin kauaa mulle tanssia.\n- Mut enhän mä sit olis enää sun oma pullukkas, virnistin.\n- Et sä laihtumaan pääse, pidän siitä huolen, tykkään susta noin, Henkka sanoi mittaillen mua katseellaan.\n- Mut enhän mä näissä vaatteissa voi jumpata.\n- Sä jumppaat niissä vaatteissa millä mä sanon. Ja nyt jumppaat noissa, olisit ottanut jotkut mukavammat, Henkka sanoi ja läpsäisi mua samalla takamukseen, kun astuttiin sisään.\nSalilla ei ollut ketään, Henkan olemuksesta päättelin hänen tietävän sen ettei sinne tulisikaan ketään. Sisällä Henkka ilmoitti, että teet sitten jalkoja ja hän katselee samalla. Komensi mut jalkaprässiin, farkut tuntui kiristävän aivan liikaa, kun aloin pumppaamaan painoilla, jotka Henkka laittoi. Henkka asetteli samalla kameran viereiselle pöydälle ja painoi rec nappulaa.\n- Mitä hittoa sä teet, kysyin ja peitin kasvoni samantien.\n- Noh noh, haluuko läskiperselutka saada sen visalaskun maksettua? Ei tää kenenkään muun silmiin tule, varsinkaan jos kiltisti teet mitä sanotaan, Henkka sanoi ääntään korottaen.\n- Okei okei, älä hermostu. Kuinka monta toistoa mä teen?\n- Niin monta kuin jaksat, toivottavasti ei haittaa kun kuvaan samalla vähän feeder pornoa...\nJäin kysyvästi katsomaan Henkkaa ja huomasin, että se tuli syöttämään mulle herkullista donitsia. Haukkasin siitä ja jatkoin pumppaamista, aloin olla ihan kiimassa. Ekan donitsin jälkeen tuli vielä toinen, kolmas, neljäs ja viides, jokainen eri makua ja ihanan hyviä. Henkka käski välillä hymyillä kameralle.\nKun reidet oli ihan loppu, Henkka käski mut tangon kanssa syväkyykkyä tekemään.\n- Mä en oikeesti jaksa, kulta, yritin maanitella ja sivelin Henkan ylävartaloa.\n- Hyvä yritys, kyllä sä vielä kullia tuut saamaan, mutta et vielä.\nHenkka ei onneksi laittanut paljoakaan painoja tankoon ja jäi kameran kanssa taakseni katsomaan ja kehumaan mun peppua. Sitten tapahtui se, mitä pelkäsinkin, farkut repesivät pepusta.\n- Hyvä kulta, tuon toivoinkin näkevän, eihän mitkään housut kestä tota persettä, Henkka sanoi ja käski lopettaa.\nHenkka tuli eteeni, riisui multa topin pois ja teki saksille reiät mun liiveihin. Sitten se laittoi mun tisseihin kiinni ne ihanat nipistimet joissa oli painot. Meinasin valahtaa kivusta lattialle, mutta Henkka nappasi kiinni ja painoi mut polvilleen, otti esiin ihanan kullinsa ja käski imeä. Mun reidet oli vaan niin hyytelöä etten meinannut millään jaksaa pysyä edes polvillani ja pian Henkka pistikin mut painonnostopenkille selälleen siten, että pää roikkui yli penkin ja alkois survoa ihanaa munaa kurkkuuni. Vedet tuli silmiini ja tunsin meikin valuvan, kun kurkkuani naitiin. En saanut kunnolla henkeä ja kakomisrefleksi tuli melkein joka työnnöllä. Tunsin Henkan alkavan huohottaa ja toivoin hänen saavan pian, mutta hänellä oli näköjään eri ajatukset.\n- Ehei, en mä vielä tule. Nyt naidaan.\nHenkka käski mut lattialle kontalleen ja alkoi rasvata mun peppua. Eihän sen tarvinnut kuin hipstereitä raottaa niin pääsi jo mun sisään, kun farkkuihin oli tullut panoreikä. Aloin voihkia jo heti ekasta sormesta ja tunsin peppuni kostuvan liukkarista. Pian tunsin paineen pepullani, kun Henkka alkoi survoa isoa melaansa sisääni.\n- Hyvä lutka, mun oma pullukkakulta, nyt liataan sun farkut, Henkka sanoi ja alkoi painaa yliliukastetulla kullillaan mua.\n- Pane mua, kulta. Se tuntuu niin hyvältä.\nHenkka aloitti sellaisen tahdin, että hyytelöreiteni eivät meinanneet millään pysyä mukana, tisseissä olevat painot heiluivat ja saivat nännit niin herkiksi, että teki mieli laueta siihen paikkaan. Henkka aavisti tämän ja hiljensi hetkeksi tahtia yltääkseen hieromaan mun etumusta farkkujen läpi.\n- Älä viitti, en haluu tulla housuihin, kuiskin.\n- Hiljaa. Sä tuut nyt.\nEn voinut itselleni mitään, tunsin laukeavani ja tahrivani pikkarini ja farkkuni, jolloin Henkka aloitti kunnon panemisen uudestaan.\n- Ootko mun läskiperse?\n- Mun pullukkatransu! Läskipersehuora!\n- Joo! Tuu mun sisään!\n- Miten noin pullukalla voi olla näin tiukka ja timmi perse?\n- Sä käsket syömään ja jumppaamaan samalla!\n- Niin, kun mä käsken, Henkka karjaisi ja laukesi mun sisään pitkään.\nHetken kokosin itseäni, katsoin salilla olevaa kelloa ja totesin, että pian täytyisi päästä töihin.\n- Henkka hei, mun täytyy mennä töihin.\n- Joo, mä voin heittää sut.\n- En mä haluaa sulle näyttää missä oon töissä.\n- Ei sun tartte, kyl mä tiedän, Henkka virnisti ja en uskaltanut sanoa sille mitään enää, kiima muuttui ahdistukseksi.\nKävin pikaisesti pukuhuoneessa pesulla. Sitten Henkka käski mun heittää päällysvaatteet kassiin ja antoi tilalle toiset naisten farkut, hupparin ja lenkkarit.\n- No enhän mä nyt näitä voi töihin laittaa, vastustin kiivaasti.\n- Voit sä, luota muhun, ei noi farkut oo sellaiset et huomais. Pidä liivit hupparin alla, Henkka vinkkasi silmää.\nAutossa huomasin, että suunta tosiaan oli oikea töihini. Henkka ajoi suoraan työpaikan pihaan ja sanoi hoitavansa sen luottokorttimaksun suoraan mun tilille, teki sen itseasiassa siinä samalla. Huokasin helpotuksesta, Henkka kaarsi pihalta ja lähdin kävelemään sisälle. Mun kaunis ja ihanan pyöreä kollega Joanna tuli samalla pihalle ja hymyili iloisesti, huomasin sillä olevan samanlaiset farkut kuin mulla. Tahdoin kadota maan alle, päätin tehdä sähköpostien tarkistuksen jälkeen etäpäivän.\nPalaute on tervetullutta, haukuista opin kirjoittamaan paremmin ja kehuista tarina jatkuu :)


Liity jäseneksi - Logistiikkaupseerit ry\nTäytä liity jäseneksi -lomake →\nJäsentietojen muutos / jäsenmaksuasiat →\nHallitus hyväksyy kaikki yhdistyksen jäsenet\nJos haluat hakea jäsenyyttä, täytä sähköinen jäsenhakemus yllä tai paperinen hakemus, joka on toimitettava yhdistyksen sihteerille tai hallituksen jäsenelle.\nVuoden 2021 jäsenmaksun suuruus on 25 €. Tarkemmin jäsenyyttä esitellään säännöissä.\nYhdistyksen rekisteriseloste →\nYhdistyksen jäsenrekisteri →\nLiity jäseneksi Logistiikkaupseerit-yhdistykseen. Yhdistykseen kuuluu jo yli 1000 jäsentä. Liity sinäkin!\nkaikki *merkityt kentät ovat pakollisia sekä söhköposti on oltava oikea.\nTyönantaja ja tehtävä yrityksessä*\nRUK:n (vast) kurssi*\nMaavoimat Merivoimat Ilmavoimat Rajavartiolaitos\nMarkus Gardberg (sihteeri)\ntai sähköpostilla logury(at)gmail.com\nJäsenmaksu ja laskutusasiat pyydetään lähettämään kirjallisesti Tero Blomsterille osoitteella:\nLogistiikkaupseerit ry /co Henkilöstöasiantuntija Tero Blomster\ntai sähköpostilla tero.blomster(at)mil.fi


Toronto hankki SKA-hyökkääjän - Kasperi Kapasesta tulee kauppatavaraa?\nhuhtikuu 8, 2020 - 07:44 Marko Ollonqvist\nToronto Maple Leafs hankki Pietarin SKA:sta venäläishyökkääjä Alexander Barabanovin: Kasperi Kapasesta tulee kauppatavaraa.\nKaikki NHL:ää seuraavat tietävät Toronto Maple Leafsin tilanteen: kanadalaisseura on pitkälti John Tavaresin, Mitch Marnernin ja Auston Matthewsin huippukalliiden sopimusten vuoksi ongelmissa palkkakaton kanssa.\nKun samaan aikaan Maple Leafsin puolustuspään tekeminen ei ole todellakaan vakuuttanut, siirtohuhut ovat käyneet jo pidempään kuumina. Huhuissa ovat pyörineet William Nylanderin, Andreas Johnssonin ja Kasperi Kapasen nimet, sillä joukkueen on luovuttava jostain hyökkääjästään tuodakseen alakertaan vahvistuksia, joskaan vakuuttavan kauden pelanneen Nylanderin kohdalla todennäköisyydet kauppattavaksi päätymisen suhteen ovat pudonneet.\nNyt seura tiedotti tehneensä kautta 2020-21 koskevan sopimuksen KHL:stä saapuvan Alexander Barabanovin kanssa. Hänen vuosipalkkansa tulee olemaan ensi kaudella ainoastaan 925 000 dollaria ja hän on kykeneväinen hyppäämään vähintäänkin joukkueen kolmosketjuun.\nBarabanovista on siis ottamaan esimerkiksi Johnssonin tai Kapasen paikka Maple Leafsin pelaavassa kokoonpanossa ja ensi kaudelle kolmos- ja nelosketjun rooleihin on tarjolla niin ikään edellä mainittua kaksikkoa edullisempia pelaajia.\nKun samaan aikaan sekä Johnssonin (3,40 AAV, 2023) että Kapasen (3,20 AAV, 2022) sopimukset ovat varsin edullisia muiden seurojen näkökulmasta, suurella todennäköisyydellä jompikumpi heistä tullaan kauppaamaan – ellei sitten viikate käy yllättäen Nylanderin kohdalla.\nToisin sanoen kahden viime kauden aikana Pietarin SKA:lle 101 runkosarjaottelussa tehot 28+38=66 iskeneen Barabanovin saapuminen lienee sinetöinyt Kapasen tai Johnssonin kohtalon – kuka tietää, kenties molempien.


Vaikka itse sanonkin, patiosta tuli upea. Olihan siinä hieman pakertamista kun piti ensin nostaa vanhaa, paikalleen rakennettua "laitosta" ja asettaa alle maanpeitekangas kahdessa vaiheessa, ensin puolet ja sitten toinen puoli. Sitten pesin laudat harjalla ja laimealla mäntysuopaliuoksella. Annoin kuivua hyvin, jonka jälkeen käsittelin laudat Tikkurilan kaluste- ja terassiöljyllä, väri kelonharmaa Täydellisen selonteonkin saatan myöhemmin kirjoittaa, mutta nyt katsotaan hommaa kuvien kautta.\nRetkahdan joka aamu ja ilta selälleni puutarhavuoteelle. Mitä näenkään?\nSiperian pyhän puun sembramännyn, josta oravat tiputtelevat pihkaisen kävyn osia ja siemeniä niskaani ja patiolle. Saan harjata laudat kaksi kertaa päivässä. Männyn tuoksu on iltaisin ja varhain aamulla hyvin raikas ja mystinen. Rakastan sitä tuoksua. Pidä sembra minun keuhkoistani hyvää huolta, kiitos.\nNäen myös ulos tuomani, naapurini Ainon minulle lahjoittaman kahvipensaan ja ruusuistutukseni.\nNäen ikivanhan navetan, jossa riittää kokoa ja näköä. Pituutta on taivas - ties kuinka paljon.\nMitähän tuolle katollekin tekisi, näyttää notkuvan joka suuntaan.\nNäen myös mustan aurinkovarjon ja sen kelonharmaan varren, joka sointuu täydellisesti laudoituksen väriin.\nNäen myös palmun, ihka elävän sellaisen. Minun ei tarvitse kuvitella ja unelmoida, että makaisin palmun alla: minä makaan!\nIllalla myöhään, juuri ennen kuin alkaa hämärtää, näen aina saman näytelmän: navetan ympäristössä asuvat tervapääskyt lähtevät parvena saalistamaan. Niitä on parikymmentä. Ne lentävät ja syöksyilevät 150 kilometrin tuntivauhtia eivätkä törmää esteisiin. Katson kauhuissani, miten pääsky sujahtaa todella kovalla vauhdilla paksun sähköjohdon ja seinän välistä, vaikka tilaa ei ole läpimenoon kuin enintään kolmekymmentä senttiä. Ne näyttävät hävittäjäkoneilta. Niiden moottorit eivät jylise, vaan ne kirkuvat "svir sriii" niin että korviani polttaa.\nTätä on maalaiselämä ja elämä kunnosta ja sisusta -teeman alla. Ei lainkaan hassumpaa.\nSanon kuitenkin melkein ääneen, että mikäs tässä olisi kunnostaa ja sisustaa, jos joku maksaisi siitä minulle palkkaa. Sitä odotellessa kuulumisiin!\nMakaan vuoteella ja näen vanhan navetan.\n... ja kahvipensaan.\nMakaan palmuni alla.\nVanha sembramänty hoitaa keuhkojani.\nKäsitelty pation laudoitus.\nRomanttinen, kauniskin, mutta ei kovin käytännöllinen.\nRappiolla, mutta saisikohan vielä pelastettua.\nTunnisteet: Pation laudat


Mobiilimaksaminen - Metsä Groupille isot hankinnat Suomesta - Osto&Logistiikka\nHankinta 04.05. 06:50\nbiotuotetehdas Investoinnit Metsä Group päälaitehankinnat\nMetsä Groupille isot hankinnat Suomesta\nRauman ja Kemin päälaitehankkeiden arvo 500 miljoonaa euroa ja kotimaisuusaste 70 prosenttia.\nMetsä Groupiin kuuluvan Metsä Fibren päälaitehankinnat Rauman uudelle sahalle ja Kemiin suunnitellulle biotuotetehtaalle ovat yhteensä 500 miljoonaa euroa. Niiden kotimaisuusaste on peräti 70 prosenttia.\nMetsä Group aloitti 2019 keväällä hankesuunnittelun noin kahden miljardin euron investoinneista, joihin sisältyvät Rauman saha, Kemin biotuotetehdas ja Ruotsin Husumin sellutehtaan uusinnan ensivaihe.\nMetsä Group tiedotti asiasta 29.4.\n”Rauman sahainvestoinnin sekä Kemin ja Husumin hankkeiden suunnittelu ovat edenneet hyvin. Koronavirustilanteessa tarvitaan investointeja yhteiskunnan hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Saavutimme useita laitesopimuksia Suomessa toimivien yritysten kanssa”, sanoo tiedotteessa Metsä Groupin pääjohtaja Ilkka Hämälä.\nRaumalla rakennetaan jo toukokuussa\nRauman sahalinjan toimittamisesta on sovittu Veisto Oy:n kanssa. Tukkilajittelun, sahan syöttö- ja kuorenkäsittelylaitteet toimittaa Nordautomation Oy. Kuivalajittelun ja paketoinnin laitteet toimittaa C.Gunnarssons Verkstads AB ja kaksi tuorekäsittelylinjaa sekä rimoituslinjan Renholmen AB.\nKuivaamolaitteiden toimittaja on Heinolan sahakoneet Oy. Kaikki kuivaamoalueen kuormien siirrot hoituvat täysautomaattisesti. Näiden laitetoimitusten arvo on yhteensä noin 100 miljoonaa euroa ja kotimaisuusaste 70 prosenttia.\nSahan rakennusvaiheen suunnittelusta on sopimus AFRYn ja rakennuttamisesta A-Insinöörien kanssa. Maanrakennusrakasta on sovittu LM-Suomiset Oy:n kanssa. Sahan tontin louhintatyöt ovat loppusuoralla ja rakentaminen alkaa toukokuussa.\nTuotanto maailman moderneimmalla noin 200 miljoonaa euroa maksavalla Rauman sahalla käynnistyy vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä. Joskin koronavirusepidemia saattaa vaikuttaa aikatauluihin.\nSahan vuosituotanto on noin 750 000 kuutiota mäntysahatavaraa. Esimerkiksi konenäön ja tekoälyn hyödyntäminen sahaprosessin eri vaiheissa on merkittävä uudistus. Vastaavaa teknologiaa ole muualla käytössä.\nSaha työllistää noin 100 henkilöä ja koko arvoketjussa noin 500 henkilöä. Sahan rakennusvaiheen työllisyysvaikutus on noin 1 500 henkilötyövuotta. Vuotuinen tukin käyttö sahalla on noin 1,5 miljoonaa kuutiota. Tuotanto myydään pääasiassa Eurooppaan ja Aasiaan.\nKemin päälaitteet Valmetilta\nKemin biotuotetehtaan päätuotantolinjojen avainteknologian ja automaation toimittamisesta on tehty esisopimus Valmetin kanssa.\nToimitusten arvo on 350-400 miljoonaa euroa ja päälaitteiden tuotannon työllisyysvaikutus noin 800 henkilötyövuotta, josta yli 500 tehtäisiin Suomessa.\nTehtaan rakennusvaiheen suunnittelusta on tehty esisopimus AFRYn kanssa ja rakennuttamisesta Fimpecin kanssa.\nPäätösvalmius noin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaasta saavutettaneen syksyllä 2020 ympäristöluvituksen valmistuessa. Ympäristölupahakemuksen päivitetty versio on toimitettu 28.4. Pohjois-Suomen aluehallintovirastolle.\nTehtaan tekniset ratkaisut ovat täsmentyneet ja jäähdytys- ja jätevesipäästöt ovat pienentyneet alkuperäisestä suunnitelmasta. Kasvavasta tuotannosta huolimatta tehdas alittaisi Kemin nykyisen sellutehtaan ympäristöluvan päästörajat.\nKemin biotuotetehdas valmistaisi vuosittain noin 1,5 miljoonaa tonnia havu- ja lehtipuusellua sekä lukuisia muita biotuotteita. Se työllistäisi suoraan noin 250 henkilöä ja arvoketjussaan noin 2 500 henkilöä.\nTehtaan vuotuinen pääasiassa Suomesta hankittavan kuitupuun käyttö olisi noin 7,6 miljoonaa kuutiometriä. Tehtaan rakennusvaiheen työllisyysvaikutus olisi lähes 10 000 henkilötyövuotta, josta yli puolet tehtäisiin Kemissä. Rakennusvaiheen aikana työntekijöitä olisi noin 15 000.\nTehdas ei käyttäisi fossiilisia polttoaineita ja sen sähköomavaraisuus olisi 250 prosenttia.


Ranskassa neljän oppilaan epäillään auttaneen opettajan surmannutta hyökkääjää | Uutissuomalainen | Länsi-Uusimaa\nUutissuomalainen 19.10.2020 11:26\nIhmisiä kokoontui Strasbourgissa sunnuntaina osoittaakseen kunnioitusta raa'an veriteon uhriksi joutuneelle opettajalle. Vastaavia tilaisuuksia järjestettiin monissa Ranskan kaupungeissa. AFP / LEHTIKUVA\nRanskan poliisi on ottanut kiinni neljä koululaista, joiden epäillään auttaneen historianopettajan Pariisin lähellä viime viikolla mestannutta hyökkääjää. Tutkintalähteiden mukaan oppilaat olivat maksua vastaan osoittaneet opettajan hyökkääjälle.\nYhteensä poliisi on ottanut verityöhön liittyen kiinni 15 ihmistä. Oppilaiden lisäksi heidän joukossaan ovat hyökkääjän vanhemmat, isoisä ja nuorempi veli. Tämän lisäksi on pidätetty tunnettu islamistiradikaali ja yhden oppilaan isä, joka oli masinoinut verkkokampanjan opettajaa vastaan.\nNuori tshetsheenimies surmasi opettajan perjantaina, koska tämä oli näyttänyt koulussa oppilaille profeetta Muhammadia esittäviä pilakuvia. Hyökkääjä sai itse surmansa poliisin luodeista kiinniottotilanteessa.\nOpettajan esittelemät pilakuvat olivat olleet esimerkkeinä ilmaisunvapaudesta.


Etusivu / Mitä teemme / Kampanjat\nSASKin tavoite on, että työelämän ihmisoikeudet toteutuvat maailmassa. Niitä edistetään sekä toimimalla suoraan kehittyvissä maissa että herättelemällä tietoisuutta kotimaassa kampanjoin. Tule mukaan!\nQatarin vuonna 2022 pelattavien jalkapallon MM-kisojen stadionit on rakennettu käytännössä siirtotyövoimalla. Siirtotyöntekijöiden oikeuksiin Qatarissa liittyy monia epäkohtia, ja työmailla on kisojen myöntämisen jälkeen kuollut tuhansia siirtotyönteijöitä. Työntekijöiden oikeuksien puolustaminen Qatarissa on erityisen hankalaa, sillä ammattiliittojen toiminta on maassa kielletty.\nSASKin Pelin hinta -kampanja keskittyy siirtotyöntekijöiden oikeuksiin Qatarissa. Kampanjan tavoite on korostaa, että ihmisoikeudet kuuluvat kaikille. Jalkapallo on laji, jota kaikki voivat harrastaa, lähtökohdista riippumatta. Samoin ihmisoikeuksien pitäisi kuulua meille kaikille tasapuolisesti.\nSASKin pakkotyöhön liittyvä kampanja pyrki kiinnittämään huomiota siihen, että maailmassa esiintyy edelleen pakkotyötä. Pakkotyötä teki vuonna 2017 yhteensä 24,9 miljoonaa miestä, naista ja lasta. Näistä 24,9 miljoonasta 16 miljoonaa on pakkotyössä, johon liittyy taloudellista toimintaa eli esimerkiksi maataloustyössä, rakennuksilla, valmistustyössä tai kotitalouksissa. Valtion viranomaisten pakkotyön kohteeksi joutui 4,1 miljoonaa ihmistä. Peräti 4, 8 miljoonaa joutui kokemaan seksuaalista hyväksikäyttöä. Lapsia pakkotyön uhreista on yli neljä miljoonaa.\nSASKin Saman arvoinen -kampanja tähtäsi siihen, ettei ketään syrjittäisi työpaikalla uskontoon, rotuun, sukupuoleen, poliittiseen katsomukseen, järjestäytymiseen, seksuaaliseen suuntautumiseen, vammaisuuteen tai muuhun ominaisuuteen perustuen. Kansainvälisen työjärjestön ILOn työelämän perusoikeudet kieltävät syrjinnän.\nKaikissa SASKin hankkeissa tavoitellaan tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta työpaikoilla ja yhteiskunnassa. Se ei valitettavasti vielä toteudu, vaan maailmassa esiintyy edelleen syrjintää, joka voi olla syvällä yhteiskunnan rakenteissa.\nILOn mukaan sadat miljoonat ihmiset kärsivät syrjinnästä työpaikoillaan. Syrjintä kaventaa yksilön mahdollisuuksia sekä lisää sosiaalisia jännitteitä ja eriarvoisuutta yhteiskunnassa.\nMaailmassa on 152 miljoonaa lapsityöläistä. He tekevät vaatteitamme, puhelimiamme ja kenkiämme. Kun lapsi on töissä, hän ei pääse kouluun – eikä köyhyyden kierre katkea.\nLapset joutuvat töihin, jos vanhempien palkka ei riitä elämiseen. Silloin lapsia tarvitaan perheen elannon turvaamiseen.\nSASKin päämäärä on ihmisarvoinen työ ja elämiseen riittävä palkka kaikille. Siellä missä SASK mahdollistaa paremman toimeentulon vanhemmille, yhä harvemman lapsen täytyy tehdä töitä.\nKotiapulaisten oikeuksien puolesta\nKotiapulaiset ovat kenties haavoittuvin työntekijäryhmä maailmassa. Heitä ei juuri näe, ja siksi heidät on helppo unohtaa. Heitä on maailmassa kuitenkin yli 67 miljoonaa, neljä viidestä naisia. Kotiapulaiset työskentelevät yksityiskodeissa, mikä tekee olojen valvonnasta hyvin vaikeaa.\nSASK tukee kotiapulaisten aseman parantamista viidessä maassa, kolmella mantereella. Yhteensä näissä maissa arvioidaan olevan lähes 7 miljoonaa kotitalouksissa työskentelevää ihmistä, jotka tarvitsevat tukeamme. Onnistumisia on paljon.\nKotiapulaiset kohtaavat työssään usein väkivaltaa ja epäasiallista kohtelua, heidän työaikansa ovat kohtuuttomat ja palkkauksensa mitätön. Moni työskentelee jopa orjuuden kaltaisissa oloissa. Useat elävät äärimmäisessä köyhyydessä eli reilulla eurolla päivässä. Lisäksi lähes joka viides työskentelee kotimaansa ulkopuolella, kaukana omasta perheestään.\nKotiorjat eivät kuulu nykypäivään\nTutustu naisten tarinoihin\nYK:ssa sovitut yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet myös velvoittavat yrityksiä huolehtimaan toimintansa ihmisoikeusvaikutuksista. Monet suomalaiset yritykset tekevätkin niin. Lainsäädäntömielessä ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yrityksille tällä hetkellä kuitenkin vapaaehtoista.\nIhmisoikeuksia polkemalla on mahdollista saada jopa kilpailuetua – esimerkiksi tuntemattomista oloista, lapsi- tai pakkotyöllä tuotettuja raaka-aineita voi usein ostaa nopeammin ja halvemmalla. Siksi Suomeen tarvitaan yritysvastuulaki. SASK oli keväällä 2019 mukana laajassa järjestöjen ja yritysten yhteiskampanjassa vaatimassa sitä.\nKampanjassa kerättiin nimiä vetoomukseen, jotta ihmisoikeuksien kunnioittaminen yritystoiminnassa ei jäisi pelkän vapaaehtoisuuden varaan. Tavoitteessa onnistuttiin, sillä nyt hallitus selvittää mahdollisuutta säätää Suomeen yritysvastuulaki.\nPuhtaat vaatteet -kampanjalla eettisempää vaatetuotantoa\nSASK on mukana Puhtaat vaatteet -kampanjassa, jossa parannetaan vaatetusteollisuudessa työskentelevien työntekijöiden oloja.\nHaluamme myös lisätä kuluttajien tietoisuutta tavaroiden tuotanto-oloista ja vaikuttaa niihin. Kampanjoimme painostaaksemme yrityksiä ottamaan työntekijöiden ihmisoikeudet huomioon toiminnassaan ja parantamaan oloja.\nSuomen Puhtaat vaatteet -kampanjointiin osalistuvat järjestöt ovat osa kansainvälistä Clean Clothes Campaign -verkostoa. Se kouluttaa ja mobilisoi kuluttajia, lobbaa yrityksiä ja hallituksia sekä tarjoaa suoraa solidaarisuustukea työntekijöille näiden kamppailussa oikeuksiensa ja parempien työolojen puolesta.\nKampanja toimii 16 Euroopan maassa. Jäseniä ovat ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt, Suomessa verkostoon kuuluu SASKin lisäksi Eettisen kaupan puolesta ry, Ammattiliitto Pro, Palvelualojen ammattiliitto PAM ja Teollisuusliitto.\nLue lisää Puhtaat vaatteet -verkostosta\nSyksyllä ihmisarvoinen työ nousee keskusteluun kansainvälisenä Kunnon työn päivänä 7. lokakuuta. Teemapäivää vietettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2008. Nyt mukana on kymmeniä maita.\nLue lisää kunnon työn päivästä\nJoka syksy järjestettävä Nenäpäivä tarjoaa hauskan tavan tehdä hyvää. Osallistumalla keräykseen autat maailman lapsia saamaan paremman tulevaisuuden.\nNenäpäivä kerää varoja maailman köyhimmissä oloissa elävien lasten hyväksi ja yllyttää suomalaisia hauskaan varainkeräykseen.\nSASK on yksi niistä järjestöistä, joiden kautta Nenäpäivä-varoja kanavoidaan eteenpäin. SASK käyttää osuutensa Nenäpäivä-tuotoista hankkeisiin, jotka vähentävät köyhyyttä kehittyvissä maissa – ja parantavat siten lasten ja nuorten elinolosuhteita.\nSASKin neljässä Nenäpäivä-hankkeessa tavoitellaan parempaa tulevaisuutta kotiapulaisten lapsille. Kun kotiapulaiset pääsevät vaikuttamaan asemaansa ja parantamaan toimeentuloaan, heidän perheensä ja lapsensa voivat paremmin.\nLue lisää Nenäpäivästä\nSASK tekee työtä sen puolesta, että tasa-arvo toteutuisi työpaikoilla ja naiset olisivat aktiivisia toimijoita ammattiliitoissa.\nKotien työntekijät ja heidän lapsensa hyötyvät parantuneesta toimeentulosta ja sosiaaliturvasta\nKotitalouksien työntekijät ja heidän perheensä ovat miltei kaikissa yhteiskunnissa hyvin heikossa asemassa. SASKin kumppanit tekevät työtä ihmisten puolesta, jotka jäävät marginaaliin.


Ratsut toivat lisäarvoa sankarihaudoille - Yhdysmies\nItsenäisyyspäivän seppeleenlasku Taipalsaaren sankarihaudoilla oli monelle erityisen mieliinpainuva tilaisuus. Juhlayleisön täydennykseksi paikalle karautti Etelä-Karjalan Eskadroonan ratsuosasto. Aurinkoinen kirpeä pakkassää loi hetkeen sopivat puitteet.\nPerinteinen kunniakäynti oli heti kirkonmenojen jälkeen. Pandemia pakotti perumaan kahvitilaisuuden seurakuntatalolla, mutta ulkotiloissa seppeleenlaskuseremoniat onnistuivat.\nTapio Niemi, Taipalsaaren viimeisiä tunnuksen omaavia veteraaneja, asetteli kukin koristellun havuseppeleen huolella muistomerkille. Mukana olivat Osmo Laine kunnan ja Liisa Siitonen seurakunnan edustajina. Paikkakunnan kirkkomaalla lepää 176 sankarivainajaa.\nKuvatekstit (kuvaaja Kirsti Paronen)\nTaipalsaaren Reserviupseerit lippulinnaan valmistautumassa. Edessä pj. Seppo Naapila, toisena vpj. Ismo Lamminpää jäljessään Risto Paronen (pj, Sotaveteraanit) ja Eero Juntunen TaiRun omaa lipun kanssa. Hetkeä myöhemmin mukaan tuli vielä Reserviläisten lippu kantajanaan pj. Ville Rikkilä.\nEtelä-Karjalan Eskadroonan ratsuosasto saapuu kirkonkylän sankarihautausmaalle reservin vääpeli Nina Lappalaisen (vas.) johdolla. Viisi ratsukkoa oli mukana.


Huhtikuu 2012 | eGreennet\nSitran mukaan vihreä talous vastaa tarpeeseen luoda parempaa elämää ilman, että ihmisarvoa tai ympäristöä vahingoitetaan. Lähiratkaisut ovat olennainen osa tulevaisuuden vihreää taloutta. Ne tuovat asiakkaalle tärkeät tuotteet ja palvelut lähelle, joko fyysisesti tai virtuaalisesti.\nSitra tuottaa ja jakaa paljon tietoa muun muassa seminaarien ja julkaisujen muodossa. Lisäksi se tekee jonkin verran pääomasijoituksia.\nKannattaa liittyä Sitran sähköpostilistalle tai ainakin tutustua heidän sivuihinsa: www.sitra.fi. Sitran kautta voi saada hyviä koosteita siitä, mitä maailmassa ja markkinoilla tapahtuu.\nLeipomo Verainen ponnistaa paikallisuudesta, laadusta ja ympäristöarvoista\nLeipomo Verainen on vuonna 1952 perustettu täyden palvelun leipomo. Vahvoista perinteistä, perheyrittäjyydestä sekä tuotteiden korkeasta laadusta ja ympäristöarvoista ponnistava leipomo lähti ennakkoluulottomasti mukaan eGreenNetin tarjoamaan liiketoiminnan kehittämissuunnitelma -palveluun. Lue lisää meneillään olevasta yhteistyöstä!\neGreenNet-hankkeen kautta on Varsinais-Suomen alueen pk-yrityksille tarjolla liiketoiminnan kehittämissuunnitelma -konsepti. Palvelun avulla yrityksillä on mahdollisuus edullisesti ja kevyellä otteella miettiä yhdessä asiantuntijoiden kanssa oman yrityksen ympäristöliiketoimintaa ja sen mahdollisuuksia. Kehitystyötä voidaan tehdä niin viestinnästä, markkinoinnista ja myynnistä aina rahoitukseen ja koulutukseen saakka. Keskeisenä tekijänä on yrityksen halu kehittymiseen ja ympäristöliiketoiminnan kasvattamiseen.\nLeipomo Verainen on vahva toimija kotikunnassaan Mynämäellä. Yrityksen tuotteet koostuvat ruokaleivistä aina monipuolisiin konditoriatuotteisiin. Toiminnassa vahvoina tekijöinä korostuvat paikallisuus, kotimaisuus, tuotteiden tuoreus sekä ympäristöystävällisyys. Tuotannosta noin 10 prosenttia on luomua ja tuotteet leivotaan 100-prosenttisesti kotimaiseen vehnä- ja ruisjauhoon.\nKuluttajien tietoisuus ympäristöasioissa on kasvanut, ja tämä asettaa haastetta myös yrityksille. Kuluttajille välitettävän viestin tulisi olla vahva ja selkeä ja perustua totuuteen. Kaikki luvatut teot ja ominaisuudet tulisi olla todistettavissa. Veraisen tuotteet tarjoavat kuluttajille vaihtoehdon, jossa elintarvikkeiden terveys, laadukkuus ja vähäinen kuormitus ympäristölle on monipuolisesti huomioitu. Tuotteet maistuvat hyvälle, kuin kotona leivotuille, ja selkeä toimitusketju takaa toiminnan läpinäkyvyyden. eGreenNetin kanssa tehtävässä yhteistyössä pyritään näitä arvoja vahvistamaan sekä käyttämään niitä entistä tehokkaammin viestinnässä hyväksi. Selkeyttämällä omaa osaamistaan ja vahvuuksiaan on Veraisella mahdollisuus määritellä omaa toimintaansa ja tuotteitaan entistä paremmin.\nLeipomo Verainen on kehittymishaluinen ja asiansa osaava yritys, joiden kaltaisia elintarviketoimijoita Varsinais-Suomen alueella tarvitaan. Myynti- ja markkinointijohtaja Olli Suomisen mukaan yhteistyö eGreenNetin kanssa on onnistunut, jos tuloksena syntyy edes ”yksi pieni hippu, jolla lähdetään menemään”. Ja tuota hippua siis parhaillaan ”seulotaan”!\nMikäli oma yrityksenne on kiinnostunut kehittämään omaa ympäristöliiketoimintaansa eGreenNet-hankkeen kautta, ottakaa yhteyttä hankkeen henkilöstöön. Lisätietoja löydät osoitteesta www.egreennet.fi!\nTeksti: Jenni Suominen 4/2012\nLähiruokaa Liedon K-supermarketista\nK-ryhmän kauppaketjussa vihreä ajattelu on konseptoitu, mutta ympäristöarvojen huomioiminen toiminnassa on myös kauppiaasta kiinni. K-supermarket Liedon kauppias Kimmo Lähtiselle lähiruoka on sydämen asia.\nEkologiset vaihtoehdot näkyvät myös valikoimassa. K-supermarket Liedon valikoimassa on entistä enemmän ekologisia vaihtoehtoja kuten ympäristömerkittyjä tuotteita ja luomu- ja lähiruokaa.\nValikoimasta löytyy lähituotteita kaudesta riippumatta. Lähellä tuotettuja tuotteita löytyy runsaasti eri tuoteryhmistä, kuten leipomotuotteista, vihanneksista, jauhotuotteista ja hunajasta. Lisäksi luomu- ja Reilun kaupan tuotteet ovat näkyvä osa valikoimaa.\nLähiruoan suosiminen on vastuullinen valinta. Kauppias Lähtinen haluaa tukea paikallisia pientuottajia, paikallisen ruokakulttuurin säilymistä ja maaseudun elinvoimaisuutta. Vastuullisuuden lisäksi lähiruoka on tuoretta ja laadukasta. Lähiruoka löytyy valikoimasta helposti hylly- ja hintalappumerkintöjen avulla.\nTeksti: Essi Hillgren 4/2012\nVarsinais-Suomen ruokaketju nousuun!\nVarsinais-Suomi on tunnetusti Suomen vilja-aitta. Maakunta on kuitenkin monipuolinen ja kansallisesti merkittävä ruoantuottaja myös muilta osin.Varsinais-Suomen ruokaketjun kehittämishanke VARRU kokoaa yhteen maakunnan ruokaketjun toimijoita, jotta ruokaketjumme vahvistuu entisestään yhteistyön ja uusien näkökulmien myötä.\nRuokaketjun ydintoimijoita ovat alkutuotanto, elintarvikkeiden jalostus, kauppa ja ammattikeittiöt. Ruokaketjuun linkittyvät myös tutkijat, oppilaitokset, kehittäjät sekä vahvasti myös ruokaa sivuavat toimialat, kuten logistiikka, jätehuolto ja energiantuotanto. VARRUn toiminta perustuu ruokaketjun toimijoiden esiin tuomiin tämän hetken tarpeisiin, kuten esimerkiksi elintarvikelogistiikkaan. Samalla VARRU kohdistaa kuitenkin katseensa myös tulevaisuuteen.\nRuokaketjun tulevaisuusaiheinen työpajatyöskentely alkoi syksyllä 2011 hankkeen aloitustilaisuudessa. Varsinais-Suomen ruokaketjun toimijoiden näkemyksiä ja heidän tuottamiaan tulevaisuuskuvia on käytetty aineistona julkaisussa ”Ruista ja sisua – Varsinais-Suomen ruokaketjun vahvuudet, nykytila ja tulevaisuus”. Kevään 2012 aikana Varsinais-Suomen ruokaketjussa järjestettiin kolme teemakohtaista tulevaisuustyöpajaa. Työpajoissa käsiteltiin niin kasviksia ja viljoja, proteiineja kuin vettäkin. Työpajat antoivat tilaisuuden verkostoitua ja keksiä ideoiden siemeniä mahdollisiin tulevaisuuden tuotteisiin.\nVARRU luo jatkossakin mahdollisuuksia verkostoitua. Varsinais-Suomen ruoantuotantoa tuodaan puolestaan esiin 14.–16.6. Turun Vähätorilla järjestettävillä Neitsytperunafestivaaleilla. Syksyllä taas tartutaan mm. myynnin ja markkinoinnin haasteisiin sekä ylitetään toimialoja radikaaleissa tulevaisuustyöpajoissa. Tutustu paremmin Varsinais-Suomen ruokaketjuun, toimintaan ja tuloksiin osoitteessa www.varru.fi!\nLisätietoja: Johanna Kähkönen, johanna.kahkonen@utu.fi, 040 680 4544\nHankkeen rahoituksen on myöntänyt Varsinais-Suomen ELY-keskus Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmasta. Hanke on Turun yliopiston erillislaitosten: Koulutus- ja kehittämiskeskus Brahean, Funktionaalisten elintarvikkeiden kehittämiskeskuksen sekä Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen toteuttama.


Aluekehitysjohtaja Päivi Myllykangas: Pirkanmaa on ideoiden ja innovaatioiden ehtymätön aarreaitta - Lempäälän-Vesilahden Sanomat\nJaa: Matti Pulkkinen Julkaistu 14.2.2019 14:24 Pirkanmaa\n– Uuden luominen on niin julkisen sektorin kuin yksityisen kentän tiivistä rinnakkaiseloa sekä yhteistyötä, Pirkanmaan liiton aluekehitysjohtajana ja Tampereen uuden yliopiston sidosryhmäjohtajana toimiva Päivi Myllykangas korostaa.\nPirkanmaan aluekehitysjohtajana ja Tampere3:n eli Tampereen uuden yliopiston sidosryhmäjohtajana toimiva Päivi Myllykangas on näkijä ja tekijä. Hänen urakkanaan on aistia kaikki tuhannen taalan paikat kahden historiallisen uudistuksen, itsehallinnollisen Pirkanmaan maakunnan synnyttämisen ja korkeakouluyhteisön juurruttamisen, liepeillä. Kaksoispestiä hoitava uudistaja pitää työsarkaansa erittäin antoisana ja mielekkäänä.\nPirkanmaan maakunnan aluekehitysjohtaja Päivi Myllykangas tietää olevansa työssä, jonka konkretisoiminen on poikkeuksellisen vaikeaa. Pirkanmaalaisten on hyvä oivaltaa Myllykankaan painivan tulevaisuusorientoituneesti. Hänen ammattitaitoaan on hoksata tarttumapintoja, joihin tarttumalla niin maakuntaorganisaatio, korkeakoulu, yrityskenttä kuin mikä tahansa voi rakentaa jotakin täysin uudenlaista.\nMyllykangas muistuttaa, että hänen intohimonsa on ollut koko työhistorian ajan ravistella olevia rakenteita ja penkoa esiin kääntämättömiä kiviä.\n– Pirkanmaa on mahdollisuuksien suhteen loputon aarreaitta. Kun täällä tehdään monella alalla ja sektorilla edistyksellistä työtä, niin työstettäviä innovaatioita ja aihioita on kuin sieniä sateella, hän kiittää.\nTampereen uuden yliopiston sidosryhmäjohtajana toimiva Myllykangas näkee jo nyt valtavat mahdollisuudet, jotka korkeakouluyhteisössä odottavat toteutumistaan. Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto löivät hynttyynsä yhteen tämän vuoden tammikuun ensimmäisenä päivänä. Säätiömuotoinen yliopisto puolestaan omistaa 87 prosenttia Tampereen ammattikorkeakoulun osakkeista.\nPirkanmaan maakunnan aluekehitysjohtajana oleva Myllykangas on vakuuttunut siitä, että maakuntien Suomessa Pirkanmaasta tulee Suomen paras ja Euroopan kiinnostavin maakunta.\n– Valmisteluorganisaatiossa olevien ammattilaisten ammattitaito ja heidän työskentelyintonsa ovat valtaisat. Valmistelussa tarkastellaan todella asiassa kuin asiassa kolikon kaikki viisi puolta, hän kehuu.\nMyllykankaan mukaan historialliset isot muutokset tarjoavat pirkanmaalaisille ja Pirkanmaalle täysin ainutkertaisen uuden hypyn menestykselliseen tulevaisuuteen.\n– Täällä on vain voitettavaa, hän kiteyttää.\n– Lisäksi aistin kaikkialla, missä liikun, että ihmiset haluavat tehdä hyviä asioita maakuntamme tulevaisuuden eteen.\nKoeteltua osaamista ja rohkeaa uuteen sukeltamista\nPäivi Myllykangas kiteyttää Pirkanmaan tulevaisuuden nivoutuvan isossa kuvassa kolmen asiakokonaisuuden muodostamaan punttiin.\n– Perusosaaminen – teollisuuden historia, koulutus ja tutkimus sekä turvallisuus, hän luettelee.\nMyllykangas arvostaa perinteisen pirkanmaalaisen teollisuuden kivenlujaksi perustaksi, jonka varaan on turvallista rakentaa miten hurjilta tuntuvia hankkeita vain.\n– Muun muassa koneenrakentamisen osaamisen historia on kannustava esimerkki siitä, miten perinteisestä tekemisestä kehitetään tutkimuksen ja laajapohjaisen yhteistyön avulla modernia taitamista. Tekoälyn avulla voi tehdä perustoiminnasta radikaalin innovaation, mutta valmistuksen perusteet on osattava. Tämä perusosaaminen on ollut Pirkanmaan vahvuutta, ja toivoisin sen olevan sitä edelleenkin. Siksi siihen on satsattava\nMyllykankaan mukaan Pirkanmaa seisoo tulevaisuudessa nykyistä vankemmin turvallisuusklusterin varassa.\n– Meillä on monta yritystä, jotka ovat kansainvälisesti kiinnostavia turvallisuusosaamisensa vinkkelistä.\n– Tampereella on tarjolla vahvaa tutkimusta ja muun muassa Suomen ainoa maisteritasoinen turvallisuusalan koulutusohjelma.\n– Tampere-Pirkkalan lentoaseman ympäristöön on rakentunut mittava ilmailu- ja turvallisuusalan keskittymä. Siellä ovat Patrian lentokoulu ja Tredun avioniikka-asentajakoulutus. Entäpä dronet ja kaikki muu, mikä liittyy miehittämättömään ilmailuun? Tälläkin saralla avautuu kiintoisa ja houkutteleva tekemisen mahdollisuus, Myllykangas innostuu.\n– FinnHEMS eli lääkärihelikopteritoiminta on vahvasti Tampereella.\n– Täällä ovat voimakkaasti läsnä Puolustusvoimat, Satakunnan Lennosto ja Suomen Punainen Risti.\n– Tampereen kaupunkiseudulla ja koko maakunnassa on paljon asioita, jotka tukevat turvallisuuteen liittyvien tuotteiden ja palveluiden kehittämistä. Mitä kaikkea me tällä runsaudella saamme vielä lisää aikaisiksi? Myllykangas perää.\nMyllykankaan mielestä Pirkanmaalla on jo mittavasti näyttöjä siitä, mitä arvostetut ja tasokkaat koulutusmahdollisuudet ovat poikineet maakuntaan.\nVinkkaamista ja yhteistoiminnan virittämistä\n– Pirkanmaalle on kertynyt vuosikymmenien saatossa kiitettävän mittavasti osaamista, mikä on meidän huippupääomaamme luoda ja rakentaa uutta. Roolini onkin olla sellainen havainnoitsija, joka kyselee ja ehdottelee sekä saattaa tahoja yhteen, Päivi Myllykangas kuvailee.\nMyllykangas korostaa kaikkien yhteistoimintaverkostojen merkityksellisyyttä.\n– Kollegiaalisella tekemisellä päästään aimoharppauksia eteenpäin. Keksinnöille saadaan lisää potkua. Hankkeiden taakse pystytään kokoamaan kestävät hartiat taustavoimineen.\n– Kaikista kannustavinta on kulkea ympäri Pirkanmaata ja löytää ovia, joista on mielenkiintoista astua sisään ja löytää uusi kultakimpale työstettäväksi.\nMyllykangas teroittaa, ettei hän ole milloinkaan suuren tiedon tuoja.\n– Roolini on olla unilukkari, joka varovasti kysellen ja ystävällisesti havaintoja esittäen tarjoilee pähkinöitä purtaviksi. Uskomaton tunne syntyy siitä, kun joku tai jotkut ottavat aihion omakseen ja alkavat kypsytellä sitä uudeksi jutuksi.\nJulkisen ja yksityisen puolen yhteistyötä\nPäivi Myllykangas painottaa, että uuden luominen on niin julkisen sektorin kuin yksityisen kentän tiivistä rinnakkaiseloa sekä yhteistyötä.\n– Monta kertaa julkisella puolella on tärkeä osa mahdollistajana. Esimerkiksi yksityisellä puolella tehtyjä innovaatioita voidaan testata ja kokeilla julkisella puolella ja antaa näin referenssi esimerkiksi kansainvälisille markkinoille, hän poimii esimerkin.\nMyllykangas korostaa, että julkinen ja yksityinen puoli tarvitsevat toisiaan.\n– Ne eivät ole toinen toistaan poissulkevia reviireitä.\nLue lisää aiheesta: aluekehitysjohtaja korkeakouluyhteiso paivi-myllykangas Pirkanmaa sidosryhmajohtaja TAMPERE3 tampereen-uusi-yliopisto\nMaatalouslomituspalvelut siirtyvät Lempäälältä Sastamalalle: Lähes koko Pirkanmaan kattava lomituspalveluyksikkö aloittaa toimintansa vuoden 2021 alusta – henkilöstö siirtyy vanhoina työntekijöinä\nMaatalouslomituspalvelut turvataan jatkossa lähes koko Pirkanmaan kattavan yksikön turvin.\nYhdellä henkilöllä on todettu koronavirustartunta Pirkanmaalla – Lue Lempäälän terveydenhuollon ohjeistus, jos epäilet koronavirusta\nPirkanmaalla on todettu ensimmäinen koronavirustartunta, Pirkanmaan sairaanhoitopiiri tiedottaa. Tartunta varmistui keskiviikkona 4. maaliskuuta. Tartunta on saatu Pohjois-Italiasta. 44-vuotias potilas on kotona eristyksessä ja hyväkuntoinen.