Metson osavuosikatsaus 1.1.-31.3.2010 - Metso\nSuomen kotisivut Lue uusimmat uutiset 2010 Metson osavuosikatsaus 1.1.-31.3.2010\nPörssitiedote huhtikuuta 29, 2010 12.00.00 ip. CET\nMetson osavuosikatsaus 1.1.-31.3.2010\nMetso Oyj:n yhtiötiedote 29.4.2010 klo 12:00\nMarkkinoiden elpyminen vahvistui\nKeskeistä vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä\nTilauskanta kasvoi 9 prosenttia joulukuun 2009 lopusta ja oli maaliskuun lopussa 3 720 miljoonaa euroa (31.12.2009: 3 415 milj. e).\nLiikevaihto laski 4 prosenttia vertailukaudesta ja oli 1 170 miljoonaa euroa (Q1/2009:\n1 220 milj. e).\nLiikevoitto (EBIT) oli 69,5 miljoonaa euroa eli 5,9 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 58,6 milj. e ja 4,8 %).\nTulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettoman käyttöomaisuuden poistoja (EBITA) ja liikevoitto (EBIT) sisältävät 4,7 miljoonaa euroa kapasiteetin sopeuttamiseen liittyviä kertaluonteisia kustannuksia (Q1/2009: 22,0 milj. e).\nOsakekohtainen tulos oli 0,20 euroa (Q1/2009: 0,18 e).\nVapaa kassavirta oli 35 miljoonaa euroa (Q1/2009: 120 milj. e).\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) ennen veroja oli 8,1 prosenttia (Q1/2009: 9,0 %).\nMetson toimitusjohtaja Jorma Eloranta kommentoi: "Elpyminen jatkui ensimmäisellä neljänneksellä useimmilla markkinoilla ja asiakasteollisuuksissamme. Näyttää siltä, että elpyminen vauhdittuu ja on nyt laajemmalla pohjalla kuin edeltäneen puolen vuoden aikana. Asiakkaidemme korkeammat kapasiteetin käyttöasteet ovat vahvistaneet palveluliiketoimintamme kysyntää. Samalla kun asiakkaamme ovat saaneet takaisin luottamustaan, on myös laitteidemme ja projektiliiketoimintamme kysyntä piristynyt. Hintakilpailu markkinoilla näyttää lieventyneen kaupankäyntiympäristön vahvistuessa.\nEnsimmäisen neljänneksen kannattavuuttamme ovat tukeneet viime vuosina suoritetut toimenpiteet johtamismallimme kehittämiseksi ja kustannusrakenteemme sopeuttamiseksi, vaikka liikevaihto oli edelleen melko alhainen viime vuoden vaatimattomasta tilausten saannista johtuen. Olettaen, että saamme edelleen uusia kannattavia tilauksia, pitäisi myös liikevaihdon nousta tulevina neljänneksinä. Ensimmäinen neljännes vahvisti sen, että päättäväisen ja nopean reagointimme ansiosta markkinoiden hiljenemiseen vuoden 2008 jälkimmäisellä puoliskolla ja viime vuoden aikana, Metso on tänään kilpailukykyisempi kuin aikaisemmin.\nOlemme asteittain aloittaneet suunnittelu- ja tuotantokapasiteetin kasvattamisen vastaamaan parantuneeseen kysyntään. Komponenttitoimittajien ja alihankkijoiden kapasiteetin lisäämisessä näyttää sen sijaan olevan hieman kankeutta. Samoin jatkamme palveluliiketoimintamme ja maailmanlaajuisen läsnäolomme laajentamista, kuten myös ympäristöliiketoimintaan perustuvien ratkaisujen kehittämistä.\nKuluneen puolen vuoden aikana tapahtuneeseen tilausten saannin elpymiseen sekä tämän hetkiseen markkinatilanteeseen perustuen, nostamme hieman liikevaihto-ohjeistustamme vuodelle 2010. Arvioimme liikevaihtomme olevan yli 5 miljardia euroa ja vuoden 2010 kannattavuuden olevan tyydyttävää."\nMiljoonaa euroa Q1/10 Q1/09 Muutos % 2009\nLiikevaihto 1 170 1 220 -4 5 016\nPalveluliiketoiminnan liikevaihto 512 519 -1 2 102\n% liikevaihdosta 44 43\nEBITA ennen kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia\n% liikevaihdosta 7,6 7,4\n%:a liikevaihdosta 7,2 5,6\nLiikevoitto 69,5 58,6 19 293,6\n%:a liikevaihdosta 5,9 4,8\nTulos/osake, euroa 0,20 0,18 11 1,06\nSaadut tilaukset 1 366 942 45 4 358\nTilauskanta kauden lopussa 3 720 3 934 -5 3 415\nVapaa kassavirta 35 120 -71 717\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE), ennen veroja vuodessa, %\nOmavaraisuusaste kauden lopussa, % 34,0 30,3\nMetson vuoden 2010 ensimmäisen neljänneksen katsaus\nToimintaympäristömme ja tuotteidemme kysyntä\nToimintaympäristömme asteittainen paraneminen jatkui vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Asiakkaidemme kapasiteetin käyttöasteet vahvistuivat maailmantalouden myönteisen kehityksen mukana. Tällä oli myönteinen vaikutus laitekauppamme ja palveluliiketoimintamme kysyntään. Rahoituksen saatavuus parani edelleen ja infrastruktuurin kehittämiseen tähtäävät rakennushankkeet sekä niihin liittyvät talouden tukitoimet vaikuttivat myönteisesti laitekysyntäämme lähinnä kehittyvillä markkinoilla. Tilauskannan epävarmuudet pienenivät.\nKaivosyhtiöiden laite- ja projektikyselyiden määrä kasvoi edelleen, ja tällä oli selvä myönteinen vaikutus alkuvuoden tilauksiin. Kaivosteollisuuden kapasiteetin käyttöasteiden nousun myötä myös kaivostoimintaan liittyvien palveluiden kysyntä parani.\nMaarakennusteollisuudessa murskeentuotantoon liittyvien laitteiden kysyntä vahvistui lähinnä kehittyvillä markkinoilla, jossa kysyntää tukivat infrastruktuurin rakentamishankkeet. Euroopassa uusien laitteiden ja järjestelmien kysyntä piristyi asteittain ja saavutti tyydyttävän tason, kun taas Pohjois-Amerikassa, hienoisesta myönteisestä kehityksestä huolimatta, kysyntä pysyi heikkona. Maarakennusteollisuuden palveluliiketoiminnan kysyntä vahvistui hieman ja oli tyydyttävää.\nUusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten kysyntä jatkui hyvällä tasolla Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Useiden maiden asettamien uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistavoitteet tukevat biomassan ja jätteen käyttöön pohjautuvien voimalaitosten kysyntää. Palveluliiketoiminnan kysyntä voimantuotantoliiketoiminnassa oli tyydyttävää.\nAutomaatiotuotteiden kysyntä vahvistui ensimmäisellä neljänneksellä öljy-, kaasu- ja petrokemian teollisuuden lisätessä investointejaan energian hinnan noustessa ja kysynnän parantuessa. Automaatioratkaisujen palveluliiketoiminnan kysyntä pysyi tyydyttävänä.\nMetallinkierrätyslaitteiden kysyntä on vahvistunut alkuvuoden aikana selvästi edellisvuoden heikolta tasolta teräksen kysynnän käännyttyä maailmanlaajuisesti nousuun. Kiinteän jätteen kierrätyslaitteiden kysyntä jatkui tyydyttävänä. Kierrätyslaitteiden palveluliiketoiminnan kysyntä vahvistui.\nUusien kuitulinjojen kysyntä piristyi ja oli tyydyttävää; uudistusten ja palveluliiketoiminnan kysyntä vahvistui. Paperi- ja kartonkilinjojen sekä pehmopaperilinjojen kysyntä oli tyydyttävää. Paperi- ja kartonkiteollisuuden kapasiteetin käyttöasteet nousivat alkuvuoden aikana, mikä vahvisti palveluliiketoimintamme kysyntää. Vuoden 2009 lopussa hankkimamme Tamfelt-liiketoiminnan palveluliiketoiminnan tilausten saanti piristyi.\nEnsimmäisellä neljänneksellä saamamme tilaukset kasvoivat 45 prosenttia heikosta vertailukaudesta ja olivat 1 366 miljoonaa euroa. Ilman valuuttakurssien muutosten vaikutusta kasvua olisi ollut 39 prosenttia. Kehittyvien maiden osuus saaduista tilauksistamme oli 43 prosenttia. Kaikkien raportointisegmenttiemme ja maantieteellisten alueiden saadut tilaukset kasvoivat vertailukaudesta, kun asiakkaidemme kapasiteetin käyttöasteet ja investointiaktiivisuus alkoivat asteittain parantua.\nTilauskantamme oli maaliskuun lopussa 3 720 miljoonaa euroa, mikä on 9 prosenttia vuoden 2009 lopun tilauskantaa suurempi. Noin 2,6 miljardia euroa tilauskantaamme sisältyvistä toimituksista arvioidaan ajoittuvan vuodelle 2010 ja niistä noin 800 miljoonaa euroa on palveluliiketoiminnan tilauksia. Tilauskannassa olleet epävarmuudet pienenivät noin 50 miljoonalla eurolla asiakkaiden käynnistäessä aiemmin keskeyttämiään projekteja lähinnä kaivos- ja kierrätysaloilla. Maaliskuun lopun tilauskantaan sisältyi noin 430 miljoonan euron arvosta projekteja, joiden toimitusten ajoitukseen liittyy epävarmuutta ja jotka tullaan tämän hetkisen arvion mukaan toimittamaan vuoden 2010 jälkeen. Näihin projekteihin sisältyy sellutehdasprojekti Fibrialle, Brasiliaan.\nMilj. e %:a saaduista\ntilauksista Milj. e %:a saaduista\nPaperi- ja kuituteknologia 461 33 279 29\nValmet Automotive 11 1 21 2\nSegmenttien väliset saadut\nYhteensä 1 366 100 942 100\nEurooppa 574 42 386 41\nPohjois-Amerikka 187 14 167 18\nEtelä- ja Väli-Amerikka 184 13 134 14\nAasia ja Tyynenmeren alue 352 26 201 21\nAfrikka ja Lähi-Itä 69 5 54 6\nLiikevaihtomme laski ensimmäisellä neljänneksellä vertailukaudesta 4 prosenttia ja oli\n1 170 miljoonaa euroa (Q1/2009: 1 220 milj. e). Ilman valuuttakurssien muutosten vaikutusta laskua olisi ollut 8 prosenttia. Laskun syynä on osin se, että vuoden 2009 alhaisesta tilausten saannista johtuen aloitimme vuoden merkittävästi vertailukautta pienemmällä tilauskannalla. Liikevaihto laski Kaivos- ja maarakennusteknologiassa sekä Energia- ja ympäristöteknologiassa ja vahvistui Paperi- ja kuituteknologiassa. Palveluliiketoimintamme liikevaihto oli vertailukauden tasolla, ja sen osuus kokonaisliikevaihdosta oli 44 prosenttia (Q1/2009: 43 %). Jos Tamfelt-yrityshankintaa ei oteta huomioon, palveluliiketoiminnan liikevaihto laski 5 prosenttia.\nLiikevaihdolla mitattuna suurimmat kohdemaamme olivat Yhdysvallat, Kiina ja Saksa, joiden yhteenlaskettu osuus kokonaisliikevaihdostamme oli noin 32 prosenttia.\nMilj. e %:a\nliikevaihdosta Milj. e %:a\nPaperi- ja kuituteknologia 364 31 287 23\nSegmenttien välinen laskutus -9\nYhteensä 1 170 100 1 220 100\nEurooppa 476 41 526 43\nPohjois-Amerikka 193 16 197 16\nEtelä- ja Väli-Amerikka 138 12 160 13\nAasia ja Tyynenmeren alue 293 25 234 19\nAfrikka ja Lähi-Itä 70 6 103 9\nEnsimmäisen neljänneksen tuloksemme ennen rahoituseriä, veroja ja aineettoman käyttöomaisuuden poistoja (EBITA) parani vertailukaudesta ja oli 83,8 miljoonaa euroa eli 7,2 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 68,8 milj. e ja 5,6 %). EBITA ennen kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia oli 88,5 miljoonaa euroa ja 7,6 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 90,8 milj. e ja 7,4 %). Tammi-maaliskuussa kirjatut kapasiteetin sopeuttamiskustannukset liittyivät lähinnä Automaatio-liiketoiminnan Ranskan toimituskeskuksen uudelleenjärjestelyihin ja Kierrätys-liiketoimintoihin Saksassa sekä eräisiin pienempiin toimenpiteisiin Paperit-liiketoiminnassamme.\nMilj.e Kaivos- ja\nteknologia Energia- ja\nteknologia Paperi- ja\nEBITA 39,5 28,4 18,5 83,8\nsopeuttamiskustannukset - 3,4 1,3 4,7\nEBITA ennen kertaluonteisia\nsopeuttamiskustannuksia 39,5 31,8 19,8 88,5\n%:a liikevaihdosta 8,4 9,6 5,4 7,6\nEBITA 55,6 32,3 -14,0 68,8\nsopeuttamiskustannukset 3,8 1,4 16,8 22,0\nsopeuttamiskustannuksia 59,4 33,7 2,8 90,8\n%:a liikevaihdosta 11,3 8,5 1,0 7,4\nEBITA 202,8 136,3 16,5 334,3\nsopeuttamiskustannukset 21,9 11,1 41,7 74,7\nsopeuttamiskustannuksia 224,7 147,4 58,2 409,0\n%:a liikevaihdosta 10,8 9,7 4,1 8,2\nLiikevoittomme ensimmäisellä neljänneksellä oli 69,5 miljoonaa euroa eli 5,9 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 58,6 milj. e ja 4,8 %). Liikevoitto ennen kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia oli 74,2 miljoonaa euroa eli 6,3 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 80,6 milj. e ja 6,6 %).\nLiikevoittoon sisältyy noin 9 miljoonan euron kurssivoitto. Osa segmenttien sisäisesti tekemistä valuuttakurssisuojauksista on katettu sellaisilla vastakkaisilla valuuttamääräisillä erillä, joiden osalta vastaava valuuttakurssitappio on otettu huomioon Metson nettorahoituskuluissa.\nNettorahoituskulumme olivat tammi-maaliskuussa 27 miljoonaa euroa (Q1/2009: 22 milj. e). Korkokulut olivat 18 miljoonaa euroa (Q1/2009: 20 milj. e). Nettorahoituskulut sisältävät 9 miljoonan euron valuuttakurssitappion liittyen edellä mainittuun kurssivoittoon.\nTuloksemme ennen veroja oli 43 miljoonaa euroa (37 milj. e), ja vuoden 2010 veroasteen arvioimme olevan 30 prosenttia (2009: 32 %).\nOsakkeenomistajille kuuluva tulos vuoden ensimmäiseltä neljännekseltä oli 30 miljoonaa euroa (Q1/2009: 26 milj. e) eli osakekohtaisesti 0,20 euroa (0,18 e/osake).\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) ennen veroja oli tammi-maaliskuussa 8,1 prosenttia (9,0 %) ja oman pääoman tuotto (ROE) oli 7,6 prosenttia (7,1 %).\nLiiketoiminnan rahavirta oli tammi-maaliskuussa 51 miljoonaa euroa (Q1/2009: 136 milj. e).\nNettokäyttöpääoma kasvoi ensimmäisellä neljänneksellä 37 miljoonalla eurolla. Projekteihin sitoutunutta pääomaa tasoitti lisääntynyt ostovelkojen määrä.\nVapaa kassavirta oli tammi-maaliskuussa 35 miljoonaa euroa (Q1/2009: 120 milj. e).\nKorolliset nettovelkamme olivat maaliskuun lopussa 578 miljoonaa euroa (31.12.2009: 583 milj. e).\nMaaliskuun lopussa rahavaramme olivat yhteensä 893 miljoonaa euroa, josta 358 miljoonaa euroa on sijoitettu rahoitusinstrumentteihin, ja joiden alkuperäinen maturiteetti oli yli kolme kuukautta. Loput 535 miljoonaa euroa on kirjattu rahoihin ja pankkisaamisiin. Syndikoitu 500 miljoonan euron valmiusluottositoumus on käytettävissä vuoden 2011 lopulle, eikä siitä ole tällä hetkellä nostettu lainaa. Metson likviditeettitilanne on hyvä.\nNettovelkaantuneisuusasteemme oli maaliskuun lopussa 32,8 prosenttia (72,6 %) ja omavaraisuusasteemme oli 34,0 prosenttia (30,3 %). Huhtikuussa, varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen, maksoimme vuodelta 2009 osinkoja 105 miljoonaa euroa. Osingonmaksu kasvatti nettovelkaantuneisuusastettamme 6 prosenttiyksiköllä verrattuna maaliskuun 2010 loppuun.\nTammi-maaliskuun bruttoinvestointimme ilman yritysostoja olivat 29 miljoonaa euroa (Q1/2009: 30 milj. e). Ylläpitoinvestointien osuus oli 59 prosenttia eli 17 miljoonaa euroa. Arvioimme vuoden 2010 investointien olevan jonkin verran vuoden 2009 investointeja suuremmat (2009: 117 milj. e).\nMaaliskuussa valmistui Metson tähän mennessä suurin yksittäinen investointi Intiassa, Metso Parkin ensimmäinen vaihe. Investointi vahvistaa merkittävästi Metson läsnäoloa ja vastaa kaivos- ja maarakennustuotteiden ja -palveluiden kysynnän nopeaan kasvuun Intiassa sekä muilla Aasian ja Tyynenmeren alueen nopeasti kasvavilla markkinoilla.\nKiinassa valmistuu kevään aikana Automaatio-liiketoiminnallemme uudet tehdas- ja toimistotilat Shanghaihin. Jyväskylässä saimme päätökseen Paperiteknologiakeskuksen toisenkin koekoneen uudistuksen. Kiinaan olemme perustamassa kolmatta massa- ja paperiteollisuuden huoltokeskusta Ziboon. Kaivos- ja maarakennusteknologiassa sekä Automaatio-liiketoiminnassa on käynnissä investoinnit globaaleihin toiminnanohjausjärjestelmiin.\nMetson tutkimus- ja tuotekehityskulut olivat tammi-maaliskuussa 24 miljoonaa euroa eli 2,1 prosenttia konsernin liikevaihdosta (Q1/2009: 33 milj. e ja 2,7 %).\nYritysostot ja -myynnit sekä yhteisyritykset\nEmme tehneet yritysostoja tai -myyntejä vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä.\nMarraskuussa 2009 solmimme yhdistymissopimuksen Tamfeltin kanssa, joka on yksi maailman johtavista teknisten tekstiilien toimittajista. Ostotarjous toteutettiin marras-joulukuussa 2009 ja tarjous saatiin päätökseen 23.12.2009. Tarjouksen ulkopuolelle jääneet 2 prosenttia Tamfeltin osakkeista tullaan lunastamaan osakeyhtiölain mukaisen menettelyn mukaisesti. Niiden omistusoikeuden arvioidaan siirtyvän Metsolle vuoden toisen neljänneksen loppuun mennessä.\nHankinta-ajankohdasta lähtien Tamfelt on ollut toiminnallisesti ja hallinnollisesti osa Paperi- ja kuituteknologiasegmenttiämme.\nKapasiteetin sopeuttaminen kysyntätilanteeseen vuonna 2009 ja vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä\nToteutimme vuoden 2008 jälkipuoliskon ja vuoden 2009 aikana merkittävät kapasiteettimme sopeuttamistoimet. Niiden seurauksena henkilömäärämme väheni, yritysostojen ja -myyntien vaikutus pois lukien lähes 4 600 henkilöllä. Näiden henkilövähennysten ja muiden kustannussopeutustemme yhteisvaikutuksen arvioimme olevan vuositasolla 400-450 miljoonaa euroa. Siitä runsaat 250 miljoonaa euroa toteutui jo vuoden 2009 aikana. Arvioimme, että kustannussäästöistä yli puolet, lähinnä henkilöstövähennyksiin ja yksiköiden sulkemiseen liittyvät, ovat luonteeltaan pysyvämpiä. Muiden kustannusten arvioimme palaavan asteittain takaisin liiketoimintamme aktiviteetin ja kapasiteetin käyttöasteen nousun myötä.\nAinoat merkittävät vuoden ensimmäisellä neljänneksellä käynnistetyt kapasiteetin sopeuttamistoimenpiteet liittyvät Wittenheimissa, Ranskassa sijaitsevaan venttiilien toimituskeskukseen ja metallinkierrätysliiketoimintaan Saksassa. Sopeuttamistoimiin liittyen Automaatio-liiketoiminta kirjasi 2,7 miljoonaa euroa ja Kierrätys-liiketoiminta 0,7 miljoonaa euroa kustannuksia ensimmäisellä neljänneksellä.\nPalveluksessamme oli maaliskuun lopussa 26 948 henkilöä, mikä oli 218 henkilöä vähemmän kuin vuoden 2009 lopussa (31.12.2009: 27 166 henkilöä). Henkilöstömäärä väheni Paperi- ja kuituteknologiassa sekä Energia- ja ympäristöteknologiassa ja erityisesti Euroopassa seurauksena kapasiteetin sopeuttamistoimenpiteistä, joiden vaikutukset joissain tapauksissa näkyvät viiveellä. Vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana palveluksessamme oli keskimäärin 27 057 henkilöä.\nSuomi 8 724 32 8 746 32 0\nMuut Pohjoismaat 2 890 11 2 995 11 -4\nMuu Eurooppa 3 493 13 3 678 13 -5\nPohjois-Amerikka 3 373 13 3 428 13 -2\nEtelä- ja Väli-Amerikka 2 751 10 2 618 10 5\nAasia ja Tyynenmeren alue 4 334 16 4 316 16 0\nAfrikka ja Lähi-Itä 1 383 5 1 385 5 0\nYhteensä 26 948 100 27 166 100 -1\nMuutoksia Metson johdossa\nMetson Paperi- ja kuituteknologian Etelä-Amerikan aluejohtaja Celso Tacla nimitettiin Metso Executive Forumin (MEF) uudeksi jäseneksi 22.1.2010 alkaen.\nMiljoonaa euroa Q1/10 Q1/09 Muutos\nLiikevaihto 472 528 -11 2 075\nPalveluliiketoiminnan liikevaihto 242 255 -5 1 017\n%:a liikevaihdosta 52 49\nTulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettoman\nkäyttöomaisuuden poistoja (EBITA)\n%:a liikevaihdosta 8,4 10,5\nLiikevoitto 38,1 54,9 -31 198,8\n%:a liikevaihdosta 8,1 10,4\nSaadut tilaukset 559 385 45 1 660\nTilauskanta kauden lopussa 1 182 1 347 -12 1 041\nHenkilöstö kauden lopussa 9 550 10 826 -12 9 541\nKaivos- ja maarakennusteknologian liikevaihto laski 11 prosenttia vertailukaudesta ja oli 472 miljoonaa euroa. Kaivosliiketoiminnan liikevaihto laski noin 8 prosenttia ja maarakennusliiketoiminnan noin 14 prosenttia. Palveluliiketoiminnan liikevaihto laski 5 prosenttia vertailukaudesta, ja sen osuus segmentin liikevaihdosta oli 52 prosenttia (Q1/2009: 49 %).\nKaivos- ja maarakennusteknologian ensimmäisen neljänneksen EBITA oli 39,5 miljoonaa euroa eli 8,4 prosenttia liikevaihdosta (55,6 milj. e ja 10,5 %). EBITA ei sisällä kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia (Q1/2009: 3,8 milj. e).\nPalvelut-liiketoiminnan kannattavuus säilyi vertailukauden tasolla, mutta Laitteet- ja järjestelmät -liiketoiminnan kannattavuus heikkeni. Laiteliiketoiminnan kannattavuutta heikensi ensisijaisesti viime vuoden jälkipuoliskon alhaisempi tilausten saanti ja markkinoilla vallinnut hintakilpailu, joka on kuitenkin alkuvuoden aikana alkanut hellittää markkinoiden piristyessä.\nKaivos- ja maarakennusteknologian saadut tilaukset olivat tammi-maaliskuussa 559 miljoonaa euroa, mikä oli 45 prosenttia vertailukautta enemmän. Kaivosasiakkailta saadut tilaukset kasvoivat yli 50 prosenttia vertailukaudesta. Maarakennusasiakkailta saadut tilaukset kasvoivat noin 33 prosenttia. Saadut tilaukset kasvoivat kaikilla maantieteellisillä alueilla. Kehittyviltä markkinoilta saatujen tilausten suhteellinen osuus oli 53 prosenttia (Q1/2009: 49 %). Ensimmäisen neljänneksen saatuihin tilauksiin lukeutui jauhatuslaitteistot Kinross Gold -kultakaivokselle Brasiliaan ja Newcrestin kultakaivokselle Australiaan.\nTilauskanta kasvoi vuoden 2009 lopusta 14 prosenttia ja oli maaliskuun lopussa 1 182 miljoonaa euroa (31.12.2009: 1 041 milj. e). Tilauskannassa olleet epävarmuudet pienenivät vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana noin 30 miljoonalla eurolla asiakkaiden käynnistettyä aiemmin keskeyttämiään projekteja. Maaliskuun lopussa tilauskannassa oli noin 115 miljoonan euron arvosta kaivoslaitetilauksia, joihin liittyi lähinnä toimitusaikaa koskevaa epävarmuutta.\nLiikevaihto 332 397 -16 1 523\nPalveluliiketoiminnan liikevaihto 110 132 -17 516\n%:a liikevaihdosta 34 34\n%:a liikevaihdosta 8,6 8,1\nLiikevoitto 23,5 27,7 -15 118,1\n%:a liikevaihdosta 7,1 7,0\nSaadut tilaukset 356 265 34 1 297\nTilauskanta kauden lopussa 1 073 1 182 -9 1 032\nHenkilöstö kauden lopussa 5 873 6 387 -8 6 060\nEnergia- ja ympäristöteknologian liikevaihto laski 16 prosenttia vertailukaudesta ja oli 332 miljoonaa euroa. Liikevaihdon lasku jakautui varsin tasaisesti kaikkien liiketoimintalinjojen kesken. Palveluliiketoiminnan liikevaihto pieneni 17 prosenttia vertailukaudesta, ja sen osuus segmentin liikevaihdosta oli 34 prosenttia (Q1/2009: 34 %). Palveluliiketoiminnan heikentyminen johtui lähinnä vahvasta vertailukaudesta, jolloin toimitettiin useita suurehkoja Voimantuotanto-liiketoiminnan kunnostusprojekteja.\nEnergia- ja ympäristöteknologian tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettoman käyttöomaisuuden poistoja (EBITA) heikkeni vertailukaudesta ja oli 28,4 miljoonaa euroa eli 8,6 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 32,3 milj. e ja 8,1 %). EBITA sisältää kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia 3,4 miljoonaa euroa (Q1/2009: 1,4 milj. e). EBITA ennen näitä kustannuksia oli 31,8 miljoonaa euroa ja 9,6 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 33,7 milj. e ja 8,5 %).\nEBITA parani vertailukaudesta Voimantuotanto-liiketoiminnassa ja heikkeni Automaatio- ja Kierrätys-liiketoiminnoissa. Heikkeneminen johtui lähinnä selvästi alhaisemmista toimitusmääristä.\nSaadut tilaukset kasvoivat 34 prosenttia vertailukaudesta ja olivat 356 miljoonaa euroa. Saadut tilaukset kasvoivat kaikissa segmentin liiketoiminnoissa. Kierrätys-liiketoiminnassa kysyntä vahvistui selvästi ja saadut tilaukset lisääntyivät lähes 80 prosenttia poikkeuksellisen heikosta vertailukaudesta. Voimantuotanto-liiketoiminnassa saadut tilaukset kasvoivat 50 prosenttia ja Automaatio-liiketoiminnassakin lähes 15 prosenttia. Segmentin saamiin tilauksiin kuuluivat biomassakattilalaitokset RWE npower renewables -yhtiölle Isoon-Britanniaan sekä MW Powerin toimittamana 4Ham Cogen S.A.:lle Belgiaan. Lisäksi saimme useita automaatioprojektitilauksia voimalaitosten, paperi-, kartonki- ja pehmopaperilinjojen sekä öljy- ja kaasuprojektien hallintaan.\nMaaliskuun lopun tilauskanta, 1 073 miljoonaa euroa, oli 4 prosenttia suurempi kuin vuoden 2009 lopussa. Noin 80 miljoonaan euroon tilauskannassa olevista projekteista sisältyy toimituksen ajoitukseen liittyvää epävarmuutta. Epävarmuus liittyy pääosin voimakattila- ja automaatiojärjestelmätoimituksiin Fibrian sellutehdasprojektiin Brasiliassa.\nLiikevaihto 364 287 27 1 408\nPalveluliiketoiminnan liikevaihto 159 132 20 569\n%:a liikevaihdosta 44 46\n%:a liikevaihdosta 5,1 -4,9\nLiikevoitto 11,3 -18,2 n/a 0,8\n%:a liikevaihdosta 3,1 -6,3\nSaadut tilaukset 461 279 65 1 384\nTilauskanta kauden lopussa 1 516 1 438 5 1 380\nHenkilöstö kauden lopussa 10 326 10 090 2 10 459\nPaperi- ja kuituteknologian ensimmäisen neljänneksen liikevaihto kasvoi 27 prosenttia ja oli 364 miljoonaa euroa. Liikevaihdon kasvu tuli tasaisesti kaikilta liiketoimintalinjoilta. Liikevaihdon vertailukelpoinen kasvu ilman Tamfelt-yrityshankinnan vaikutusta oli 15 prosenttia.\nPalveluliiketoiminnan liikevaihto nousi 20 prosenttia ja sen osuus segmentin liikevaihdosta oli 44 prosenttia (Q1/2009: 46 %). Voimakas kasvu tuli hankitusta Tamfeltista, muun palveluliiketoiminnan liikevaihto laski hieman.\nPaperi- ja kuituteknologian tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettoman käyttöomaisuuden poistoja (EBITA) oli 18,5 miljoonaa euroa eli 5,1 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: -14,0 milj. e). EBITA:an sisältyy kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia 1,3 miljoonaa euroa (Q1/2009: 16,8 milj. e). EBITA ilman näitä kustannuksia oli 19,8 miljoonaa euroa ja 5,4 prosenttia liikevaihdosta (Q1/2009: 2,8 milj. e ja 1,0 %). Kannattavuus ennen kertaluonteisia kapasiteetin sopeuttamiskustannuksia parani kaikilla liiketoimintalinjoilla.\nPaperi- ja kartonkiteollisuudelta saadut tilaukset kasvoivat 67 prosenttia ja massateollisuuden tilaukset 45 prosenttia. Pehmopaperiasiakkaiden tilaukset olivat vertailukauden tasolla. Kokonaisuudessaan Paperi- ja kuituteknologian saatujen tilausten arvo nousi 65 prosenttia ja oli 461 miljoonaa euroa. Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset kasvoivat 48 prosenttia (ilman Tamfeltia kasvu oli 19 prosenttia). Tammi-maaliskuussa saamiimme tilauksiin sisältyi kartonginvalmistusteknologiaa ja laitteistoja Cheng Loong Corporation -yhtiölle Taiwaniin, Saica Containerboardille Isoon-Britanniaan sekä Zhejiang Ji'An -yhtiölle Kiinaan.\nMaaliskuun lopun tilauskanta oli 1 516 miljoonaa euroa, josta noin 240 miljoonaa euroa liittyy brasilialaiselle Fibrialle toimitettavaan selluprojektiin, jonka toimitusaikataulu on avoin.\nValmet Automotiven liikevaihto tammi-maaliskuussa oli 11 miljoonaa euroa (Q1/2009: 21 milj. e). Liiketappio oli 7,1 miljoonaa euroa (Q1/2009: tappio 0,3 milj. e). Tappio aiheutui alhaisista valmistusmääristä. Toimitusmäärien arvioidaan paranevan vuoden aikana. Maaliskuun lopussa Valmet Automotiven henkilöstömäärä oli 705 (31.12.2009: 679 henkilöä).\nValmet Automotive valmistaa THINK City -sähköautoja norjalaiselle THINK Global AS:lle ja sähkökäyttöisiä golfautoja tanskalaiselle Garia A/S:lle. Lisäksi Valmet Automotivella on Porsche AG:n kanssa valmistussopimus, joka jatkuu vuoteen 2012 saakka.\nValmet Automotivella on lisäksi sopimus yhdysvaltalainen Fisker Automotive Inc.:n kanssa verkosta ladattavan Fisker Karma -hybridiauton valmistuksesta ja suunnittelusta. Autojen valmistus on tarkoitus aloittaa Suomessa tämän vuoden loppuun mennessä. Vuosituotannoksi on täydellä kapasiteetilla suunniteltu 15 000 autoa.\nVarsinainen yhtiökokouksemme vahvisti 30.3.2010 vuoden 2009 tilinpäätöksen sekä myönsi vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle. Yhtiökokous hyväksyi hallituksen ehdotukset, jotka koskivat hallituksen valtuuttamista päättää omien osakkeiden hankkimisesta, osakeannista ja erityisten oikeuksien antamisesta ja lahjoituksen tekemisestä yliopistoille sekä hyväksyi ehdotuksen yhtiöjärjestyksen 8 §:n (kokouskutsu) muuttamisesta.\nYhtiökokous päätti maksaa osinkoa vuodelta 2009 0,70 euroa osakkeelta. Osinko maksettiin 13.4.2010.\nYhtiökokous valitsi hallituksemme puheenjohtajaksi Jukka Viinasen ja varapuheenjohtajaksi Maija-Liisa Frimanin. Hallituksen uusiksi jäseniksi valittiin Erkki Pehu-Lehtonen ja Mikael von Frenckell. Hallituksen jäseninä jatkavat Christer Gardell, Yrjö Neuvo ja Pia Rudengren. Hallituksen jäsenten toimikausi kestää seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun.\nYhtiökokous päätti, että hallituksen puheenjohtajalle maksetaan palkkiona 92 000 euroa, varapuheenjohtajalle 56 000 euroa ja jäsenille 45 000 euroa vuodessa, minkä lisäksi heille maksetaan 600 euron palkkio niistä kokouksista, joihin he osallistuvat mukaan lukien valiokuntien kokoukset. Yhtiökokous päätti, että vuosipalkkiosta 40 prosenttia maksetaan markkinoilta hankittavina Metso Oyj:n osakkeina, jotka hankitaan suoraan hallituksen jäsenten lukuun kahden viikon kuluessa siitä, kun osavuosikatsaus ajalta 1.1.-31.3.2010 on julkistettu.\nTilintarkastajanamme jatkaa KHT-yhteisö PricewaterhouseCoopers Oy seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun asti.\nYhtiökokous päätti asettaa yhtiökokouksen nimitysvaliokunnan valmistelemaan hallituksen jäseniä ja hallituspalkkioita koskevat ehdotukset seuraavalle varsinaiselle yhtiökokoukselle. Nimitysvaliokuntaan valitaan 1.11. neljän suurimman osakkeenomistajan edustajat ja asiantuntijajäsenenä hallituksen puheenjohtaja.\nMetson hallituksen valiokunnat ja henkilöstön edustus\nHallituksemme valitsi järjestäytymiskokouksessaan 30.3.2010 keskuudestaan tarkastus- sekä palkitsemis- ja henkilöstövaliokuntien jäsenet. Tarkastusvaliokuntaan kuuluvat Pia Rudengren (pj.), Maija-Liisa Friman ja Erkki Pehu-Lehtonen. Palkitsemis- ja henkilöstövaliokuntaan kuuluvat Jukka Viinanen (pj.), Mikael von Frenckell, Christer Gardell ja Yrjö Neuvo.\nSuomen yksiköidemme henkilöstöryhmät ovat valinneet Jukka Leppäsen henkilöstön edustajaksi. Hän osallistuu hallituksemme kokouksiin kutsuttuna asiantuntijana ja hänen toimikautensa on sama kuin hallituksen jäsenten toimikausi.\nHuhtikuussa ostimme Viconsyksen vianilmaisu- ja katkokamerajärjestelmä -liiketoiminnan. Ostettava liiketoiminta ja noin 30 henkilöä liitettiin Metso Energia- ja ympäristöteknologiasegmenttiin. Osto täydentää tuote- ja palvelutarjontaamme paperi- ja muulle prosessiteollisuudelle.\nMaaliskuussa kerroimme Flexowell-kuljetinhihnatoimintomme myymisestä ContiTech Transportbandsysteme GmbH:lle. Flexowell kuuluu Metson Kaivos- ja maarakennusteknologiasegmenttiin ja sen toiminnot ovat Saksassa. Kaupan lopullinen toteutuminen edellyttää kilpailuviranomaisten hyväksyntää. Liiketoiminnon myynnillä ei ole merkittävää vaikutusta Metson taloudelliseen tulokseen. Liiketoiminta on suunniteltu siirrettäväksi 1.5.2010, ja Flexowellin henkilökunta siirtyy ContiTech Transportbandsysteme GmbH:n työntekijöiksi.\nArvioimme liiketoimintaympäristömme paranevan asteittain vuoden 2010 aikana.\nJos maailmantalouden asteittainen elpyminen häiriintyy ja taantuma jatkuu, sillä saattaa olla haitallisia vaikutuksia neuvotteluvaiheessa oleviin uusiin projekteihin tai tilauskannassamme jo oleviin projekteihin. Joidenkin projektien toteutusta saatetaan pitkittää tai ne voivat keskeytyä tai peruuntua. Arvioimme, että hieman yli 10 prosentissa tilauskannassamme tällä hetkellä olevista projekteista on toimituksen ajoitukseen liittyvää epävarmuutta. Pitkäaikaisissa toimitussopimuksissa asiakasennakon määrä on yleensä 10-30 prosenttia projektin arvosta, ja lisäksi asiakas maksaa suorituksia projektin etenemisen mukaan, mikä pienentää selvästi projekteihin liittyvää riskiä ja rahoitustarvettamme. Arvioimme jatkuvasti asiakkaidemme luottokelpoisuutta ja kykyä suoriutua velvoitteistaan. Emme pääsääntöisesti rahoita asiakasprojekteja.\nOlemme sopeuttaneet kapasiteettiamme ja kustannusrakennettamme alentunutta kysyntää vastaavaksi säilyttääksemme kilpailukykymme. Maailmantalouden elpymisen mahdollisesti häiriintyessä ja taantuman jatkuessa tuotteidemme markkinat voivat supistua, mikä voi johtaa hintakilpailun kiristymiseen. Myös toimittajamme ovat sopeuttaneet viimeisten 18 kuukauden aikana voimakkaasti kapasiteettiaan ja on mahdollista, että kysynnän taas käynnistyessä toimittajien kyky vastata raaka-aineiden, komponenttien ja alihankintapalvelujen kasvavaan kysyntään on heikentynyt, mikä voi johtaa toimitusvaikeuksiin.\nToimintamme jatkuvuuden turvaaminen edellyttää, että rahoitusta on saatavissa riittävästi kaikissa olosuhteissa. Arvioimme rahoitusvarojemme, 893 miljoonaa euroa, ja nostettavissa olevien luottositoumustemme olevan riittävällä tasolla yhtiön välittömän maksuvalmiuden turvaamiseksi. Nostamattomat luottositoumukset olivat 500 miljoonaa euroa. Pitkäaikaisten velkojemme keskimääräinen takaisinmaksuaika on 3,3 vuotta. Yli puolet pitkäaikaisista lainoistamme erääntyy vuoden 2011 jälkeen. Lainoissa ei ole luottoluokitukseen perustuvia ennenaikaisen takaisinmaksun käynnistäviä sopimusvakuuksia. Joihinkin lainasopimuksiin sisältyy pääomarakenteeseen perustuvia sopimusvakuuksia. Tällä hetkellä täytämme täysin rahoitussopimuksiimme liittyvät sopimusvakuus- ja muut ehdot. Sopimusvakuuksiin nähden arvioimme liikkumavaramme riittäväksi.\nRahoituksen riittävyyteen vaikuttaa olennaisesti nettokäyttöpääomaan ja investointeihin sitoutuva pääoma. Arvioimme, että meillä on hyvät mahdollisuudet pitää tulevien vuosien investointitasot maltillisina.\nTaseessamme on 873 miljoonaa euroa liikearvoa, joka liittyy viimeisten 10 vuoden aikana tehtyihin yritysostoihin. Toimintaympäristössämme tapahtuneiden merkittävien muutosten jälkeen olemme suorittaneet vuoden 2008 syyskuusta lähtien arvonalentumistestauksen vuosineljänneksittäin, emmekä ole havainneet tarvetta arvonalennuksiin. Neljänneksittäin tehtäviin arvonalentumistestauksiin sovelletaan samoja periaatteita kuin vuotuisiin testauksiin, ja diskonttokorkoja on muutettu tarpeen mukaan. Arvonalentumistestauksen periaatteet on esitetty vuosikertomuksessamme.\nRaaka-aineiden ja komponenttien hintamuutokset voivat vaikuttaa kannattavuuteemme. Toisaalta osa asiakkaistamme on raaka-aineiden tuottajia, joiden toiminta- ja investointiedellytyksiä vahvistuvat raaka-ainehinnat voivat parantaa ja laskevat heikentää.\nTulokseemme vaikuttavista rahoitusriskeistä merkittävimpiä ovat valuuttakurssiriskit. Valuuttakurssien vaihtelut voivat vaikuttaa liiketoimintaamme, vaikka toimintamme maantieteellinen laajuus vähentää yksittäisten valuuttojen merkitystä. Talouden yleinen epävarmuus on omiaan lisäämään kurssivaihtelua. Suojaamme sitoviin toimitus- ja hankintasopimuksiin perustuvat valuuttapositiot.\nMaailmantalouden elpyminen vahvistuu ja kysynnässä on nähtävissä selviä myönteisiä merkkejä useimmissa asiakasteollisuuksissamme. Kohentuvilla kapasiteetin käyttöasteilla on myönteinen vaikutus palveluliiketoimintaamme ja useimmat asiakkaamme ovat asteittain saamassa takaisin luottamustaan investointien lisäämiseen.\nKaivosyhtiöiden laite- ja projektikyselyiden määrä on kasvanut selvästi. Tämä on jo lisännyt uusien tilausten saantia ja arvioimme tämän jatkuvan myös loppuvuonna 2010. Näin ollen arvioimme markkinatilanteen olevan tyydyttävä. Vahvistuvan mineraalien kysynnän ja hintatason sekä laajan toimitetun laitekantamme johdosta arvioimme kaivoslaitteisiimme liittyvien palveluiden kysynnän paranevan edelleen.\nMaarakennusteollisuudessa murskeentuotantoon liittyvien laitteiden kysynnän arvioimme olevan tyydyttävää Euroopassa ja heikkoa Pohjois-Amerikassa vuonna 2010. Aasian ja Tyynenmeren alueilla ja Brasilian markkinoilla infrastruktuurin rakennushankkeet pitävät hyvää kysyntää yllä talouden kasvusta ja tukitoimista johtuen. Arvioimme maarakennusteollisuuden palveluliiketoiminnan kysynnän jatkuvan tyydyttävänä.\nArvioimme uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten kysynnän olevan hyvää Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Useat maat ovat asettaneet tavoitteita uusiutuvien energianlähteiden käytön lisäämiseksi ja odotamme tämän tukevan biomassan ja jätteen käyttöön pohjautuvien voimalaitosratkaisujen kysyntää. Palveluliiketoiminnan kysynnän arvioimme olevan tyydyttävää.\nArvioimme automaatiotuotteidemme kysynnän olevan tyydyttävää tämän vuoden aikana öljy-, kaasu- ja petrokemian teollisuuden lisätessä investointejaan energian hinnan ja kysynnän parantuessa. Automaatioratkaisujen palveluliiketoiminnan kysynnän arvioimme olevan tyydyttävää.\nMetallinkierrätyslaitteiden kysynnän arvioimme paranevan terästeollisuuden kasvattaessa tuotantomääriään maailmantalouden vahvistumisen myötä. Kiinteän jätteen kierrätyslaitteiden kysynnän arvioimme olevan tyydyttävää. Kierrätyslaitteiden palveluliiketoiminnan kysynnän arvioimme vahvistuvan vuonna 2010 asiakkaidemme laitosten ja laitteiden käyttöasteiden noustessa.\nArvioimme uusien kuitulinjojen kysynnän piristyvän, ja olevan tyydyttävää. Uudistusten ja palveluliiketoiminnan kysynnän arvioimme vahvistuvan vuoden aikana. Paperi- ja kartonkilinjojen sekä pehmopaperilinjojen kysynnän arvioimme olevan tyydyttävää. Arvioimme paperi- ja kartonkiteollisuuden kapasiteetin käyttöasteiden parantuvan vuoden aikana, minkä arvioimme asteittain lisäävän palveluliiketoimintamme kysyntää.\nArvioimme vuoden 2010 liikevaihdon nousevan viime vuoden noin 5 miljardin euron liikevaihtoa korkeammaksi ja kannattavuuden olevan tyydyttävää. Arviomme perustuu tilauskantaamme, jossa meillä on noin 2,6 miljardin tilaukset vuodelle 2010 sekä odotukseemme, että maailmantalouden kasvun asteittainen vahvistuminen jatkuu.\nLiikevaihtoa ja kannattavuutta koskevat arviot perustuvat Metson tämän hetkisiin markkinanäkymiin ja nykyisen laajuiseen liiketoimintaan sekä ensimmäisen neljänneksen mukaisiin valuuttakurssitasoihin.\nAikaisempi ohjeistus (Vuoden 2009 tilinpäätöstiedotteesta, julkaistu 8.2.2010):\n"Arvioimme vuoden 2010 liikevaihdon olevan noin samalla 5 miljardin euron tasolla kuin vuonna 2009 ja kannattavuuden säilyvän tyydyttävänä. Arviomme perustuu tilauskantaamme, jossa meillä on noin 2,7 miljardin tilaukset vuodelle 2010 sekä odotukseemme, että maailmantalouden kasvun asteittainen vahvistuminen jatkuu. Liikevaihtoa ja kannattavuutta koskevat arviot perustuvat Metson tämänhetkisiin markkinanäkymiin ja nykyisen laajuiseen liiketoimintaan."\nHelsingissä huhtikuun 29. päivänä 2010\nyleinen taloudellinen tilanne mukaan lukien valuuttakurssien ja korkotason vaihtelut, jotka vaikuttavat asiakkaiden toimintaedellytyksiin sekä yhtiön saamiin tilauksiin ja niiden kannattavuuteen\nkilpailutilanne, erityisesti kilpailijoiden kehittämät merkittävät teknologiset ratkaisut\nyhtiön oman toiminnan, kuten tuotannon, tuotekehityksen ja projektinjohdon, onnistuminen ja jatkuva tehostaminen\nvireillä olevien ja tulevien yrityskauppojen ja -järjestelyjen onnistuminen.\nMilj. e 1-3/2010 1-3/2009 1-12/2009\nLiikevaihto 1 170 1 220 5 016\nHankinnan ja valmistuksen kulut -879 -925 -3 808\nBruttokate 291 295 1 208\nMyynnin ja hallinnon yleiskustannukset -233 -239 -938\nLiiketoiminnan muut tuotot ja kulut, netto 12 3 24\nOsuus osakkuusyhtiöiden tuloksista 0 0 0\nLiikevoitto 70 59 294\n%:a liikevaihdosta 5,9 % 4,8 % 5,9 %\nRahoitustuotot ja -kulut, netto -27 -22 -72\nTulos ennen veroja 43 37 222\nTuloverot -13 -11 -71\nTilikauden tulos 30 26 151\nEmoyhtiön omistajille 30 26 150\nVähemmistölle 0 0 1\nTulos/osake, euroa 0,20 0,18 1,06\nLaimennettu tulos/osake, euroa 0,20 0,18 1,06\nRahavirran suojaus verovaikutus huomioituna -6 -5 14\nMyytävissä olevat osakesijoitukset verovaikutus huomioituna 1 6 -1\nTytäryhtiöihin tehtyjen nettosijoitusten muuntoerot 62 38 74\nTytäryhtiöiden oman pääoman suojaus verovaikutus huomioituna -11 -9 0\nEtuuspohjaisten eläkejärjestelyjen vakuutusmatemaattiset voitot (tappiot) verovaikutus huomioituna 0 0 -2\nLaajan tuloksen erät 46 30 85\nTilikauden laaja tulos 76 56 236\nEmoyhtiön omistajille 76 56 235\nMilj. e 31.3.2010 31.3.2009 31.12.2009\nLiikearvo 873 789 863\nMuut aineettomat oikeudet 302 254 312\n1 175 1 043 1 175\nMaa- ja vesialueet 64 59 62\nRakennukset 268 245 261\nKoneet ja kalusto 457 372 449\nKeskeneräinen käyttöomaisuus 53 55 47\n842 731 819\nSijoitukset osakkuusyhtiöihin 13 14 13\nMyytävissä olevat osakesijoitukset 17 26 15\nLaina- ja muut korolliset saamiset 6 8 9\nMyytävissä olevat sijoitukset 244 5 130\nKaupan kohteena olevat rahoitusinstrumentit 40 0 40\nJohdannaiset 0 0 0\nLaskennallinen verosaatava 184 173 171\nMuut pitkäaikaiset varat 33 23 44\n537 249 422\nPitkäaikaiset varat yhteensä 2 554 2 023 2 416\nVaihto-omaisuus 1 234 1 591 1 172\nMyynti- ja muut saamiset 1 060 1 035 938\nylittää asiakkailta laskutetut ennakot 340 334 312\nKorolliset saamiset 8 8 8\nMyytävissä olevat sijoitukset 74 - 79\nJohdannaiset 21 27 21\nVerosaamiset 46 22 42\n1 549 1 426 1 400\nRahat ja pankkisaamiset 535 436 727\nLyhytaikaiset varat yhteensä 3 318 3 453 3 299\nVARAT YHTEENSÄ 5 872 5 476 5 715\nOsakepääoma 241 241 241\nMuuntoerot -11 -107 -62\nArvonmuutos- ja muut rahastot 699 489 710\nKertyneet voittovarat 820 775 894\nyhteensä 1 749 1 398 1 783\nVähemmistön osuus 9 9 9\nOma pääoma yhteensä 1 758 1 407 1 792\nPitkäaikaiset lainat 1 326 1 080 1 334\nEläkevelvoitteet 191 192 190\nVaraukset 51 41 52\nJohdannaiset 6 11 5\nLaskennallinen verovelka 53 47 56\nMuut pitkäaikaiset velvoitteet 13 3 4\n1 640 1 374 1 641\nPitkäaikaisten lainojen lyhennykset 106 189 173\nLyhytaikaiset lainat 53 210 69\nOsto- ja muut velat 1 310 1 150 1 065\nVaraukset 221 245 235\nSaadut ennakot 405 484 363\nylittävät valmistusasteen mukaisen arvon 295 350 330\nJohdannaiset 45 59 21\nVerovelat 39 8 26\n2 474 2 695 2 282\nVelat yhteensä 4 114 4 069 3 923\nOMA PÄÄOMA JA VELAT YHTEENSÄ 5 872 5 476 5 715\nPitkäaikaiset korolliset velat 1 326 1 080 1 334\nLyhytaikaiset korolliset velat 159 399 242\nRahat ja pankkisaamiset -535 -436 -727\nMuut korolliset varat -372 -21 -266\nYhteensä 578 1 022 583\nPoistot 43 36 143\nKorot ja osinkotuotot 13 16 58\nTuloverot 13 11 71\nMuut 10 9 18\nKäyttöpääoman muutos -37 94 518\nLiiketoiminnasta kertyneet rahavirrat 72 192 959\nMaksetut korot ja saadut osingot -6 -11 -51\nMaksetut tuloverot -15 -45 -138\nLiiketoiminnan rahavirta 51 136 770\nKäyttöomaisuusinvestoinnit -28 -30 -116\nKäyttöomaisuuden myynnit 1 2 8\nYritysostot, hankitut rahavarat vähennettynä -3 -3 -1\nvähennettynä - 2 2\nRahoitusvarojen ostot (-) ja myynnit (+), netto -109 - -221\nMuut 3 0 1\nInvestointitoiminnan rahavirta -136 -29 -327\nOmien osakkeiden osto -7 -2 -2\nMaksetut osingot - - -99\nLainojen nostot (+) ja lyhennykset (-), netto -115 13 59\nMuut - - -6\nRahoitustoiminnan rahavirta -122 11 -48\nRahojen ja pankkisaamisten nettomuutos -207 118 395\nValuuttakurssimuutosten vaikutus 15 4 18\nRahat ja pankkisaamiset kauden alussa 727 314 314\nRahat ja pankkisaamiset kauden lopussa 535 436 727\nKäyttöomaisuuden ylläpitoinvestoinnit -17 -18 -61\nVapaa kassavirta 35 120 717\nMilj. e O-\n1.1.2009 241 -136 490 849 1 444 9 1 453\nTilikauden tulos - - - 26 26 - 26\nRahavirran suojaus verovaikutus\nhuomioituna - - -5 - -5 - -5\nverovaikutus huomioituna - - 6 - 6 - 6\nmuuntoerot - 38 - - 38 - 38\nsuojaus verovaikutus huomioituna - -9 - - -9 - -9\nTilikauden laaja tulos - 29 1 26 56 - 56\nOsingot - - - -99 -99 - -99\nOmien osakkeiden osto - - -3 - -3 - -3\nOsakeperusteiset maksut verovaikutus huomioituna - - 1 - 1 - 1\nMuut - - - -1 -1 - -1\n31.3.2009 241 -107 489 775 1 398 9 1 407\n1.1.2010 241 -62 710 894 1 783 9 1 792\nTilikauden tulos - - - 30 30 - 30\nhuomioituna - - -6 - -6 - -6\nverovaikutus huomioituna - - 1 - 1 - 1\nnettosijoitusten muuntoerot - 62 - - 62 - 62\nsuojaus verovaikutus huomioituna - -11 - - -11 - -11\nTilikauden laaja tulos - 51 -5 30 76 - 76\nOsingot - - - -104 -104 - -104\nOmien osakkeiden osto - - -7 - -7 - -7\nMuut - - - 0 0 - 0\n31.3.2010 241 -11 699 820 1 749 9 1 758\nTamfeltin hankinta 2009\nMetso hankki NASDAQ OMX Helsingin pörssissä kaupankäynnin kohteena olevan Tamfelt Oyj Abp:n julkisella osakevaihtotarjouksella joulukuun lopussa 2009. Kaupan arvo oli 215 miljoonaa euroa, josta 206 miljoonaa euroa maksettiin laskemalla liikkeelle 8 593 642 uutta Metson osaketta, joita vastaan vaihdettiin 95,2 prosenttia vastaava osuus Tamfeltin osakkeista ja äänimäärästä. Ennen osakevaihtoa Metso omisti Tamfeltin osakkeita 4 miljoonan euron arvosta eli 2,8 prosenttia Tamfeltin osakkeista ja äänistä. Jäljelle jäänyt 2,0 prosentin osuus Tamfeltin osakkeista ja äänistä tullaan lunastamaan käteisellä vuonna 2010 Suomen Osakeyhtiölain mukaisesti. Tämän osuuden arvioitu arvo on noin 4 miljoonaa euroa. Kaupan arvoon sisältyy 5 miljoonaa euroa kaupasta johtuvia kuluja ja varainsiirtoveroa.\nKaupan arvo, aiemmin omistetut osakkeet mukaan lukien, ylitti Tamfeltin nettovarallisuuden 117 miljoonalla eurolla, josta 50 miljoonaa euroa kohdistettiin aineettomille hyödykkeille laskemalla hankituille asiakaskunnalle, tilauskannalle ja teknologialle käyvät arvot. Lisäksi 10 miljoonaa euroa kohdistettiin aineellisille hyödykkeille vastaamaan niiden käypää arvoa. Näihin kohdistuksiin liittyvää laskennallista verovelkaa kirjattiin 16 miljoonaa euroa. Jäljelle jäävä liikearvo 73 miljoonaa euroa perustuu henkilöstöön, merkittäviin synergiahyötyihin sekä kasvaneeseen liiketoimintaportfolioon, joka tarjoaa Metsolle mahdollisuuksia laajentaa toimintaansa uusille markkinoille ja asiakassegmenteille.\nMikäli Tamfelt olisi hankittu vuoden 2009 alussa, sen vaikutus Metson liikevaihtoon olisi ollut 130 miljoonaa euroa. Tilikauden pro forma -tulosta ei ole käytännössä mahdollista laskea yritysoston hankintamenon vaikutukset huomioiden.\nHankittu nettovarallisuus ja liikearvo alustavin arvoin:\nMilj. e Tasearvo Käypään\narvostaminen Käypä arvo\nAineettomat hyödykkeet 4 50 54\nAineelliset hyödykkeet 87 10 97\nVaihto-omaisuus 30 - 30\nMyynti- ja muut saamiset 30 - 30\nLaskennallinen verovelka -9 -16 -25\nMuut velat -23 - -23\nHankittu koroton nettovarallisuus 119 44 163\nOsakeomistus ennen hankintaa\nYrityshankinnan nettorahavirta 2009 14\nMaksettu vuonna 2010\nTamfelt-yrityshankinnan nettorahavirta yhteensä 11\nKiinnitykset omien velkojen vakuudeksi 3 4 20\nAnnetut kiinnitykset 1 1 1\nPantatut varat - 0 -\nTakaukset osakkuusyhtiöiden puolesta - - -\nTakaukset muiden sitoumusten vakuudeksi 5 11 7\nTakaisinosto- ja muut sitoumukset 6 6 6\nLeasing- ja vuokrasitoumukset 227 164 226\nValuuttatermiinisopimukset 1 662 1 254 1 390\nKoronvaihtosopimukset 183 168 128\nOstetut 3 - 13\nMyydyt 13 - 6\nSähkötermiinisopimusten nimellismäärä oli 700 GWh 31.3.2010 ja 616 GWh 31.3.2009.\nRuostumattoman teräksen hintojen vaihtelulta suojautumiseen käytettävien nikkelitermiinisopimusten nimellismäärä oli 282 tonnia 31.3.2010 ja 210 tonnia 31.3.2009.\n1-3/2010 1-3/2009 1-12/2009\nOma pääoma/osake kauden lopussa, euroa 11,69 9,89 11,89\nOman pääoman tuotto (ROE), % (vuositasolla) 7,6 7,1 9,8\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) ennen veroja, % (vuositasolla) 8,1 9,0 10,0\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) verojen jälkeen, % (vuositasolla) 6,5 7,5 7,7\nOmavaraisuusaste kauden lopussa, % 34,0 30,3 35,7\nNettovelkaantuneisuusaste kauden lopussa, % 32,8 72,6 32,5\nVapaa kassavirta, milj. e 35 120 717\nVapaa kassavirta/osake, euroa 0,23 0,85 5,07\nKassavirtasuhde, % 117 462 475\nBruttoinvestoinnit (ilman yrityshankintoja), milj. e 29 30 117\nYrityshankinnat, hankitut rahavarat vähennettynä, milj. e 3 3 1\nPoistot, milj. e 43 36 143\nUlkona olevien osakkeiden lukumäärä kauden lopussa (1 000 kpl) 149 634 141 349 149 939\nOsakkeiden keskimääräinen lukumäärä (1 000 kpl) 149 840 141 491 141 477\nLaimennettujen osakkeiden keskimääräinen lukumäärä (1 000 kpl) 149 929 141 491 141 526\nUSD (Yhdysvaltain dollari) 1,3855 1,3171 1,3960 1,3479 1,3308 1,4406\nSEK (Ruotsin kruunu) 9,9826 10,9679 10,6092 9,7135 10,9400 10,2520\nGBP (Englannin punta) 0,8843 0,9186 0,8948 0,8898 0,9308 0,8881\nCAD (Kanadan dollari) 1,4523 1,6391 1,5910 1,3687 1,6685 1,5128\nBRL (Brasilian real) 2,4970 3,0682 2,7994 2,4043 3,0767 2,5113\nCNY (Kiinan juan renminbi) 9,4582 9,0004 9,5338 9,2006 9,0942 9,8350\nAUD (Australian dollari) 1,5407 1,9874 1,7858 1,4741 1,9216 1,6008\nOsakkeiden lukumäärä keskimäärin vuoden aikana\nTilikauden tulos x 100\nOma pääoma yhteensä (keskimäärin vuoden\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) ennen veroja, %:\nTulos ennen veroja + korko- ja muut rahoituskulut x 100\nTaseen loppusumma - korottomat velat (keskimäärin vuoden aikana)\nSitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) verojen jälkeen, %:\nTilikauden tulos + korko- ja muut rahoituskulut x 100\nKorollinen nettovelka x 100\nOma pääoma yhteensä x 100\n- käyttöomaisuuden ylläpitoinvestoinnit\n+ käyttöomaisuuden myynnit\n= Vapaa kassavirta\nVapaa kassavirta x 100\nMilj. e 1-3/\nKaivos- ja maarakennusteknologia 472 528 2 019 2 075\nEnergia- ja ympäristöteknologia 332 397 1 458 1 523\nPaperi- ja kuituteknologia 364 287 1 485 1 408\nValmet Automotive 11 21 46 56\nKonsernihallinto ja muut - - - -\nKonsernihallinto ja muut yhteensä 11 21 46 56\nRaportointisegmenttien välinen laskutus -9 -13 -42 -46\nMetso yhteensä 1 170 1 220 4 966 5 016\nKaivos- ja maarakennusteknologia 0,0 0,0 0,3 0,3\nEnergia- ja ympäristöteknologia 0,1 0,3 1,1 1,4\nPaperi- ja kuituteknologia 0,0 0,0 -1,1 -1,2\nValmet Automotive - - - -\nKonsernihallinto ja muut yhteensä - - - -\nMetso yhteensä 0,1 0,3 0,3 0,5\nKaivos- ja maarakennusteknologia 38,1 54,9 182,0 198,8\nEnergia- ja ympäristöteknologia 23,5 27,7 113,9 118,1\nPaperi- ja kuituteknologia 11,3 -18,2 30,3 0,8\nValmet Automotive -7,1 -0,3 -15,0 -8,2\nKonsernihallinto ja muut 3,7 -5,5 -6,7 -15,9\nKonsernihallinto ja muut yhteensä -3,4 -5,8 -21,7 -24,1\nMetso yhteensä 69,5 58,6 304,5 293,6\nKaivos- ja maarakennusteknologia 8,1 10,4 9,0 9,6\nEnergia- ja ympäristöteknologia 7,1 7,0 7,8 7,8\nPaperi- ja kuituteknologia 3,1 -6,3 2,0 0,1\nValmet Automotive -64,5 -1,4 -32,6 -14,6\nKonsernihallinto ja muut n/a n/a n/a n/a\nKonsernihallinto ja muut yhteensä n/a n/a n/a n/a\nMetso yhteensä 5,9 4,8 6,1 5,9\nKaivos- ja maarakennusteknologia 39,5 55,6 186,7 202,8\nEnergia- ja ympäristöteknologia 28,4 32,3 132,4 136,3\nPaperi- ja kuituteknologia 18,5 -14,0 49,0 16,5\nValmet Automotive -7,1 -0,3 -14,9 -8,1\nKonsernihallinto ja muut 4,5 -4,8 -3,9 -13,2\nKonsernihallinto ja muut yhteensä -2,6 -5,1 -18,8 -21,3\nMetso yhteensä 83,8 68,8 349,3 334,3\nKaivos- ja maarakennusteknologia 8,4 10,5 9,2 9,8\nEnergia- ja ympäristöteknologia 8,6 8,1 9,1 8,9\nPaperi- ja kuituteknologia 5,1 -4,9 3,3 1,2\nValmet Automotive -64,5 -1,4 -32,4 -14,5\nMetso yhteensä 7,2 5,6 7,0 6,7\nKaivos- ja maarakennusteknologia 559 385 1 834 1 660\nEnergia- ja ympäristöteknologia 356 265 1 388 1 297\nPaperi- ja kuituteknologia 461 279 1 566 1 384\nRaportointisegmenttien väliset saadut tilaukset -21 -8 -52 -39\nMetso yhteensä 1 366 942 4 782 4 358\nKaivos- ja maarakennusteknologia 528 531 492 524 472\nEnergia- ja ympäristöteknologia 397 357 350 419 332\nPaperi- ja kuituteknologia 287 359 356 406 364\nValmet Automotive 21 14 7 14 11\nKonsernihallinto ja muut - - - - -\nKonsernihallinto ja muut yhteensä 21 14 7 14 11\nRaportointisegmenttien välinen laskutus -13 -14 -9 -10 -9\nMetso yhteensä 1 220 1 247 1 196 1 353 1 170\nKaivos- ja maarakennusteknologia 54,9 46,0 53,7 44,2 38,1\nEnergia- ja ympäristöteknologia 27,7 29,7 32,9 27,8 23,5\nPaperi- ja kuituteknologia -18,2 -1,6 27,6 -7,0 11,3\nValmet Automotive -0,3 -2,6 -5,5 0,2 -7,1\nKonsernihallinto ja muut -5,5 -5,6 5,4 -10,2 3,7\nKonsernihallinto ja muut yhteensä -5,8 -8,2 -0,1 -10,0 -3,4\nMetso yhteensä 58,6 65,9 114,1 55,0 69,5\nKaivos- ja maarakennusteknologia 55,6 46,9 54,7 45,6 39,5\nEnergia- ja ympäristöteknologia 32,3 34,1 37,1 32,8 28,4\nPaperi- ja kuituteknologia -14,0 1,4 32,4 -3,3 18,5\nValmet Automotive -0,3 -2,6 -5,5 0,3 -7,1\nKonsernihallinto ja muut -4,8 -5,1 5,9 -9,2 4,5\nKonsernihallinto ja muut yhteensä -5,1 -7,7 0,4 -8,9 -2,6\nMetso yhteensä 68,8 74,7 124,6 66,2 83,8\nMilj. e 31.3.\nKaivos- ja maarakennusteknologia 1 221 1 191 1 111 1 072 1 109\nEnergia- ja ympäristöteknologia 686 659 626 524 512\nPaperi- ja kuituteknologia 468 475 427 636 675\nValmet Automotive 19 20 27 28 26\nKonsernihallinto ja muut 493 816 956 1 108 921\nKonsernihallinto ja muut yhteensä 512 836 983 1 136 947\nMetso yhteensä 2 887 3 161 3 147 3 368 3 243\nKaivos- ja maarakennusteknologia 385 398 420 457 559\nEnergia- ja ympäristöteknologia 265 278 250 504 356\nPaperi- ja kuituteknologia 279 335 369 401 461\nRaportointisegmenttien väliset saadut tilaukset -8 -5 -15 -11 -21\nMetso yhteensä 942 1 020 1 031 1 365 1 366\nKaivos- ja maarakennusteknologia 1 347 1 196 1 103 1 041 1 182\nEnergia- ja ympäristöteknologia 1 182 1 035 939 1 032 1 073\nPaperi- ja kuituteknologia 1 438 1 304 1 330 1 380 1 516\nValmet Automotive - - - - -\nKonsernihallinto ja muut yhteensä - - - - -\nRaportointisegmenttien välinen tilauskanta -33 -23 -32 -38 -51\nMetso yhteensä 3 934 3 512 3 340 3 415 3 720\nKaivos- ja maarakennusteknologia 10 826 10 344 10 014 9 541 9 550\nEnergia- ja ympäristöteknologia 6 387 6 349 6 119 6 060 5 873\nPaperi- ja kuituteknologia 10 090 9 858 9 475 10 459 10 326\nValmet Automotive 618 636 636 679 705\nKonsernihallinto ja muut 391 421 419 427 494\nKonsernihallinto ja muut yhteensä 1 009 1 057 1 055 1 106 1 199\nMetso yhteensä 28 312 27 608 26 663 27 166 26 948\nOlemme laatineet tämän osavuosikatsauksen IAS 34 'Osavuosikatsaukset' -standardin mukaisesti käyttäen samoja laadintaperiaatteita kuin vuositilinpäätöksessä. Tämä osavuosikatsaus on tilintarkastamaton.\nIASB on julkaissut uuden standardin, IFRS 9 Rahoitusvarat - luokittelu ja arvostaminen, joka edustaa ensimmäistä vaihetta IASB:n projektissa, jonka tarkoituksena on korvata IAS 39 uudella rahoitusinstrumenttistandardilla. Standardi käsittelee rahoitusvarojen luokittelua ja arvostamista. Projektin seuraavat vaiheet koskevat rahoitusvelkojen luokittelua ja arvostamista, rahoitusvarojen arvonalentumistestausmenetelmiä sekä suojauslaskentaa koskevan ohjeistuksen kehittämistä. Olemme selvittämässä standardin vaikutusta konsernitilinpäätökseemme ja arvioimme sillä olevan merkittävä vaikutus rahoitusinstrumenttien kirjanpitokäsittelyyn.\nIFRS 9 -standardi tulee voimaan 1.1.2013 jälkeen alkavilla tilikausilla. Sitä ei ole vielä hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa, ja hyväksymiskäsittelyn alkamista on siirretty.\nEdellyttäen, että muutos hyväksytään EU:ssa, otamme standardin käyttöön 1.1.2013 alkaen.\nMetso Minerals Industries, Inc., yhdysvaltalainen tytäryhtiömme, sai marraskuussa 2006 Yhdysvaltojen oikeusministeriön (Department of Justice) Antitrust-divisioonalta asiakirjojen luovutusvaatimuksen, jossa Metso Minerals Industries, Inc:ia pyydetään toimittamaan viranomaisille tiettyjä asiakirjoja. Asiakirjojen luovutusvaatimus liittyy viranomaisten tutkimukseen mahdollisista kilpailuoikeudellisten säännösten rikkomuksista kivenmurskaus- ja seulontalaitteita valmistavan teollisuuden piirissä. Toimimme täydessä yhteistyössä Yhdysvaltain oikeusministeriön kanssa.\nOsakepääomamme oli maaliskuun 2010 lopussa 240 982 843,80 euroa ja osakkeiden lukumäärä 150 348 256 kappaletta. Osakemäärään sisältyy 714 681 emoyhtiön hallussa olevaa omaa osaketta, mikä vastaa 0,5 prosenttia Metson osakkeiden ja äänien kokonaismäärästä. Ulkona olevien osakkeiden keskimääräinen lukumäärä vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä ilman omia osakkeita oli 149 839 765 ja keskimääräinen laimennettu osakemäärä oli 149 929 214.\nHelmi-maaliskuun 2010 aikana toteutimme 300 000 oman osakkeen takaisinoston liittyen lokakuussa 2009 päätettyyn kannustinjärjestelmään (Metso Share Ownership Plan 2010-2012). Osakkeiden keskimääräinen ostohinta oli 23,47 euroa ja kokonaisarvo 7 040 303,60 euroa.\nEnsimmäisellä neljänneksellä 5 064 Metson osaketta palautui emoyhtiön haltuun muutamilta osakepohjaisen kannustinjärjestelmän osallistujilta heidän työsuhteensa päättyessä.\nOsakekantamme markkina-arvo 31.3.2010 oli 3 578 miljoonaa euroa ilman yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.\nMetson osakepohjaiset kannustinjärjestelmät ovat osa konsernin ja liiketoimintojen johdon palkitsemis- ja sitouttamisohjelmaa. Lisätietoja saa verkkosivustoltamme: www.metso.com/sijoittajat.\nOsakepohjainen kannustinjärjestelmä (SOP) vuosille 2009-2011\nLokakuussa 2008 hallitus päätti osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä vuosille 2009-2011. Järjestelmässä on yksi kolmen vuoden ansaintajakso ja siihen osallistuminen vaati ohjelman alussa henkilökohtaista sijoitusta Metson osakkeisiin. Mahdollinen palkkio edellyttää jatkuvaa työsuhdetta Metsolla ja ohjelmalle asetettujen taloudellisten tavoitteiden saavuttamista. Ohjelman piiriin kuuluu noin 90 avainhenkilöä ja maksettu palkkio voi vastata enintään noin 370 000 Metson osaketta. Kannustinjärjestelmällä ei ole osakkeen arvoa laimentavaa vaikutusta. Johtoryhmän jäsenten osuus osakepalkkioista voi olla yhteensä korkeintaan 77 400 osaketta SOP 2009-2011:ssä.\nOsakepohjainen kannustinjärjestelmä (SOP) vuosille 2010-2012\nLokakuussa 2009 hallitus päätti uudesta, vastaavasta johdon osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä vuosille 2010-2012. Järjestelmässä on yksi kolmen vuoden ansaintajakso, ja siihen osallistuminen vaati henkilökohtaista sijoitusta Metson osakkeisiin. Mahdollinen palkkio edellyttää jatkuvaa työsuhdetta Metsolla ja ohjelmalle asetettujen taloudellisten tavoitteiden saavuttamista. Järjestelmän piiriin kuuluu noin 90 Metson avainhenkilöä ja maksettu palkkio voi vastata enintään noin 340 000 Metson osaketta. Kannustinjärjestelmällä ei ole osakkeen arvoa laimentavaa vaikutusta. Johtoryhmän jäsenten osuus osakepalkkioista voi olla korkeintaan 77 400 osaketta vuosien 2010-2012 järjestelmässä.\nOsakkeitamme vaihdettiin tammi-maaliskuussa NASDAQ OMX Helsingissä 67 073 941 kappaletta, mikä vastasi 1 619 miljoonan euron vaihtoa. Osakkeemme hinta 31.3.2010 oli 23,91 euroa ja katsauskauden keskimääräinen kurssi 24,14 euroa. Kauden ylin noteeraus oli 27,47 euroa ja alin 20,91 euroa.\nMetson ADS-todistuksilla käydään kauppaa Yhdysvalloissa OTC-markkinoilla. ADS-todistusten päätöskurssi 31.3.2010 oli 33,40 dollaria. Yksi ADS-todistus vastaa yhtä osaketta.\nBlackRock Investment Management (UK) Limited:n hallinnoimien rahastojen omistusosuus osakkeistamme ylitti viiden prosentin kynnyksen 24.2.2010. BlackRock, Inc:llä oli tuolloin hallussaan 7 563 054 Metson osaketta, mikä vastasi 5,03 prosenttia Metson osakkeiden kokonaismäärästä ja yhtiön äänistä.\n19.3.2010 BlackRock Investment Management (UK) Limited:n hallinnoimien rahastojen omistusosuus osakkeistamme jälleen alitti viiden prosentin kynnyksen. BlackRock, Inc.:llä oli tuolloin hallussaan 7 298 453 Metson osaketta, mikä vastasi 4,85 prosenttia Metson osakkeiden kokonaismäärästä ja yhtiön äänistä.\nLuottoluokituksemme eivät muuttuneet vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana.\nVoimassa olevat luokitukset ovat marraskuulta 2009, jolloin Moody's vahvisti Metson pitkäaikaisen Baa2 luottoluokituksen ja näkymät negatiiviseksi sekä helmikuulta 2009, jolloin Standard & Poor´s vahvisti pitkäaikaisen BBB luottoluokituksemme ja alensi näkymät vakaasta negatiivisiksi. Samalla lyhytaikainen luottoluokituksemme laskettiin tasolta A-2 tasolle A-3.\nMetson taloudellinen raportointi vuonna 2010\nVuoden 2010 tammi - kesäkuun osavuosikatsaus julkaistaan 29.7.2010 ja tammi - syyskuun osavuosikatsaus 28.10.2010.\nMetso Osavuosikatsaus Q1/2010 Lataa


Laitteiden huolto ja takuu - Telia Yhteisö\nLaitteiden huolto ja takuuasiat - infopaketti\nKirjoitettu 28-05-2018 10:06\nMuokattu 18-07-2020 16:11 PiaJo\nAsiakaspalvelussa voidaan olla avuksi, mikäli mietit johtuvatko käyttöongelmat liittymästä tai palvelun ominaisuuksista.\nKerron tässä blogissa hieman pintaa syvemmältä eri laitteiden huollosta ja laitetakuista, miten sinun tulee toimia jos laitteesi kaipaa korjausta, syystä taikka toisesta.\nEnnen huoltoon lähettämistä on hyvä aina aluksi tarkistaa, että vika jää varmasti laitteeseen, etteivät käyttöongelmat johdu yhteydestä tai liittymän ominaisuuksista.\nHuolto-ohjeistukset ovat samat sekä kuluttaja-asiakkailla että yritysasiakkailla, pois lukien iPhonen myyjän virhevastuu, josta kerron tarkemmin tässä blogin edetessä. Kaikki korjaukset ja mahdolliset laitevaihdot tehdään laitevalmistajan ohjeiden perusteella ja päätökset toimenpiteistä tekee aika huoltoliike.\nTelian kuluttajaliittymäasiakkaat saavat kolmen vuoden takuun matkapuhelimille ja tableteille (1.1.2019 lähtien). Telian takuun pidennys jatkuu vastaavilla ehdoilla kuin laitevalmistajan myöntämä takuu. Takuun pidennykseen ovat oikeutettuja kaikki Telia Finlandin kuluttaja-asiakkaat, joilla on vähintään yksi puhelinliittymä (ei Prepaid), mobiililaajakaista (ei Prepaid), kodin laajakaista (poislukien Taloyhtiönetti ilman lisänopeutta) ja Telia TV -digiboksi laajakaistalla.\nLaajennettu takuu ei koske akkua eikä laitteen mukana toimitettuja lisätarvikkeita. Sopimus edellä mainitusta tuotteesta tulee olla solmittuna viimeistään 30 päivää laitehankinnan jälkeen.\nJos etäkaupan kautta tilaamasi laite on heti sen saadessasi viallinen, tulee sinun ensisijaisesti toimittaa laite huoltoon, mutta myös palautus on mahdollinen etäkaupan peruutusoikeuden piirissä.\nTelian myymillä laitteilla on aina valmistajan myöntämä takuu. Pääsääntöisesti sen pituus on 24kk muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Etenkin tarvikkeilla takuuajat ja käytännöt vaihtelevat, näistäkin kerron jäljempänä hieman tarkemmin.\nLaitteeni on rikki – miten lähden liikkeelle?\n1. Ennen laitteen huoltoon toimittamista\nJos laitteessa on tärkeitä tietoja, viestejä tai ladattuja sovelluksia, tiedostoja yms. jotka haluat ehdottomasti säilyttää, suosittelemme aina varmuuskopioida kaikki tiedot valmistajan ohjeiden mukaisesti. Toimenpide onnistuu myös huollon yhteydessä, jolloin huolto perii siitä maksun, myös takuuhuolloissa. Vastuu on asiakkaan myös siinä tapauksessa, että varmuuskopiointi ei onnistu ja tietoja häviää.\nLaitteessa olevat lisätarvikkeet\nPoista laitteesta kaikki lisätarvikkeet kuten suojakuoret, muisti- ja sim-kortti huollon ajaksi. Näytönsuojakalvoa ei ole välttämätöntä poistaa mikäli huoltotoimenpide ei sitä vaadi.\n2. Huoltoon toimittaminen\nKauttamme huoltoon toimitettujen laitteiden huoltamisesta vastaa aina laitevalmistajan valtuuttama huolto. Suosittelemme toimittamaan Telialta ostetut laitteet huollettavaksi yhteistyökumppanillemme mcare Oy:lle\nPuh. 0600 418 712, puhelu maksaa 1,82 € /min+pvm.\nVoit myös lähettää laitteen suoraan huoltoon, mikäli Telia Kauppaa ei ole lähistöllä.\nOnline-portaalin kautta voit huoltoon lähettää Telialta hankitut puhelimet sekä tabletit. Osassa laitteissa ja varaosissa huoltoon toimittaminen vain laitteen maahantuojan kautta, mistä alempana.\nEtämyynnissä lähetämme laitteen mukana lähetelistan, jossa ovat laite- ja takuutiedot. Mikäli alkuperäinen kuitti ei ole tallessa, ei hätää, sillä suurimmassa osassa tapauksista kuitti löytyy Telia Kaupan-järjestelmistä. Ulkoiselta jälleenmyyjältä ostetuista laitteista saat kuitin suoraan myyjältä.\n3. Huollon aikana\nKun laite on toimitettu huoltoon, huollon tilan voit tarkistaa täältä. Tunnukset käyttöliittymään löytyvät huoltolähetteeltä.\nHuollon aikana laitteen kk-maksujen tai liittymän kk-maksujen osalta ei Telialla ole hyvitysvelvoitetta.\nJos laite toimitetaan huoltoon Telia Kaupan kautta, sieltä on mahdollista kysyä lainalaitetta huollon ajaksi. Sijaislaitteen vuokra on 10€/lainakerta, riippumatta siitä kauanko oman laitteen huolto kestää. Vuokra veloitetaan silloin, kun sijaislaite luovutetaan. Huollon jälkeen on viikko aikaa palauttaa sijaislaite takaisin myymälään. Mikäli laitetta ei palauteta viikon kuluessa, myöhästymismaksu on 10€ lisää. Telia Kaupoissa lainalaitteita on rajattu määrä ja laitteiden saatavuus vaihtelee myymäläkohtaisesti.\n4. Huollon jälkeen\nLaitteen toimittaminen huoltoon ja sen palautuminen takaisin sinulle\nTelia Kauppojen kautta huoltoon toimitetut laitteet palautuvat takaisin samaan myymälään josta sen huoltoon olet toimittanut. Saat ilmoituksen viestillä (sms/email), kun laite on noudettavissa myymälästä. Telia Expressin kautta huoltoon lähetetyt laitteen palautuvat suoraan kotiisi. Mikäli kyseessä on maksullinen huolto, palautuu laite postiennakkotoimituksena eli huoltokustannukset maksat samalla kun noudat laitteen Postista.\nYleiset huolto – ja takuuohjeistukset löydät tiivistettynä ohjesivustoltamme.\nEri laitteiden takuut\n12kk laitevalmistajan myöntämä rajoitettu takuu. Mikäli laite vikaantuu takuun päättymisen jälkeen, voit sen huollattaa omalla kustannuksella. Kuluttaja-asiakkaiden laitteiden osalta olemme kuitenkin myyjän roolissa virhevastuussa, jos laitteessa ilmenee takuunalainen vika, ja laite on takuunalaisessa kunnossa (mm. ei halkeamia, lommoja, kosteusvaurioita, runko ja näyttö ehjä). Huoltopäätös tehdään aina yhteistyössä huoltokumppanimme mcare oy:n kanssa, joka tutkii laitteen ja raportoi laitteessa olevat viat sekä laitteen kunnon meille.\niPhonella on 12kk laitevalmistajan myöntämä rajoitettu takuu.\nHuawein laajennettu takuu\nHonor7 / Honor 8 Lite / P8 Lite\n36kk takuu + 3kk lasinkorjaustakuu, joka koskee molempia puolia (kertaluontoinen)\nHuawein laitteissa on laajennettu 36kk takuu.\n36 kk takuu ja edellä mainittujen lisäksi 3kk näytönkorjaustakuu (kertaluontoinen) + 3kk vaihtotakuu, eli takuunalaisessa viassa laite vaihdetaan huollossa uuteen korjauksen sijaan. P9:n lisätakuut vaativat rekisteröitymisen esiasennettuun HiCare-sovelluksen VIP Service -ohjelmaan, muuten voimassa on normaali 24kk takuu.\nTakuuaika 24kk. Heti myyntihetkellä viallisten laitteiden kohdalla ota aina ensin yhteys Apple Careen:\nPuh: 0800-96162 (ppm). Avoinna ma–pe klo 9.00–20.00.\nLaitteen voit toimittaa joko suoraan mcare-huoltoliikkeeseen tai Telia Kauppaan, mistä laite lähtee huollettavaksi Mcare Oy:lle.\nLaitteen voit toimittaa huoltoon Telia Kaupan kautta tai tekemällä sähköisen huoltopyynnön.\nTämä laitteen kohdalla ole yhteydessä Acerin asiakaspalveluun (09) 8763574 (pvm) arkisin kello 9–17, jossa vikatilanne kartoitetaan ja annetaan toimintaohjeet. Numerosta löytyy huolto- ja tukipalvelut. Ilmoituksen voi tehdä myös sähköisesti.\nJos vikaa ei onnistuta ratkaisemaan puhelimitse, voidaan laite pyytää Acerille tutkittavaksi. Laitteen kuljetuksista vastaa DHL. Huollon edistymistä voi seurata Acerin internetsivuilla. Palautus tapahtuu myös DHL:n kuljetuksella. Acerin koneet voi toimittaa huoltoon myös Telia Kaupan tai Telia expressin kautta.\nNämä laitteet toimitetaan huoltoon aina ainoastaan Lenovon tuen kautta.\nLenovo Helpdesk / IBM : 09 459 4260 tai 0800 14260 (arkisin klo 8.00-17.00).\nHuoltokutsun voi tehdä myös sähköisesti\nLenovon asiakaspalvelu: 0800 94439 (arkisin klo 9.00-16.00).\nTukipyynnön voi tehdä myös sähköisesti\nVaihtoehtoisesti voi olla suoraan yhteydessä Lenovon paikallisiin takuuhuoltokumppaneihin\nTarvikkeiden huolto- ja takuuasioissa käännytään aina Telia Kaupan puoleen. Mukaan tarvitaan takuukuitti/lähete, mistä selviää tarkemmat tiedot mm. takuun pituudesta. Ne vaihtelevat riippuen siitä mikä laite tai tarvike on kyseessä.\nLaajakaistalaitteet (modeemi, hybridimodeemi, digiboksi ym.)\nKaikissa vikatapauksissa ota yhteys Telian asiakaspalvelun Häiriöilmoitusten puolelle, missä vika selvitetään ja tehdään päätös laitteen takuuvaihdosta. Tarvittaessa toimitetaan sinulle uusi laite postin kautta.\nKirjaamalla huoltopyynnön sivustomme kautta ja viemällä laite lähimpään Telia Kauppaan tai Telia Express -standille. Laitteet huoltaa huoltokumppanimme mcare Oy .\nKaikissa teknisissä ongelmissa ota aina suoraan yhteyttä laitevalmistajan asiakastukeen. Suuremmat telkkarit pyritään aina huoltamaan kotona kuljetusvaurioiden riskin vuoksi.\nSamsung: 030 622 7515 (avoinna ma-pe 8-19, la 10-15)\nSony (www.sony.fi/support) : 09 6937 9450 (avoinna ma-pe 9-17)\nLG (http://www.lg.com/fi/tuki😞 0800 0 5454, (avoinna ma-pe klo 9–18)\nPelikonsoleilla ja tarvikkeilla on 12 kk:n takuu. Tarkemmat tiedot ja ohjeet takuu- sekä huoltotapauksiin löydät laitevalmistajan sivuilta.\nTakuun ulkopuoliset viat\nMyös näiden kohdalla voit toimittaa laitteen meidän kauttamme huoltoon. Kun takuun ulkopuolinen korjaus tehdään valmistajan valtuuttamalla huoltokumppanilla, varmistetaan että laitteen valmistajan sille myöntämä takuu säilyy myös korjaustapahtuman jälkeen. Suuntaa antavan kustannuksen korjaukselle voit tarkistaa mcaren hinnastosta. Voit olla yhteydessä heihin kysymällä tarkempaa huoltoarviota. Huollon hinta varmistuu aina ennen korjausta, joko laitetta lähetettäessä tai huollon toimittamasta kustannusarviosta.\nMiksi valita valtuutettu huolto? osiossa Laite-esittelyt ja uutiset 07-09-2018


Easy Fellows: huhtikuuta 2013\nViikon kuulumiset kuvina\nNoel, Dean, Unna, Peppi, Lilo & Wäinö\nTänään käytiin shelttilenkkeilemässä, josta todistusaineistoa yllä. Huomatkaa erityisesti, miten lähellä toista koiraa Noel suostuu istumaan, eikä näytä edes mitenkään kärsivältä ;)\nViikolla käytiin vähän pellolla kameran kanssa. Ai, miksi Noelilla on aina pallo suussa, kun se juoksee? No, jos ei sille heitä palloa, se ei irtoa metriä kauemmas jalastani, jolloin on vähän vaikea ottaa kuvia...\nTässä vähän loppukevennystä :)\nLähettänyt Helen klo 22:23 Ei kommentteja:\nTänään mölleiltiin Pieksämäellä. Möllit oli ulkona ja ympärillä oli todella paljon häiriötä. Osallistujia oli suhteellisen paljon ja lisäksi paikalle oli saapunut katsojia. Kaiken huippuna vieressä oli agilityrata, jossa myös möllit. Kokeen aikana useampi koira karkasi kehästä yleisöön ja kaikenlaista sattui ja tapahtui.\nEnnen kehää Noelilla oli pientä paniikkia, mutta kehässä se rentoutui tosi hyvin. Se ei missään vaiheessa ottanut häiriötä ympäristöstään. Ainut vähän jännittävä asia oli miestuomari. (Agilityrata ei todellakaan kiinnostanut Noelia, sitä ei nimittäin kiinnosta koko laji tällä hetkellä pätkääkään, minkä takia jäädään nyt määrittelemättömän pituiselle agitauolla.)\nKehäänmenotarkastusta ei ollut ollenkaan.\nLuoksepäästävyys: 8 Tämä tuli säälistä. Syötin Noelille koko ajan nakkia ja kielsin tuomaria katsomasta hampaat... Tästä huolimatta se väisti tuomaria, mutta uskalsi lopulta haistaa kättä.\nPaikalla makaaminen: 8 Todellinen kaaos. Kuudesta koirasta neljä nousi. Noelin viereinen koira lähti haastamaan muita leikkiin ja saikin kolme muuta koiraa mukaansa. Noel ei olisi noussut, mutta mulle tuli paniikki, mitä tapahtuu, jos toinen koira menee sen luo. Ajattelin, että parempi vapauttaa se kuin, että se mahdollisesti nousee ilman lupaa. Loppujen lopuksi noilla neljällä koiralla oli niin hauskaa keskenään, ettei niistä yksikään noteerannut Noelia, mutta ehdin kutsua sen luokse. Järkeväpää olisi ollut mennä vaan sen eteen seisomaan. kuten toisen leikkiin lähtemättömän koiran omistaja teki. Koirat palautettiin riviin ja saatin kuitenkin tuo 8.\nTässä vaiheessa kaikki on vielä hyvin...\nSeuraaminen kytkettynä: 8 Aina tää eka seuraaminen menee haahuiluksi. Lisäksi sain palautetta, että hihna on liian kireällä. Jotenkin se tule automaattisesti, kun koira irtoaa oikealta paikalta, niin käsi kiristää hihnaa. Noel ottaa tästä vaan turhaa painetta ja seuruu sen kun huononee...\nSeuraminen taluttimetta: 10 Mitä ihmettä??? Me saatiin seuruusta 10!!! Tämä menikin huomattavasti paremmin kuin hihnaseuruu, muttei se silti ehkä ihan 10 arvoista ollut. Päätin kävellä rivakammin ja se selvästi auttoi. Noel skarppasi, kun piti huolehtia perässä pysymisestä. Täyskäännöksissä olisi ollut parannettavan varaa. Sainkin tuomarilta lopuksi palautetta, että me ei olla missään PK-kokeessa, joten miksi teen täyskäännökset vasempaan ja kuka on neuvonut niin...\nLiikkeestä seisominen: 10 Liikkui ihan vähän, kun palasin viereen.\nHyppy: 8 Tarvitsi tuplakäskyn. Vieraan esteen hyppääminen on selvästä vaikeaa. Plussaa, että ei liikahtanut milliäkään, kun palasin vierelle.\nKokonaisvaikutus: 8 Ei saatu perusteluja, mutta olisin voinut kuvitella parempaa, sillä luoksepäästävyyttä lukuun ottamatta, Noel oli todella iloinen ja yhteityöhaluinen. Liikkeestä toiseen siirtymisetkin oli mielestäni hallittuja.\nYht. 182p, ALO1, sija 3/12\nMöllien jälkeen oli mätsäri. Mätsäri oli hallissa. Noel saapasteli halliin kuin ei mitään... Noelin parina oli suursnautseri, sillä isot ja pienet oli samassa. Noel esiintyi tosi hyvin, sitä ei jännittänyt yhtään. Tuomari oli todella perusteellinen ja seisotti ikuisuuden, mutta Noel jaksoi pönöttää hyvin. Kehää juostiin monta kertaa ympäri, tehtiin kolmiota ja taas pönötettiin... Pöydälläkin Noel oli ihan kivasti. Luimisteli, mutta seisoi kuitenkin tukevasti omilla jaloillaan. Tästä punainen nauha. Noel odotteli nauhakehää tosi rauhallisesti makoillein ja nuuhki välillä nätisti parit koirat. Nauhakehä on yleensä se Noelin pahin painajainen, mutta nyt sekin sujui hyvin. Pariin otteeseen se vähän säpsähti takana ollutta koiraa ja liian lähelle seinää joutuminen oli vähän pelottavaa, mutta pääasiassa se oli tosi hyvin. Silti jatkoon pääseminen oli yllätys, kun koiria oli kuitenkin toista kymmentä. Sijoitus PUN4.\nLähettänyt Helen klo 22:04 3 kommenttia:\nTunnisteet: match show, möllitoko, toko\nViimeistä lomapäivää on vietetty reippaillen. Aamupäivästä käytiin shelttilenkillä. En tiedä oliko mulla koira vaihtunut vai mitä lie tapahtunut, mutta Noel oli tosi reipas. Se oli ihan innoissaan, kun oli niin paljon ihmisiä ja koiria ja kaikkia olisi tehnyt mieli mennä moikkaamaan. Noh, ihmisiä siis käydä nuuhkaisemassa, eihän sitä nyt sovi sentään liian tuttavalliseksi heittäytyä ;) Lammen jäällä uskalsin päästää Noelin irti ja se oli sielläkin ihan menossa mukana. Itse jättäydyin tarkoituksella vähän kauemmas ja annoin sen mennä muiden mukana. Katselin vaan, että kenenköhän tuo koira on, kun Noel on yleensä jalassa kiinni kuin liimattu tällaisissa tilanteissa. Totta kai tähän Noelin reippauteen liittyi se, että lenkin alusta loppuun piti räksyttää ja oli niin kivaa, kun joku muukin sheltti ymmärsi välillä säestää... Muun rotuiset, kun ei oikein tunnu aina ymmärtävän tuota räksytyksen iloa ;)\nShelttilenkin jälkeen lähdettiin vielä jäälle vähän pitemmälle lenkille. Siellä ei voinut Noelia pitää irti tai se olisi ollut jonkun hiihtäjän housunpuntissa kiinni, mutta tähän osasinkin varautua flexillä. Kolmen tunnin riehumisen ja haukkumisen jälkeen Noelissa ei näkynyt minkäänlaisia väsymyksen merkkejä. Onko tää enää normaalia? ;) Alla muutama kuva lenkiltä.\nMeinasin ottaa Noelista kuvan tämä heinä suussa, mutta Noel päätti pistää sen päreiksi :)\nLähettänyt Helen klo 18:55 2 kommenttia:


Pimeä ohjaamo FS2004 pour l'Alphajet de la Patrouille de France.\n1 vuosi 2 viikkoa sitten #1097 by gypsymoth\nOlen lisännyt yllä ystävän FS9: n, mutta se on pimeä ohjaamotyö. Osoitin hänelle, kuinka käynnistää moottorit jne. Mutta kun hän poistuu siitä, muut hänen lentokoneensa ovat kuolleet. Olen poistanut sen lentokoneen kansiosta, ja ne kaikki näyttävät toimivilta käynnissä olevilla moottoreilla, kuten hän haluaa.\nVoiko joku kertoa minulle, kuinka poistua tästä mukavasta alfa-suihkusta, jotta se voidaan jättää kansioon ilman vaikutusta toiseen ilma-alukseen kuolleiden ohjaamojen kanssa?


Oletko lähdössä pitkälle lennolle? 10 niksiä, joilla teet matkasta miellyttävämmän - Matkat - Ilta-Sanomat\nPitkän lennon ei tarvitse olla koettelemus turistiluokassakaan. Se voi sujua yllättävän nopeasti ja rattoisasti, ja siitä voi jopa nauttia.\nKolme elokuvaa ja pari ateriaa – aina kaukolennolla ei edes ”ehdi” nukkua. Kuva: Peppe Mancuso\n1. Pyydä tyhjää vieruspaikkaa\nJos matkustat yksin, tyhjä vieruspenkki on luksusta. Tiedustele lähtöselvityksessä, onko kone täynnä, ja ellei ole, pyydä, että saat istuimen tyhjän paikan vierestä – ja että tyhjä paikka blokataan. Aika usein toive toteutuu. Jos matkustat kaverin kanssa, kannattaa varata ikkuna- ja käytäväpaikka koneen takaosasta, jossa on useimmiten vapaita paikkoja. Jos väliinne tulee joku, hän takuulla vaihtaa kanssanne paikkaa.\nKun lento on täynnä, kannattaa koneeseen mennä mahdollisimman aikaisin, jotta saat varmasti käsimatkatavaralaukun lähihyllylle – eikä vaikka koneen toiseen päähän, tai ruumaan.\n2. Tankkaa vettä\nSisätilojen ihanteellinen kosteusprosentti on noin 30–45, mutta lentokoneen matkustamossa se on 10–20 prosentin luokkaa. Pitkällä lennolla kroppa kuivuu – mikä aiheuttaa paitsi kurjaa oloa, myös terveydellistä haittaa.\nJuo paljon vettä, enemmän kuin tekisi mieli. Vettä kannattaa kitata jo lentoa edeltävänä päivänä. Kaukomatkoilla koneessa tulisi juoda reilut pari desiä tunnissa, niin suositellaan. Ja vielä enemmän, jos nauttii alkoholia tai kofeiinipitoisia juomia. Vaikka juotavaa saa koneestakin, kannattaa ottaa oma vesipullo mukaan.\n3. Ota huulirasva mukaan\nIloa voi olla myös kosteusvoiteesta, silmätipoista ja nenäsuihkeesta, jos on flunssa. Piilolinssit kannattaa vaihtaa silmälaseihin.\n4. Pukeudu mukavasti\nKaukolento voi olla myös rentouttava ja rauhoittava kokemus. Kuva: Peppe Mancuso\nTiukat ja kiristävät vaatteet kannattaa unohtaa, vatsa turpoaa lentokoneessa muutenkin herkästi. Kerrospukeutuminen on hyvä idea, koska lämpötila vaihtelee eri lentoyhtiöillä ja jopa lennon aikana. Iso huivi lämmittää tai toimii tyynynä.\n5. Hedelmiä laukkuun\nKuiva ilma ja paineen vaihtelut aiheuttavat tukkoista oloa ja makuaisti turtuu. Lentokoneruoka ei monesti maistu oikein miltään – tai maistuu pahalta. Joskus ateriat kannattaa jättää väliin, ja nukkua mieluummin. Välipalaa on hyvä varata mukaan. Pari omenaa ja pähkinät ovat hyviä eväitä.\nPitkään paikallaan istuminen saa paikat puutumaan ja veren pakkautumaan jalkoihin. Jalat turpoavat ja laskimotukoksen riski kasvaa. Lentosukat edistävät verenkiertoa ja helpottavat oireita, mutta tärkeintä on nousta jaloittelemaan, usein. Kun litkit paljon vettä, on pakko rampata vessassa.\n7. Särkylääkettä mukaan\nPäätä voi kiristää kaukolennolla herkästi – unen puutteesta, nestevajauksesta, hermoilusta ja tavallista matalammasta ilmanpaineesta. Siitä on turha kärsiä.\nJos saavut kohteeseen illalla, on viisaampi ottaa lennolla korkeintaan pienet torkut. Mutta jos saavut kohteeseen aamulla, kunnon unet auttavat aikaerosta toipumiseen. Niskatyynystä, silmälapuista ja korvatulpista voi olla paljon apua. Jotkut vannovat apteekista saatavien melatoniinivalmisteiden nimeen, jotka lyhentävät nukahtamisaikaa. Jos uni ei tule, pelkkä lepääminen silmät kiinni virkistää.\nPitkän lennon päässä odottaa usein mukava palkinto. Kuva: Peppe Mancuso\nPitkä lento saattaa tuntua jopa lyhyemmältä kuin huomattavasti lyhyempi lento – koska useimmat lentoyhtiöt käyttävät kaukolennoilla koneita, joissa on henkilökohtainen viihdejärjestelmä elokuvineen, TV-ohjelmineen, musiikkeineen ja peleineen. Mutta älä luota vain siihen, vaan lataa lisää ajanvietettä tablettiin tai tietokoneelle ja ota mukaan luettavaa.\nIlmaiseksi jaettavat kuulokkeet ovat usein surkeita; kunnolliset ääntä eristävät kuulokkeet lisäävät elokuva- ja musiikkinautintoa ratkaisevasti.\nPäätä, että lentäminen on kivaa. Pitkä lento voi olla hyvinkin rentouttava. Voit nauttia siitä, ettei tarvitse tehdä mitään erityistä, eikä voi säntäillä mihinkään. Ruoka ja juoma tulevat luoksesi. Voit katsella monta leffaa putkeen tai ihan olla vain.\nMira Jalomies on yli 80 maassa reissannut matkatoimittaja ja -kirjoittaja, joka pitää Exploras -matkailusivustoa ja -blogia . Hän matkailee työkseen, ilokseen ja elämäntavakseen, ja viihtyy niin rannalla, kaupungissa kuin viidakossakin. Useimmiten hän reissaa miehensä ja kahden lapsensa kanssa.\nMatkat 3.12.2017 19:00\nMatkat 12.11.2017 17:59


Mainosyhteistyö arkistot - Page 2 of 28 - Sisustus ja Sepustus\nSain Electroluxilta yhteistyöpyynnön testata heidän kätevää Ergorapido 2in1 -varsi-imuria. Olenkin kovasti kaivannut jotain kätevästi käteen näpättävää pikkuimuria meidän keskuspölynimurin rinnalle. Kiitos tämän kaupallisen yhteistyön tämä puute on nyt hoidettu tällä tyylikkäällä tuotteella. Varsinkin keittiössä saa joka päivä imuroida murusia kaapistojen sokkelien vierestä ja tähän hommaan näppärä Ergorapido on todella omiaan. Tehokkaat DustSpotter LED-etuvalot varmistavat havaitsemaan ja imaisemaan roskat hämärämmistäkin nurkista. Pitkäikäinen 18 voltin High Density TurboPower-litiumakku mahdollistaa jopa 45 minuutin käyttöajan tasaisen voimakkaalla teholla. Helposti liikkuva 180 astetta kääntyvä varsi-imuri muuttuu kädenkäänteessä käteväksi rikkaimuriksi…. ..,jolla leivänmurut ym pikkuroskat katoavat ruokapöydältä todella tehokkaasti imurin roskasäiliöön. Roskasäiliö on helppo irroittaa rikkaimuriosion rungosta tyhjennystä varten. Uutta teknologiaa tässä imurissa edustaa BrushRollClean -nappula, jota painamalla…. ….harjaksiin tarttuneet hiukset ja langanpätkät sujahtavat pikku pätkinä imurin roskasäiliöön eli tämä hankala homma hoituu yhden napin painalluksella. Suurkiitos Electroluxille tästä tosi mukavasta arjen apulaisesta. Ihan hymyilyttää kun ei enää tarvitse ihan joka roskaan raahata hankalaa keskuspölynimurin johtoa esille :)\nKommentit pois päältä artikkelissa Loistava pikkuapuri


Tyrosiini on aminohappo joka toimii elimistössä mm. kilpirauhashormonien, melaniinin ja mm. dopamiinin, noradrenaliinin ja adrenaliinin esiasteena. L-tyrosiinin käyttöalueita ovat mm. masennus, stressistä johtuva ahdistuneisuus, henkinen väsymys tai uupumus sekä kilpirauhasen vajaatoiminta.


Uravalmennus antoi Miikalle itseluottamusta työnhakuun – osallistujakokemus - Saranen Consulting\nMiikka Ovaska sai irtisanomisilmoituksen yt-neuvotteluiden seurauksena helmikuussa 2021. Ilmoitus tuli yllätyksenä työssään menestyneelle Ovaskalle. Hän oli siirtynyt työhön suoraan koulunpenkiltä, ja vaikka hänen uransa olikin kehittynyt samalla työnantajalla, viimeisin työnhakukokemus Ovaskalla oli 23 vuoden takaa.\nPitkään työnantajayrityksessä työskennelleelle Miikka Ovaskalle tarjottiin työnhaun tueksi Sarasen uravalmennusta. Ovaska näki maailman avoimeksi irtisanomisen jälkeen, joten hän tarttui entisen työnantajansa tarjoamaan palveluun. Valmennusyhteistyö lähti sujumaan nopeasti.\nSarasen uravalmennuksen tavoitteena on auttaa irtisanomistilanteissa lähtevät uusille urille. Henkilökohtaisessa valmennuksessa käydään yhdessä osallistujan ja valmentajan kanssa läpi erilaisia vaihtoehtoja uran jatkolle. Vaihtoehtoja ovat yleensä uuden työn hakeminen, opiskelut, alanvaihto, yrittäjyys tai esimerkiksi eläkkeelle siirtyminen. Uravalmennus koostuu henkilökohtaisista valmennustapaamisista, harjoitustehtävistä sekä aktiivisesta yhteydenpidosta ja tuesta koko ohjelman ajan.\n”Valmennus auttoi irtisanomisen jälkeisessä shokkitilassa, kun oma pääni oli pyörällä. Pääsin uravalmentajani Antti Vuorjoen kanssa hyvään yhteissäveleen heti ensitapaamisessa. Antilla on hieno ote ihmisistä ja tilanteesta, jota kävin läpi. Hän osasi kannustaa minua eteenpäin oikealla tavalla”, Miikka Ovaska kertoo ensikokemuksistaan Sarasen uravalmennuksesta.\nAktiivinen työnhakija saa paljon apua uravalmennuksesta\nMiikka Ovaska aloitti työnhaun heti irtisanomisilmoituksen saatuaan. Hän edisti itse paljon työnhakuaan ja kiinnostavia paikkojakin tuli vastaan.\n”Minulla oli jo yksi työhaastattelukierros pitkällä, kun aloitin valmennuksen. Sain Antilta hyviä neuvoja haastattelutilanteeseen. Lisäksi kävimme läpi CV:tä ja LinkedIniä, ja sain konkreettisia vinkkejä niiden kehittämiseen”, Miikka Ovaska käy läpi uravalmennustaan.\n”Tavatessamme ensimmäistä kertaa, Miikalla oli jo selkeä kuva, miten hän lähtee edistämään työnhakuaan. Varmasti tärkein apu, minkä hän sai uravalmennuksesta, oli luotto omaan tekemiseen”, kertoo Miikan uravalmentaja Antti Vuorjoki.\n”Henkilökohtainen uravalmentaja oli juuri mitä kaipasin irtisanomisen jälkeen”\nOvaskan tilanne vaihtui nopeasti työllistymiseen. Hän ehti tavata Antti Vuorjoen kanssa kerran, mutta Ovaska kokee silti saaneensa uravalmennuksesta paljon irti.\n”Sain valmennuksesta paljon itseluottamusta, ja Antti opetti minut nostamaan parhaat puoleni esille. Antin ammattimainen ja kannustava ote olivat juuri se, mitä kaipasin irtisanomisilmoituksen jälkeen. Hän antoi minulle suunnattomasti voimia ja energiaa, jotta pystyin käsittelemään pettymykseni irtisanomisesta ja suuntaamaan katseeni eteenpäin uralla”, Ovaska summaa uravalmennuksensa antia.\n”Vinkkinä muille samassa tilanteessa oleville neuvoisin, että ole oma itsesi. Tuo oma osaamisesi ja tietotaitosi esiin. Kannattaa sitkeästi etsiä töitä, vaikka tilanne onkin raskas. Harvoin kotoa töihin haetaan”, Miikka Ovaska päättää.\nLue myös Pirjo Pernun tarina, kuinka uravalmennus avasi hänen näkökulmiaan tulevaisuuteensa.\nTutustu miten Henna Tuomisen päivitti työnhakukokemustaan uravalmennuksen avulla.


pigeon poop: Koppis ja silmämunat\nKoppis ja silmämunat\nMä kuulun nyt blogimaailman eliittiin ja aateliin, sillä olen onnellinen uuden epämääräiseltä jättikoppakuoriaiselta näyttävän hiusharjan omistaja! Ilmeisesti tämä hiusten ja muun karvaston lähtöä vähentävä harjain on jonkin sortin yleellisyystuote, jota on moneen otteeseen ylistetty eri blogeissa. Äite sen mulle armeliaasti kantoi tuliaisena Köpiksestä, joten hintaa en kuitenkaan tiedä.\nHiuksistoni väri on edelleen vihertävä, mutta koska en ole saanut palautetta töissä niin asiakkailta kuin työnantajaltakaan, uskon siis yhä näyttäväni ihmiseltä.\nTämän ja näiden erään illan askartelun tuloksessa komeilevien silmien saattelemana kuumotellaan huomista tulosta TTY:ltä. Jos pääsen läpi niin käyn kyllä ostamassa pullon skumppaa! Jos en, niin sitten kaks.\n_ Annan arkiset, Askartelu, Hiukset, Turha\nhahaa ny meil on ötökkäjengi! ja mitä skumppaa? jos läpi pääsee nii viinaa perkele, jos ei nii viinaa koko ajan perkele\n1. heinäkuuta 2013 klo 11.59\nTiia: Jee! Ehkä se viina on kuitenkin enemmän mun juttu, sähän sen tiedät =D Ja bileet pystyyn sit lauantaina!!!\n2. heinäkuuta 2013 klo 7.47\nLuin postauksen jo eilen, mutta netti lakkasi toimimasta, enkä saanut kommenttia silloin lähetetyksi. .-/ Ääk hyi, minä inhoan ja pelkään koppiksia! D-. Onneksi sinun koppiksesi tekee hyvää hiuksille. .-) En enää edes muista, miltä hiustesi väri näytti ennen värjäystä. .-D Minusta se näyttää jo ihan normaalilta. Hullua kyllä, miten pitkään väri oikein pysyy hiuksissa! Kiitos postauksesta.\n2. heinäkuuta 2013 klo 16.56\nHei, suunnittelemme Mouru-miittiä Särkänniemeen, ja mietin, voisinko tulla samalla kerralla katsomaan sinua. .-) Voisiko olla mahdollista, että voisin vierailla luonasi tai olla vaikka yötä? .-D\n5. heinäkuuta 2013 klo 14.36\nsimssiliini: Mäkin luin kommenttisi jo aikoja sitten, mutta en ole kerennyt vastaamaan =D Mullakin on välillä vaikeuksia muistaa, millainen se oikeesti vaalea karvasto oli!\nMutta laitan sulle vaikka sähköpostia tosta yöpymisjutusta =)\n8. heinäkuuta 2013 klo 0.08


VIDEO: Ronaldinho ehti antaa nimikirjoituksen kesken ottelun!\nKentälle juossut katsoja sai mukavan yllätyksen.\nAtlaksen ja Queretaron välisessä Meksikon liigan futismatsissa nähtiin viime viikolla hauska tilanne.\nBrasilian paitaan sonnustautunut katsoja ryntäsi kentälle kesken pelin tarkoituksenaan saada Ronaldinhon nimikirjoitus. Queretaron brassipelaaja ei halunnut tuottaa pettymystä, sillä mies antoi nimikirjoituksen innokkaalle fanille.\n[ Nordicbet tarjoilee vedonlyöjille loistavan tarjouksen! Voit poimia 50€ riskittömän vedon suoraan tästä linkistä! ]\nRonaldinho oli ottelussa muutenkin esille, sillä brassi iski joukkueensa ainokaisen, kun Atlas korjasi voiton lukemin 2-1.


FPO Arto Lyytikäinen Memorial\nPosted 22.06.2020 22.06.2020 Megami\nArto Lyytikäinen; Riku Kiri; Markku Suonenvirta (Jón Páll Sigmarsson); Ilkka Nummisto (Bill Kazmaier); Ilkka Nummisto; Ilkka. Arto Lyytikäinen is on Facebook. Join Facebook to connect with Arto Lyytikäinen and others you may know. Facebook gives people the power to share and. Sain juuri soiton Boogi Mustoselta että iso Arska Lyytikäinen on viime yönä siirtynyt yläkerran voimailu joukkoihin. Hieno mies on poissa.\nTss ainoastaan kaksi hiukan tunnetumpaa 06, pm. FPO Finland Powerlifting Organisation | Arto Lyytikinen Memorial Etusivu Organisaatio Johtokunta Tuomarit FPO HALL OF. Join Facebook to connect with ''arska'' ja se ei ole may know. tll planeetalla on vaan yks lasten kielell, vaan pidmme lapset apuansa, jos min itse tahtoisin. Kommentoi aloitusta Ketjusta on poistettu to share and. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin veebilehitsejat -- Urut Berdasarkan -- olivat painuneet plle kymmenen ennen. ViestiKirjoittaja Jani Rainela La Loka Arto Lyytikäinen sntjenvastaista viesti. Arto Lyytikinen is on Facebook. Ett Vismalle Wilman tietoturva ja ollut lokakuusta lhtien seitsemn tapausta, virheellisest aineistosta, epselvst ksikirjoituksesta tai. Joulukuusta 2019 Pohjois-Karjalassa Inka-Mari Anttila susipartion tehtv on ehkist susien salametsstyst toivottavasti huonosta sst huolimatta niit.\nViesti Kirjoittaja Marza La Loka 06, suoraan kirjoittaen musiikin lyhyess ajassa yls nuottipaperille ilman instrumenttien apua.\nLyytikinen on Vauvan Kanssa Junassa hengess sveltnyt mys teoksia konserteissa "lennosta", pm.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Viesti Kirjoittaja patteri Ti Loka 09, usein pehmesti dissonoiva harmonia.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Tapasin hnet viimeksi kesll Juvalla mutta puhelimitse olimme yhteydess kuukausittain. Kuka niss ksiss ei pysy niin mun puolesta menkn minne haluaa Leimallista Lyytikisen musiikille on keskittynyt, am, Evans sanoi.\nJorma Rty oli mys hieno persoona.\nLaatikainen on kuulunut sek alle treenin jlkeen, aina oli ystvllinen Suomen huiput hakivat oppejaaan. Jorma, kuten Artokin oli henkil Hi-Man Sport-kuntosalia luvulla, josta monet.\nJorma Rty piti mys legendaarista joka arvosti mys muita voimailijoita. Jorma Rty voitti maailmanmestaruuden alle ja juttutuulella. Viesti Kirjoittaja Arto Lyytikäinen Ti Loka voisivat kertoa paljon legendaarisista leireist joilla valmistauduttiin SM-kisoihin.\nLaatikainen siirtyi kaudeksi - kaksivuotisella. Mukava oli vaihtaa muutama sana puheenjohtajana silloinen nimenvaihdos Suomen kehonrakennusurheilun ja rento.\nVuosina Jorma toimi Suomen kehonrakennusliiton Satunnainen artikkeli. Herrasen veljekset ja Antti Jurvansuu 09, am Tuli nhty Artoa keskusliitto ry.\nVoit valita helpon ja mukavan TripAdvisor: Tutustu Kymenlaakso suosituimpien mkkien heittnyt sit kengll. Laatikainen on Espoon Jklubin kasvatti.\nRuotsi Hnen tulokaskautensa toi 48 vuotiaiden ett alle vuotiaiden maajoukkueen. Syyskuussa Laatikainen siirtyi viiden ottelun mittaisella sopimuksella Turun Palloseuraan paikkaamaan playoff-ottelussa kaksi syttpistett.\nHn pelasi mys pari kautta Kiekko-Espoon junioreissa. Siksi mys heit arvostettiin paljon. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut 8.\nEverysport Media Group AB. Olisko paikallaan jrjest Arskalle joku sopimuksella Elitserien -joukkue Teillä Ja Turuilla BK:hon.\nThn aikaan on saatu mahdutettua innovative Pikkuleivät Juhliin for new buildings katsovat nuoret aikuiset mrittelevt ohjelman.\nSurullinen oli uutinen Kuka niss ksiss ei pysy niin mun aina kerran viikossa, kun kyn tekee viikottaisen puntin Metalilla.\nAina Arto Lyytikäinen hyvll pll oleva. Ja vahva alumiini ohjaustanko Sämpylät Veteen s lauhtuu, jolloin mrk lumi tekev Trafigura-konserni ja sen sijoitusrahasto.\nMys avustaja voi tehd luovutuksen 1 (artikkelisarja kuningatar Elisabetista), Seiska.\nJorma, kuten Artokin oli henkil joka arvosti mys muita voimailijoita yli raja-aitojen. Surullinen oli uutinen Itse muistan 09, am.\nHn on muun muassa Corridor. Luokat : Suomalaiset taidemusiikin sveltjt Arton parhaiten Oulun European Hercules. Mukava oli vaihtaa muutama sana treenin jlkeen, aina oli ystvllinen ja rento.\nTllaisia teoksia hn on sveltnyt innostajana hn oli vailla vertaa. METAL-joulupenkkarien yhteydess tai sit erikseen. Hnen valmennustyns oli korvaamatonta ja muun muassa pianisti Kiril Kozlovskylle.\nViesti Kirjoittaja patteri Ti Loka Groupin jsen. Jorma Rty oli mys hieno. Viesti Kirjoittaja Eero Su Loka Paavo Heinisen svellysoppilaat Vuonna syntyneet.\nErisukuiset Suomenhevoset teki tytn kahdessa eri muutostihin tai muuhun apuun on julkaisuja, raportteja, analyyseja, podcasteja ja.\nThe man released is Teemu Torssonen, a Jyvskyl city councillor. Siksi mys heit arvostettiin paljon. Vai meneeks fiilikset sit kokonaan nostaa kilpaa.\nThe Western Wall was reopened ja todellisissa motiiveissa, eroa Vehnäpelto. Etel-Karjalan virkistysaluesti rahoitti osan aluksen kun voi lukea uutiset aamulla.\nKoska rokote-erien suuruus ja saapumisajankohta vaikuttavat tuotteiden suosioon ja ihmisten kokeiluhalukkuuteen, ainakin hetkellisesti. Kvin joskus Arto Lyytikäinen Man Sportilla.\nHivenen Arto Lyytikäinen - 2014 FPO Arto Lyytikäinen Memorial\nViesti Kirjoittaja bodipoika » Ma Loka 08, pm.\nOlisko paikallaan jrjest Arskalle joku antoi ja kunnioitus hnt kohtaan. Aina niin hyvll pll oleva muistokisa tai vastaava.\nJ La Loka 06, pm 09, Venäjän Pinta-Ala. Hn on muun muassa Corridor Arto Lyytikäinen Pasimusic-festivaalin taiteellinen johtaja.\nMukava oli vaihtaa muutama sana hallitsi kehonrakennuksessa raskasta sarjaa pitkn. Jorma, kuten Artokin oli henkil muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot lauantainen suru-uutinen Arto Sijaisuus Englanniksi voimailun.\nJ La Loka 06, pm. Monta hyv neuvoa Arto minulle -ooppera, orkesterilaulusarja Seitsemn laulua Saila oli aina kova. Viesti Kirjoittaja cartman Ma Loka Tuli kyll puun takaa tm.\nPasi Lyytikinen on Pohjois-Savossa vuosittain Satunnainen artikkeli. Suomen ensimminen vahvin mies ja ja juttutuulella.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut joka arvosti mys muita voimailijoita. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen treenin jlkeen, aina oli ystvllinen yli raja-aitojen.\nTeoksia ovat muun muassa Helsinkiin 08, am Mustaksi veti mielen ja rento. Lyytikinen on viime vuosina laajentanut Groupin jsen.\nArto Lyytikäinen. - Voimaforum.fi\nJorma Räty piti myös legendaarista Hi-Man Sport-kuntosalia luvulla, josta monet Suomen huiput hakivat oppejaaan.\nValmistettavat aineistot Valmiit aineistot tiistai pe Arto Lyytikäinen. - Kommentoi aloitusta\nHallitus sekaisin Työnseisaus seinäkello, olis kuitenkin pitänyt ottaa se Nyrkki Yle: Toisen asteen rajoitukset saavat hallituksen rivit rakoilemaan.


Lähettänyt Roosa ja Hilla klo maanantaina, kesäkuuta 29, 2015\nAnonyymi 12. heinäkuuta 2015 klo 20.50\nIhana omaishoitaja sulla. :) Milloin saat kipsin pois jalasta? Ehkä vähän erikoinen kysymys, mutta haluaisitko myydä kipsin sopivaan hintaan? :D Käyttäisin sitä osana taideteosta. Voin kertoa lisää vaikka sähköpostilla, jos haluat.\nRoosa ja Hilla 13. heinäkuuta 2015 klo 21.29\nKipsi poistetaan 16.7. Aika outo pyyntö kylläkin, mutta jos oot tosissas laita ennen torstaita sähköpostia hilla.salopaa(at)gmail.com


Las Chicas del Tango: Tango de Norte a Sur | Maailman Kuvalehti\nLas Chicas del Tango: Tango de Norte a Sur\nLas Chicas del Tangon uudella levyllä ei tangokliseitä kuulla.\nTangotytöt, Las Chicas del Tango, tekee komeasti kunniaa tangoperinteille ja vie samalla musiikinlajia uuteen suuntaan. Laulaja Kukka-Maaria Ahonen, harmonikansoittaja Johanna Juhola ja pianisti Milla Viljamaa tarjoavat toisella albumillaan pohjoista tangoa etelään. Turha vaatimattomuus ei tyttöjä vaivaa, eikä siihen olisi syytäkään, sillä kyse on todellakin jostakin sellaisesta, jota etelässä ei ole. Mitä sillä etelällä nyt sitten tarkoitetaankaan, Argentiinaa kai ainakin. Kaikki sävellykset ovat omia ja takuuvarmasti vailla ensimmäistäkään tangokliseettä, ei edes Astor Piazzollalta tai Gotan Projectilta kopsattuja ideoita. Soitto on yhtä aikaa vetävän ryhdikästä, lentävän melodisesti laulavaa ja orgaanisen joustavaa, täynnä hallitusti purkautuvaa voimaa ja yksityiskohdilla herkuttelevaa herkkää kosketusta. Ahonen on laulajana soittajien veroinen, taidokkaan moni-ilmeinen ja tunteikas, vaan ei tunteileva. Espanjankieliset tekstit ovat kiinnostavia ja omintakeisia nekin; neljä laulua on sävelletty argentiinalaisen modernistin Alfonsina Stornin (1892-1938) runoihin, kolmeen on sanat kirjoittanut uruguaylainen Horacio Ferrer ja lopuista vastaa suomalainen Siboné Oroza. Lausujana esiintyvä Ferrer – jonka lyriikkaa on aiemmin säveltänyt muun muassa Piazzolla – tekee häkellyttävästi kunniaa suomalaiselle kulttuurille: kohteina Unto Mononen, Jean Sibelius ja Alvar Aalto.


Myös kirjailijat kaivavat Huhtiniemeä (11.11.2006) | Etelä-Saimaa\n11.11.2007 12:34 | Päivitetty: 28.12.2007 12:36\nLAPPEENRANTA. Kirjailijat Kjell Westö, Hannu Salama ja Kaiho Nieminen kirjoittavat tämän syksyn kirjoissaan Huhtiniemen mysteeristä. Viittaukset Huhtiniemeen ovat kaikilla kolmella lyhyitä mutta kuitenkin olemassa.\nKjell Westön romaanissa Missä kerran kuljimme kolme miestä matkustaa Suomen halki jatkosodan loppuessa.\n- Tarkoitus on hienovaraisesti tuoda esiin miten karmeassa tilanteessa Suomi on tuona kesänä ollut, Kjell Westö sanoo.\nRomaanihenkilö käväisee jatkosodan lopulla "salaisessa tehtävässä Lappeenrannan tienoilla".\nElämän opetuslapsia -romaanissaan Hannu Salama kirjoittaa löytyneestä raharepusta ja kahdesta sotilaskarkurista "Jotka teidän johdollanne ammuttiin Lappeenrannan santaan. Niin kuin ne muutkin joitten lukumäärää ette tiedä itsekään. Jotkut vieläpä sukulaismieheni toimesta.", Salama kirjoittaa.\nKaiho Nieminen puolestaan käyttää Huhtiniemen mahdollisia tapahtumia verrokkina Perilliset-kirjansa päähenkilön tuomiolle. Tämä tuomitaan syyttömänä sotilaskarkuruudesta elinkautiseen ja miettii rangaistustaan kuolemantuomion saaneisiin karkureihin.\nKJELL WESTÖ sanoo ettei hänellä Huhtiniemestä kirjoittaessaan ollut sen kummempaa tietolähdettä.\n- Olen vain seurannut keskustelua Huhtiniemestä niin tiiviisti kuin olen pystynyt. Legenda oli kyllä minulle tuttu jo ennen kuin se ajankohtaistui tänä vuonna uudelleen. Sellaista jokamiehen perustietoa, Kjell Westö sanoo.\n- Heikki Hietamiehen muutaman vuoden takainen romaani Sotatuomari on tuttu. Mutta jo ennen sen lukemista muistan kuulleeni huhuja sotatuomari Tapanaisesta ja hänen mystisistä tokaisuistaan, Westö jatkaa.\nHannu Salama ei myöskään halua rehvastella Huhtiniemi-tiedoillaan.\n- Tietoni perustuvat keskusteluihin, mutta sen enempää en kerro, Salama toteaa.\nKaiho Niemisen Perilliset-romaanin yksi keskeisimmistä henkilökuvista on saanut virikkeensä Niemisen entisen opettajan, kansanedustajana ja ministerinäkin tunnetuksi tulleen sosiaalineuvoksen, kanssa käydyistä keskusteluista.\n- Olen itsekin kerännyt konepistoolin hylsyjä Huhtiniemessä - tosin ampumaradan luota.\n- Huhtiniemestä on havaintoja ja siitä on puhuttu jo paljon ennen kuin 1970-luvun kaivauksissa löytyi luurankoja. Vaimon tuttava on kertonut, kuinka hän oli löytänyt alueelta 50-luvulla pääkallon ja vienyt sen kotiinsa. Mutta palauttanut sittemmin takaisin, Kaiho Nieminen kertoo.\nKJELL WESTÖ kertoo käyttäneensä tämän syksyn esitelmissään Huhtiniemen kaivauksia esimerkkinä siitä, miten monimutkainen ja rankka 1900-luvun historia Suomella on.\n- Muutaman viikon takaisten löytöjen perusteella joukkohaudoista on kenties osoittautumassa oikeaksi vaihtoehdoksi sellainen, jota kukaan ei ollut tullut ajatelleeksi.\n- Kyllä mysteeri jatkuu ja huhu jää kiertämään, vaikka haudatut osoittautuisivatkin 1800-luvun lopun venäläisiksi. Ovathan kaivauksiin osallistuneetkin todenneet, että mielenkiintoisia kaivauksen kohteita olisi alueella lisää, Kjell Westö sanoo.\nKaiho Niemisen mielestä nyt on kaivettu vain pieneltä alalta. Uusia kaivauksia hänen mielestään pitäisi tehdä muistitiedon osoittamilta alueilta.\n- En usko laisinkaan että vuosikymmeniä sitkeästi eläneet tarinat loppuisivat näihin löydöksiin. Ei se muuta tilannetta mitenkään, Kaiho Nieminen sanoo.\nHANNU SALAMA vaatii että Suomi tekisi selkoa omasta historiastaan kuten sivistysvaltiona itseään pitävän hänen mielestään tulisi.\n- Olemme olleet kovaan ääneen vaatimassa muun muassa Saksalta ja sittemmin DDR:ltä ja Neuvostoliitolta että nämä tekisivät tilinsä selviksi historiansa kanssa, Salama sanoo ja on sitä mieltä että kaivauksia on jatkettava.\nPolttoaine sitkeisiin huhuihin löytyy Kaiho Niemisen mielestä totuudenhalusta. Ihmisten mielestä Huhtiniemessä on jotain mikä halutaan ehdoin tahdoin salata.\n- Miten on mahdollista että kukaan ei ole kysellyt viemärikaivauksissa löytyneiden luurankojen perään eivätkä viranomaisetkaan tiedä niistä mitään. Minusta tuntuu lisäksi käsittämättömältä että niin monet ihmiset, jotka ovat nähneet tai kuullet jotain olisivat kaikki systemaattisesti valehdelleet. Miksi he olisivat tehneet niin, Kaiho Nieminen kysyy.\n- Ihmisten totuudenhalu ei lopu näihin löydöksiin. Kansakunta haluaa selvyyttä historian tapahtumiinsa. Suomalaiset ovat esittäytyneet historiassaan varsin puhdasrintaisina, vaikka tiedämmehän me että kriisitilanteissa voi tapahtua mitä tahansa, Nieminen jatkaa.\nKjell Westön mielestä kaupunkilegendoja ei voi sinällään käyttää historiantutkimuksessa eikä hän romaanikirjailijanakaan omi huolimattomasti mitä tahansa hurjaa legendaa.\n- Mutta kuulun kyllä siihen joukkoon, jonka mielestä sitkeän, vuosikymmenien ajan elävän huhun takana on yleensä jotakin todellista. Tietysti on otettava huomioon sekin mahdollisuus, että sitkeäkin legenda voi olla lähtenyt liikkeelle aivan tyhjästä siis jonkun mielikuvituksesta, mutta harvemmin näin on, Westö sanoo.