5 vihreän energian ongelmaa | tieku.fi\nVihreä siirtymä törmää viiteen esteeseen\nTuulivoimalat meluavat, akut saastuttavat, ja kaivostyöläiset jäävät työttömiksi. Vihreä siirtymä kohtaa kovaa vastustusta, mutta tiede yrittää jo täyttä vauhtia ratkaista siihen liittyviä ongelmia.\nVaikka olisi sekä ilmaston että talouden kannalta edullista siirtyä käyttämään vihreitä energianlähteitä, siirtymä aiheuttaa ongelmia. Esimerkiksi vihreä sähköntuotanto voi paradoksimaisesti pilata ympäristöä, koska akkuja varten täytyy kaivaa harvinaisia alkuaineita.\nLisäksi kestävä energiantuotanto vaatii maanosasta toiseen ulottuvia yhtenäisiä sähkönjakeluverkkoja, jottei tule paikallisia riittävyysongelmia. Siirto tarkoittaa kuitenkin energiahäviötä.\nVihreän siirtymän pahimpia esteitä ollaan kuitenkin jo raivaamassa. Esimerkiksi litium-ioniakkuja saadaan lisää tehostamalla kierrätystä, ja sähköverkon energiahäviö on mahdollista minimoida suprajohteilla.\nAkkujen vaatimaa litiumia kaivettaessa ympäristö pilaantuu Argentiinassa, Boliviassa ja Chilessä.\n© Reuters/Ritzau Scanpix\nHarvinaiset metallit kiertävät\nFossiiliset polttoaineet saastuttavat, mutta myös vihreällä energialla on pimeä puolensa. Sekä puolijohdetekniikka että akut vaativat harvinaisia alkuaineita, joita kaivetaan maasta.\nAkuilla on tärkeä osa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Ne mahdollistavat uusiutuvista energianlähteistä peräisin olevan sähkön varastoinnin ja siirtämisen ilman johtoja. Nykyaikaiset akut perustuvat kuitenkin kaivoksista saataviin alkuaineisiin, joita joudutaan kuljettamaan pitkiä matkoja.\nLitium on avainasemassa akkujen valmistuksessa, koska sitä tarvitaan laajasti käytetyssä litium-ioniakkutekniikassa. Kysynnän ennustetaan viisinkertaistuvan vuoteen 2025 mennessä. Ongelmallista on se, että litiumin tuotanto saastuttaa vettä ja aiheuttaa vesipulaa kaivosalueilla Argentiinassa, Boliviassa ja Chilessä.\nUusille kaivoksille on kuitenkin olemassa vaihtoehto: käytettyjen akkujen sisältämän litiumin hyödyntäminen. Maailmanlaajuisesti litium-ioniakuista kierrätetään vain noin viisi prosenttia, mutta osuus kasvaa todennäköisesti jo lähitulevaisuudessa.\nKoko akku voidaan käyttää uudelleen:\nEsimerkiksi puhelimissa käytettäviä litium-ioniakkuja kierrätetään hyvin vähän. Suosituin tekniikka kuluttaa paljon energiaa, ja lähinnä kuparia käytetään uudestaan. Tilanteen odotetaan muuttuvan paremmaksi, kun muun muassa Kiinassa kehitettävät uudet tekniikat tulevat käyttöön.\nKatodin litiumkobolttioksidia: 31 %\nAnodin grafiittia: 22 %\nKuparia: 17 %\nElektrolyyttiä: 15 %\nAlumiinia: 8 %\nHiiltä (hiilimustaa) ja sideainetta: 4 %\nMuovia: 3 %\nTuulivoimalan pyörivien lapojen melua voidaan vaimentaa tehokkaasti jäljittelemällä tornipöllön hiljaista lentotapaa.\nPöllönsiivet hiljentävät roottoria\nTuulivoimalat tuottavat huomattavan osan maailman vihreästä sähköstä, mutta niitä karsastetaan monin paikoin. Pyörivien roottoreiden lähiympäristössä asuvat voivatkin kärsiä meluhaitasta.\nTuulivoima on ehkä eniten vastustusta kohtaava kestävä energianlähde. Esimerkiksi Norjassa jouduttiin vuonna 2019 lopettamaan mantereelle kaavailtujen tuulivoimaloiden suunnittelu yleisen mielipiteen käännyttyä niitä vastaan.\nSen lisäksi, että tuulivoimalat ovat ympäristöään korkeampia, ne tuottavat roottorillaan melua. Siksi etsitään keinoja muotoilla lavat niin, että ne leikkaavat ilmaa äänettömämmin. Innoitusta on saatu tornipöllöstä. Tutkimusten mukaan linnun lennon aikaansaama ääni jää ihmisen kuulokynnyksen alapuolelle.\nTornipöllön hiljaisuus liittyy tapaan, jolla ilma kohtaa ja ohittaa siivet. Jos periaatetta voidaan soveltaa tuulivoimalaan, lapojen synnyttämä ääni vaimenee brittitutkijoiden mukaan kymmenen desibeliä. Ero on yhtä suuri kuin kuorma-auton jyrinän ja henkilöauton metelin välillä.\nMaakaasuverkko voidaan sopeuttaa ilman suuria kustannuksia vedynjakeluun. Se helpottaa siirtymistä vihreään energiaan.\nMaakaasuputket kuljettavat vetyä\nMaakaasu on haitattomin fossiilinen polttoaine. Siksi energiasiirtymän asiantuntijat kehottavat korvaamaan kaasulla hiiltä ja öljyä mahdollisimman paljon ja nopeasti. Maakaasu ei ole kuitenkaan helppo siirtymäajan ratkaisu, sillä se vaatii suuria rakenneinvestointeja.\nHyvä esimerkki on maailman suurin alus, Shellin Prelude, joka on kelluva LNG:n eli nesteytetyn maakaasun tuotantolaitos, ja kaasuverkko, joka maksaa itsensä takaisin ennakoidun 50 vuoden käyttöikänsä aikana vasta 30. vuoden jälkeen. Maakaasuun sijoittaminen on ongelmallista pitkällä aikavälillä, sillä jäljellä oleva käyttöikä tulee yhteiskunnalle kalliiksi siinä vaiheessa, kun siirrytään vihreisiin energianlähteisiin.\nSiksi kolme saksalaisyritystä – Nowega, Gascade ja Siemens Energy – tutkivat yhdessä vuonna 2020, kuinka niiden omat kaasuputket sopivat esimerkiksi vedyn kuljettamiseen. Kävi ilmi, että maakaasuverkko olisi muutettavissa melko pienin kustannuksin vedynjakeluverkoksi.\nTutkimuksen mukaan tavallisilla kaasuputkilla voi olla mahdollista kuljettaa kymmenkertainen määrä energiaa vetynä verrattuna sähköverkkoon – ja hinta on vain 1/14 sähkönsiirtokuluista.\nTyöpaikkojen häviäminen sai vuonna 2018 kaivostyöläiset osoittamaan mieltään Saksassa, mutta myös vihreä energiantuotanto työllistää.\n© Henning Kaiser/AP/Ritzau Scanpix\nVihreä energia työllistää\nKun Donald Trump valittiin presidentiksi, hän lupasi nostaa kivihiilen entiseen arvoonsa ja tukea tuotantoa – paitsi siksi, että Yhdysvalloilla on valtavat varannot ja siten hyvät vientimahdollisuudet, myös siksi, että monet amerikkalaiset olivat joko jo menettäneet työpaikkansa tai pelkäsivät joutuvansa työttömäksi fossiilisista polttoaineista luovuttaessa.\nLupauksesta huolimatta Yhdysvalloista hävisi yli 100 000 hiilikaivostyöpaikkaa vuoden 2016 jälkeen koronapandemian alkuun mennessä.\nKehitys on johtanut suuriin mielenosoituksiin – myös muun muassa Saksassa, jossa lokakuussa 2018 noin 20 000 kaivostyöläistä marssi Bergheimin läpi vaatien työpaikkojensa säilyttämistä.\nKun Stanfordin yliopisto selvitti vihreän siirtymän mahdollisuuksia ja uhkia Mark Z. Jacobsonin johdolla, kävi ilmi, että työllisyysvaikutukset ovat merkittävät. Laskelmat osoittivat muun muassa, että uusiutuviin energianlähteisiin siirtymisen myötä syntyy maailmanlaajuisesti 24,3 miljoonaa työpaikkaa enemmän kuin niitä häviää.\nVaikka hiilikaivokset ja öljykentät suljetaan, korvaavia työpaikkoja tarjoavat esimerkiksi sähkö- ja tuulivoimalateollisuus sekä ne yhtiöt ja organisaatiot, jotka pitävät yllä ja valvovat hyvin vaihtelevan vihreän energiantuotannon toimintavarmuutta.\nSuprajohtavuus vaatii yleensä äärimmäisen matalan lämpötilan, mutta on luotu suprajohde, joka toimii huoneenlämmössä.\n© J. Adam Fenster/University of Rochester\nSuprajohteet yhdistävät sähköverkot\nEnnen kuin kestävästi tuotetulla energialla voidaan tyydyttää koko ihmiskunnan tarve, sähkön täytyy virrata pitkiä matkoja – ehkä jopa maanosasta toiseen – esteettömästi, sillä mitä laajemmin energiaa voidaan tuottaa ja kuljettaa, sitä paremmin kokonaiskysyntään on mahdollista vastata.\nNiinpä käytännössä Kaakkois-Aasian aurinkovoimalat tuottaisivat sähkön, jolla Luoteis-Euroopassa keitettäisiin aamukahvit. Pullonkaulana on kuitenkin se, että perinteinen suurjännitetekniikka ei parhaimmillaankaan sovi näin laajamittaiseen sähkönsiirtoon suuren energiahäviön vuoksi.\nEsimerkiksi Yhdysvalloissa tehdyn selvityksen mukaan 100 mailin eli 160 kilometrin matkalla energiasta häviää 0,5–1,1 prosenttia maan vahvimmassa, 765 kilovoltin, suurjänniteverkossa. Häviöstä tulee todellinen ongelma, kun sähköä siirretään mannerten välillä tai jopa maailmanlaajuisesti.\nJo vuosia tutkittu mahdollinen ratkaisu piilee niin sanotuissa suprajohteissa. Suprajohtavuus tarkoittaa ominaisvastuksen katoamista, ja se mahdollistaa sähkönsiirron lähes nollahäviöllä. Sen ansiosta sähköverkkoa voidaan laajentaa melkein rajattomasti.\nSuurin haaste on niiden materiaalien löytäminen, jotka muuttuvat suprajohtaviksi järkevässä lämpötilassa. Tyypillisesti suprajohteita on tutkittu absoluuttisen nollapisteen, –273,15 asteen, tuntumassa. Syksyllä 2020 yhdysvaltalaisen Rochesterin yliopiston tutkimusryhmä teki kuitenkin Elliot Snyderin johdolla läpimurron.\nTutkijat onnistuivat löytämään täydellisen vedyn, hiilen ja rikin seoksen, joka muuttuu suprajohtavaksi jo 15 asteen lämpötilassa. Materiaali vaatii kuitenkin erittäin suuren paineen, joten se ei sovellu sinänsä häviöttömiin sähköjohtoihin. Tutkimus on kuitenkin menossa oikeaan suuntaan.\nIrti fossiilisista polttoaineista vuoteen 2050 mennessä\nTulevaisuuden kaupunki optimoi energiankulutuksen\nSuprakaapelit tuovat vihreää energiaa


Tarjoamme kattavan valikoiman perustuotteita suojapakkauksista kylmä- ja kalalaatikoihin. Suunnittelutiimimme auttaa sinua suunnittelussa ja kehittää tarpeesi mukaisen pakkauksen. Lähdemme liikkeelle joko toimittamastasi 3D-mallista tai pakattavista tuotteista. Oma suunnittelukeskuksemme (DesignCentre) suunnittelee optimaalisen pakkausratkaisun pakkaustarpeesi perusteella. Ratkaisu esitetään 3D-ympäristössä ja tarvittaessa prototyyppeineen.\nSuojaa tuotteesi pakkauksella\nSolumuovi on materiaali, jolla on ainutlaatuiset ominaisuudet ja hyvä muotoiltavuus. Kolhusuojana materiaali on voittamaton etenkin vaimentavien ja pehmentävien ominaisuuksiensa ansiosta. Mahdollisten kolhujen sattuessa materiaali ottaa liike-energian vastaan – samoin kuin törmäysvyöhyke liikenneturvallisissa autoissa. Myös keveys ja yksinkertainen pakkaus edistävät pakkaustaloudellisuutta. Solumuovilla suojattu pakkaus myös lisää pakatun tuotteen statusarvoa.\nGeelipussit / Kylmäpakkaukset\nCoolsafe & E-kauppalaatikot


Haemme Itä-Suomen myyntialueelle (Kuopio-Joensuu-Varkaus) MYYNTIKONSULTTIA - Four Reasons\nMe Four Reasonsilla olemme perhe – äänekäs, hillitty, räiskyvä, naurava, luova, joskus vähän outo. Jokainen meistä on omanlaisensa. Sovit hyvin joukkoon. Me uskomme ihmisiin, intohimoon, aitouteen ja sinuun. Me uskomme, että jokainen on kaunis omana itsenään, jokaista hiussuortuvaa myöten. Yhdessä 4000 suomalaisen kampaamoasiakkaamme ja 15 vientimaamme jakelijan kanssa teemme hyvistä hiuspäivistä mahtavia ja huonoistakin parempia. Tutkimusyhtiö Corporate Spirit Oy on myöntänyt meille Suomen Innostavin Työpaikka -kunniamaininnan henkilöstötutkimuksen tulosten perusteella. Meille tunnustus merkitsee paljon, sillä se kuvastaa sitä jatkuvaa innostusta, jolla suhtaudumme työhömme ja työperheeseemme. Tule osaksi Suomen innostavinta kauneusalan yhteisöä!\nMiraculos Oy (Four Reasons) on suomalaisen monialaisen Transmeri Group -perheyhtiön itsenäinen tytäryritys. Konsernin yhteenlaskettu liikevaihto vuonna 2019 oli 121,5 milj. euroa ja se työllistää 239 henkilöä.\nEtsitkö itsenäistä ja monipuolista roolia, jossa pääset työskentelemään kampaamoalan ammattilaisten parissa? Etsimme Itä-Suomen myyntialueellemme (Kuopio-Joensuu-Varkaus) myyntikonsulttia edustamaan brändejämme ja huolehtimaan nykyisistä ja tulevista asiakkaistamme.\nTehtävässä vastaat oman alueesi asiakkuuksien hoidosta ja uusasiakashankinnasta. Työpäiväsi koostuvat suunnitelluista asiakastapaamisista kampaamoympäristössä. Suomen markkinajohtajan aseman saavuttaneen kotimaisen Four Reasons -brändimme lisäksi edustat maahantuomiamme kansainvälisiä hiustuotebrändejä: Olaplex, Paul Mitchell ja Joico.\nToivomme, että olet luontainen tiimipelaaja ja taitava ongelmanratkaisija, jolla on erinomaiset myynti-, kommunikointi- ja viestintätaidot. Kykenet suunnittelemaan ja ohjaamaan omaa tekemistäsi tehokkaasti kohti annettuja tavoitteita. Haluat kehittyä ja olet valmis tekemään töitä sen eteen. Sinulla on kokemusta ja näyttöjä tuloshakuisesta myyntityöstä. Ennen kaikkea odotamme, että olet oma itsesi ja tuot sitä kautta oman arvokkaan lisäsi meidän upeaan myyntitiimiimme. Toivomme sinun voivan aloittaa syyskuun aikana.\nTuloshakuisuutta ja halua menestyä sekä kehittyä B2B-myynnin ammattilaiseksi\nItsenäisen, järjestelmällisen ja oma-aloitteisen työskentelytavan – sinulla on luontainen halu viedä asioita eteenpäin!\nHyvät tietotekniset taidot (Word, Excel, Powerpoint)\nTakuupalkan ensimmäisenä vuonna, jonka jälkeen provisioperusteinen palkkaus – mahdollisuus vaikuttaa palkkaan omalla työllä!\nValmiin laajan asiakaskunnan ja suomalaisen kampaamoalan tyytyväisimmät asiakkaat (Kampaamoalan yrityskuvatutkimus v. 2015-2019)\nAsiakkaiden valmiiksi tuntemat tuotteet ja brändit\nMahdollisuuden itsenäiseen työhön\nVakituisen ja pitkäaikaisen roolin kasvavassa yrityksessä\nMaailman parhaat työkaverit ja asiakkaat\nLähetä myyvä hakemuksesi ansioluettelolla ja palkkatoivomuksella varustettuna 15.8.2020 mennessä sähköpostitse kalle.kuvaja@fourreasons.fi.\nLisätietoja työtehtävästä puhelimitse antaa Myyntijohtaja Kalle Kuvaja, tiistaisin ja torstaisin klo 9-17 välillä, p. 0407316968.


Kun on unelma, askel tuntuu keveämmältä kulkea, mieli viisaammin vaeltaa. Usko uuteen on kaipuuta suurempi.\nMinulla on muutama matkaunelma, joista tiedän, ettei niiden aika ole vielä. Mutta jonakin päivänä haluaisin käydä Japanissa, New Yorkissa ja Kanadassa, kenties Australiassa ja Uudessa-Seelannissa myös. Ne ovat kuitenkin kaukaisia haaveita ja nyt sydämeni sykkii kauniille pohjolalle, valoisille öille ja viimalle, joka tuntuu juuri nyt niin puhdistavalta.\nKirjoitin aiemmin, että minulla on kaipuu kotimaanmatkailuun ja lähimatkailuun muutenkin. Tulevien vuosien reissut keskittyvätkin lähiseuduille ja kotimaahan. <3 Keväällä suunnitelmissa on käydä Repoveden kansallispuistossa, jossa olen samoillut viimeksi viisitoista vuotta sitten. Ahvenanmaan matka on suunnitteilla, mutta se jää ehkä ensi vuodelle. Olen käynyt Ahvenanmaalla parikymmentä vuotta sitten ja pidin saaresta kovasti silloin jo. Pitkään kotikaupunkinani olleesta Jyväskylästä ajattelin kirjoittaa lempipaikkojani -postauksen samoin kuin mukavasta savolaisesta pitsihuviloiden kaupungista Mikkelistä ja lempikartanoistani siellä. Saattaapa tie kulkea ensi kesänä myös Naantalin Muumimaailmaan. :) Tuleva kesä vie minua valokuvauskeikoille eri puolille Suomea ja koetan saada noilta työreissuilta jotakin mukavaa tänne bloginkin puolelle. Kerron lisäksi parin vuoden takaisesta mukavasta ja monta erilaista maisemaa matkan varrella tarjoavasta road tripistä Suomessa. Suomi 100 -postauksessani oli jo muutama kuvamaistiainen tuolta reissulta.\nKaipuu Italiaan on kuitenkin aina. <3 Olen kierrellyt Sisiliaa, pohjoisessa Garda-järveä ja hurmaavaa Venetsiaa. Toscana Italiassa on suuri haaveeni, matka sinne jää varmaan ensi vuoteen tai pitemmälle, mutta voihan reissua alkaa jo suunnitella! Vähintään puoli iloa matkustamisesta minulle onkin juuri suunnittelu ja matkaunelmointi, etenkin road trippien osalta. Kaupunkilomille taas lähden mieluiten ilman sen suurempia ennakko-odotuksia tai suunnitelmia.\nMutta mutta - tälle vuodelle on vielä monta tarinaa kerrottavana aiemmista reissuistani, jotka kulkevat mielessä ja mukana aina ja ikuisesti. Kreikasta on luvassa monta juttua, samoin Albaniasta on tulossa pari postausta rantalomakaupungista ja muuan arkeologiselta alueelta. Minulta toivottiin tarkempaa kertomusta Lofoottien matkareitistämme, siitä on tulossa postaus alkuvuodesta. Monacosta ja pienestä ranskalaiskylä Ezestä kirjoitan myös ja kerron muutaman tarinan Pietarin matkaltani ajalta ennen digikameroita. Pietarin matka, samoin kuin Alppien ihanat seudut Saksan Baijeri ja Itävallan Tiroli, olivat aikanaan käännekohdat matkakuumeiluni osalta. Tällaista kaikkea olisi luvassa tälle vuodelle! Kiva kun luet. <3\nJenni / Unelmatrippi link\nHyvältä kuulostaa! Suosittelen kyllä ehdottomasti Uutta-Seelantia, Australiaa ja Japania. :) Upeita maita kaikki.\nVarmasti kyllä ovat hienoja maita.:) Japanista haluaisin nähdä etenkin Fuji-vuoren ja Uudesta-Seelannista ylipäänsä luontoa.\nLuonto kokonaisuutena on varsin pätevä syy matkustaa Uuteen-Seelantiin! :) Japanista suosittelen Kiotoa kaikkien niiden upeiden temppeleiden takia, ja Naraa myös.\nIhania haaveita tulevaisuuteen ja tälle vuodelle! Tulevaisuuden suunnitelmat kuulostaa samoilta kun omani. :) Toivottavasti tämä vuosi toteuttaa haaveesi matkojen osalta! :)\nKiitos! Mukavaa, että on samoja haaveita sinullakin. :)\nAnanas2go / Popot pogoillen link\nHaaveita pitää aina olla! Kumma kun se toivelista venyy samalla kun toista reunaa täyttää.\nSe on kyllä totta! :D Lista pitenee ja sitten on vielä monta paikkaa, joihin haluaisi mennä uudestaankin. :)\nOn hyvä olla matkaunelmia ja -suunnitelmia! Meillä on viime aikoina noussut unelmaksi asuntoautolla pidempiaikainen matkustelu, esim. Jenkeissä tai sitten ihan ympäri Eurooppaa. Tällä hetkellä työt ja opiskelu kuitenkin pitävät meidät paikallaan eikä niistä pysty irrottautua kuukausiksi (vuosiksi?) kerrallaan, joten toistaiseksi unelma on vielä jossain pidemmällä tulevaisuudessa. Sillä välin on kiva toteuttaa helpommin toteutettavissa olevia juttuja, kuten esim. maaliskuussa lähden käymään Seattlessa, joka on ollut unelma pitkään.\nMukavaa Seattlen matkaa! On tosiaan kiva, että on helposti toteutettavia reissuja ja sitten pitempiaikaisia unelmia.\nMerja / Merjan matkassa link\nHaaveita olla pitää! Australia ja Uusi-Seelanti ovat myös omia pitkäaikaisia haaveita, mutta tänä vuonna ei ole vielä niiden vuoro (ellei jotain todella ihmeellistä tapahdu). Repoveden kansallispuistoon oli tarkoitus mennä viime kesänä, mutta niin se vaan jäi. Ensi kesänä tai jopa jo keväällä uusi yritys.\nMinulla on Repoveden kansallispuistosta aika kaukaiset muistot, joten on mukavaa mennä sinne uudestaan! Itselläni oli tarkoitus käydä siellä jo syksyllä, mutta jäi nyt keväälle. :)\nVuosi alkaa kyllä niin paljon valoisammin, kun on jotain matkaunelmia, joiden toteutuminen siintää tulevaisuudessa. <3 Ja kyllähän sen lisäksi piristää myös ne matkat, joiden toteuttamisaikataulu on vielä kysymysmerkki. Mulla on myös Japani sellainen, samaten Etelä-Afrikka, Tansania ja Peru. En tiedä milloin, missä seurassa, mutta varmasti jonain päivänä! Nyt seuraava reissu odottaa pääsiäisenä, jolloin pääsen vihdoin ensimmästä kertaa Roomaan. :)\nMukavaa Rooman matkaa! Mukavaa, että tuo matka toteutuu sinulla pian jo!\nAnna-Maria K link\nSuosittelen lämmöllä Ahvenanmaata. Olin siellä viime kesänä - täytyskin pakertaa postaus aiheesta - ja pidin tosi paljon. Pari yötä ei riittänyt. Suomi-lemppareita ovat myös Porvoo, Hanko ja Rauma. Niin ja Kotkakin oli kiva :) Itse haaveilen myös pohjoisesta.\nAhvenanmaa on kyllä upea! Odotan mielenkiinnolla postaustasi. :) Olen tosiaan käynyt siellä lapsuudessa ja nyt aikuisella iällä varmasti saisi vielä lisää irti saaresta. Porvoo, Hanko ja Rauma ovat hienoja minustakin. Hangosta olenkin kirjoittanut yhden postauksen:http://www.annea.fi/matkahetket-blogi/huvilaelamaa\nElina Marjaana Travel Blog link\nIhania matkaunelmia tuleville vuosille! On hyvä olla pieniä ja helposti toteutettavia unelmia sekä suuria ja tulevaisuuteen suuntautuvia. Mua on alkanut kiinnostaa Yhdysvallat ja etenkin Kanada nimenomaan luonnon takia. Hienoja tulevia matkahetkiä sinne!\nKiitos ja samoin! Minuakin kiinnostaa nykyään erityisesti luontokohteet, vaikka tuo New York onkin ollut haaveena. Yosemiten kansallispuisto on Yhdysvalloissa paikka, jonne haluaisin joskus päästä.\nKivoja suunnitelmia! Itsekin mietin että pitäisi matkailla Suomessakin enemmän, mutta useimmiten lomat Suomessa suuntautuvat käytännön syistä lasten mummolaan, jonne on piiiitkä matka. New York ja sen lähiympäristö on omalla haavelistalla, kuten myös Toscana, Havaiji, Tansania...sitä jaksaa paremmin kun on mistä unelmoida! ☺\nParemmin jaksaa kyllä, kun on unelmia! <3\nJenna / Huge passion for life link\nOnneksi haaveilu ei maksa mitään muuta kuin aikaa :) Japani on aivan ihana maa. Multa löytyy blogista monta juttua sieltä, jos kiinnostaa. Toivottavasti itse pääsen toteuttamaan tuon New Yorkin joskus uudelleen. Se on jäänyt kutkuttamaan. Sisilia kiinnostaa kovasti taas vuosien jälkeen :)\nKävin lukemassa Japanin postauksiasi, mielenkiintoisia juttuja ja ihania kuvia! <3 Sisilia on kyllä hurmaava.\nUpean kuuloisia suunnitelmia! Ja odotan mielenkiinnolla etenkin juttuja Albaniasta, Itävallasta sekä Lofooteilta. :) Olen kotoisin Lapista, ja Pohjois-Norja on kutkutellut jo pitkään. Viime vuosina kesälomat ovat opiskelijana vain olleet niin olemattomat, etten ole vielä sinne saakka päässyt.\nAlbaniasta onkin tulossa juttuja jo pian. :) Lofooteista kirjoitin aiemmin muutaman postauksen ja tosiaan myöhemmin tarkemmin tuosta matkareitistämme ja aikataulusta. Lofooteilla kannattaa kyllä ehdottomasti käydä! Jos kiinnostaa aiemmat jutut, täältä löytyy:\nIhanat haaveet ja mahdollisuus saada toteuttaa niitä pala palalta.\nNiinpä, pala palalta haaveita toteutetaan! :)\nNoista erilaisista matkahaaveistasi ehdottaisin, että yritä päästä Uuteen Seelantiin nuorena. Toinen maa, jossa toivoimme, että olisimme käyneet nuorempina oli Laos. Uudessa Seelannissa on niin paljon kaikkea aktiivista tekemistä tarjolla, siksi maa sopii hyvin aktiiviselle nuorelle ja Laosin Luang Prabang taas on niin reppureissaajien suosima kohde, että seniori ei ihan tunne kuuluvansa joukkoon :-)\nNyt ruuhkavuosia elävänä tuntuu, että jää varmaan Uudet Seelannit ja muut kaukomatkat sinne myöhemmälle iälle. :) Mutta eihän sitä tiedä, jos aiemmin jo päästään! Uuden Seelannin luonto on kyllä varmasti hieno.\nKatariina | Lomaluumu link\nHyvältä kuulostaa tulevan vuoden suunnitelmat! Pitäisi itsekin ryhdistäytyä kotimaanmatkailun osalta, kun yleensä tulee karattua ulkomaille aina tilaisuuden tullen.\nKotimaassa on kyllä niin hienoja paikkoja ja miten erilaista on rannikolla ja sisämaassa! :)\nYksityisyysmäyrä esti kommentoinnin, niin piti poistaa yksityisyysmäyrä. Muuten kannatan, mutta Pepsiä en kannata. Ahvenanmaalla olen rampannut viime vuosina aika paljonkin, joten se saa nyt olla. Minä en oikein osaa sankoilla, koska on sitten rankkaa, jos toive ei toteudukaan, mutta minua vähän kutkuttaa toi Petroskoi ja Kizi. Nyt se on sanottu ääneen, ellei ihan Ääniseen.\nJatkossakin tulen rajusti reissaamaan Suomessa, vaikkakin jäljellä olevat kunnat on vain 70.\nKotimaan matkailu on kyllä varsin kannatettavaa! Vau, oletpa paljon Suomea nähnyt, jos 70 kuntaa käymättä!\nMukavan kuuloinen matkavuosi siis luvassa! Mekin kirjoitettiin juuri meidän alkuvuoden suunnitelmissa. Tällä hetkellä ollaan Uudessa-Seelannissa, ja täältä palataan Aasian ja muutaman mutkan kautta Suomeen pitkästä aikaa. Kotimaan matkailua olisi siis toivottavasti luvassa meilläkin ensi kesänä :) Uusi-Seelanti kannattaa kyllä ehdottomasti laittaa toteutukseen, ja tänne saa välillä lentojakin yllättävän huokeaan hintaan.\nPitikin heti katsoa Uuden-Seelannin postauksenne, ihania maisemia! Varmasti ollut mahtava reissu sinne. Road trip -postauksen maisemat ovat aivan mielettömiä, juuri noita rantoja, majakoita ja vesiputouksia. <3\nJohanna @ Out of Office link\nVoi sinua onnellista, kun pääset reissaamaan kauniisiin kohteisiin työsi puolesta!\nUusi-Seelanti on ollut meidän pitkäaikainen haaveemme, tänä vuonna olisi tarkoitus toteuttaa se. Italia on aina ihana, siellä olemme asuneetkin, ja siitä on tullut kovin rakas maa.\nAhvenanmaalla kävimme toissakesänä, ja sieltä olisi pari kivaa postausta vielä kirjoittamatta. Täytyypä yrittää saada ne tehtyä. Tuo on muuten kiva tapa kirjoittaa ylös blogiin, että mitä reissuja on tehty, ja mitä on vielä kirjoittamatta. Vähän niinkuin ennakkotiedoksi lukijoille - ja muistutukseksi itselleen :)\nOdotan mielenkiinnolla lisää Ahvenanmaa-postauksia ja katsoinkin jo olemassa olevat blogistasi. :) Ihania kuvia! <3\nVirpi/Hätälasku matkablogi link\nSuomi-matkailu on aivan kivaa ja kotimaamme on täynnä upeita paikkoja! Haaveilu juurikin on mukavaa, matkan suunnittelu jo puoli matkaa.\nItalia on ihana ja itse haaveilen parasta aikaa reissusta sinne..jospa kesällä onnistaisi...\nToivottavasti Italian unelmasi toteutuu! :)\nUnelmat saavat usein siivet kun niihin oikein uskoo. Toivottavasti moni -unelma ja matkahaave toteutuu! Alkuvuoden matkat suuntautuu Dubliliin, Belfastiin, Phom pheniin ja Ho chi minh cityyn. Sopivasti kaupunkia ja toisaalta aurinkoa.\nHyvältä kuulostavat sinun alkuvuoden matkat! Dublin ja sitä ympäröivät seudut kiinnostaisivat itseänikin.\nKaukomaiden sijaan kiinnitin huomioni Muumimaailmaan. Kävimme siellä viime vuonna kaksi kertaa. Ensin Taikatalvessa helmikuussa ja elokuussa uudestaan. Aivan ihana paikka pienten kanssa. Tässä linkki juttuuni https://jokomennaan.com/2017/08/17/muumien-maailmassa/\nToinen vastaava paikka, joka yllätti meidät positiivisesti oli Koiramäki Tampereella. Emme olleet vielä lukeneet Koiramäen kirjoja, mutta tytär piti paikasta tosi paljon.\nHei tuo Koiramäki on kiva vinkki! Meillä nimittäin on Koiramäen kirjojakin luettu paljon, joten varmasti lapset tykkäisivät.\nMuumimaailma on kyllä vaan niin ihana paikka. <3 Kerran kävimme siellä kun nuorimmainen oli ihan vauva vielä, niin nyt haluaisi mennä uudestaan, kun molemmat ehkä muistaisivatkin reissun sitten myöhemmin.\nOi Australia, sinne voisin lähteä milloin tahansa takaisin - Suosittelen siis lämpimästi! Itse en ole vielä käynyt Japanissa, joten siitä myöskin haaveilen. Ja nuo suunnitelmat Alpeista kuulostaa hyviltä, ne maisemat siellä on aivan huikeat ja kesä parasta matkustusaikaa. :)\nAustraliassa on varmasti paljon sellaista, mitä ei osaa kuvitellakaan, jos ei ole käynyt. Niin erilainen eläimistökin siellä. Alpit on kyllä aina yhtä ihanat. <3\nVeera Bianca link\nUpeita kohdehaaveita! :) Suomessakin on niin paljon kaunista nähtävää! Naantali on ihana kesäkaupunki!\nSuomessa on tosiaan vaikka mitä! Ja Naantali on hurjan ihana kaupunki. :)\nMatkahaaveilu on iso osa reissaamista. Se on ihanaa ja toisaalta on niin ihanaa kun jotkut haaveet sitten vihdoin toteutuvat. Minäkin olen haaveillut Toscanasta ja autoilusta Italiassa, ja kuin sattuman kaupalla tämä haave tulee toteutumaan tänä vuonna!\nOi ihanaa, että pääset toteuttamaan unelmasi Toscanan matkasta! <3 Siellä on varmasti upeaa!


cardiostrong juoksumatot tarjoavat erinomaisen harjoitusmukavuuden\nOsta cardiostrong juoksumatto Euroopan kotikuntoilun ykköseltä\nOstoneuvoja: cardiostrong juoksumatto\ncardiostrong juoksumatot vakuuttavat erinomaisilla juoksuominaisuuksillaan sekä modernilla designillaan. cardiostrong juoksumattoja ovat kehittäneet urheilutieteilijät ja ammattilaisurheilijat ja ne sovitettu käyttäjien tarpeisiin. Juoksumattojen laatua on testattu sitoutumattomissa instituuteissa ja ne ovat voittaneet useissa testikategorioissa. cardiostrongin valikoimasta löytävät niin aloittelijat kuin ammattilaisetkin itselleen sopivan laitteen. Lue lisää\ncardiostrong juoksumatto merkit\ncardiostrong juoksumatto Lisävarusteet (3)\nLaadukkaat cardiostrong juoksumatto tekevät kotitreeneistäsi miellyttävämmät ja entistä tehokkaammat. Cardiostrong juoksumattojen suurenmoisten juoksuominaisuuksien ansiosta harjoituksesi tuntuvat vieläkin mukavimmilta. Lisäksi maton loistava iskunvaimennus takaa nautinnolliset treenit niveliä ja polvia rasittamatta.\nJuoksumatolla voi tehdä muutakin kuin juosta. Suosittuihin treeneihin kuuluvat kävely, kuntokävely, hölkkä jne. cardiostrong juoksumatto sopivat näinin monipuolisiin treeneihin kuin nakutettu. Cardiostrong juoksumatolla voit rakentaa omat cardio-treenisi makusi ja kuntosi mukaan. cardiostrong juoksumatto tarjoavat loistavat juoksuominaisuudet ja mahtavan varustuksen, jonka ansiosta nautit monipuolisista ja motivoivista juoksutreeneistä.\ncardiostrong juoksumatto: Kuntoharjoittelua kaiken ikäisille ja kuntoisille\nKaikissa cardiostrong juoksumatoissa on vahva ja tehokas moottori, mikä takaa tasaisen käynnin. Voit itse valita vauhtisi ja muokata treeneistä tavoitteisiisi sopivat. Suuri juoksupinta-ala takaa turvalliset ja miellyttävät harjoitukset. Cardiostrong juoksumattojen premium-malli on TX 80, joka on varustettu ensiluokkaisilla juoksuominaisuuksilla ja iskunvaimennuksella, mikä suojaa niveliäsi kovimmissakin treeneissä. Lisäksi cardiostrong juoksumatto ovat ensiluokkaisesti valmistettuja ja ntäten äärettömän kestäviä.\nMyynnissä vain Fitshop urheilukaupassa: cardiostrong juoksumatto motivoivaan kuntoiluun kotona.


Kyllä maailmaan pieruja mahtuu | Tukinet\nKyllä maailmaan pieruja mahtuu\nKäyttäjä maanvaiva aloittanut aikaan 03.08.2013 klo 05:34 kohteessa Aikuisen elämää\nKäyttäjä maanvaiva kirjoittanut 03.08.2013 klo 05:34\nNoinhan sitä aina sanotaan, kun ihminen kertoo ettei voi jotain syödä, koska sairastaa laktoosi-intorelanssia.\nSehän suorastaan v—-aa. Koska minulle tulee kyseisestä sairaudesta muutakin vaivoja kuin pelkkä haiseva ja äänekäs pieru. Esim. tulee todella kova päänsärky ja lukuisat poskiontelotulehduksetkin ovat johtuneet tavallisesta maidosta.\nJa eikä maailmaan mahdu pieruja kuitenkaan. Jos siinä kahvipöydässä käytän tavallista maitotuotetta ja pierasen, koska siihen tavallaan annettiin lupa, niin kyllä ääni muuttuu lauseen lausujalta ja minua pidetään sikana.\nMiksi laktoosi- intorelanssi on niin aliarvostettu sairaus?\nMiksi siihen ei saa Kelan korvauksi, kuten saa keliaakiaan vaikka kaikki laktoosittomat tuotteet maksavat huomattavan paljon enemmän kuin tavalliset maitotuotteet?\nKäyttäjä Wolferina kirjoittanut 06.08.2013 klo 14:27\nMaanvaiva - Kiitos, että otit asian esille!\nOlet aivan oikeassa, laktoosi-intoleranssi aiheuttaa paljon muitakin kurjia oireita yksilöllisesti toki.\nItse vasta aloittelen opettelemaan tämän kurjan ja kivuliaan vaivan kanssa.\nKäyttäjä maanvaiva kirjoittanut 06.08.2013 klo 17:55\nMinä olen jo muutaman vuoden kärsinyt.\nKaupasta kyllä saa lähes kaikkea laktoosittomana mutta ne maksaa kaksinverroin enemmän kuin normaali maitotuotteet.\nJos käyn lounaalla ns. halpapaikoissa, ei ole koskaan mitään laktootositonta. Aina pitää kysyä ja sanotaan, että se on hylaa tai vähälaktoositonta. Kyllä sitä kuulemma monet voi syödä. Minä en voi ja siksi useimmiten otan salaatin ilman kastiketta.\nOikein kukaan ei usko, että saan flunssan ja poskiontelotulehduksia maidosta.\nLisäksi, jos joisin tavallista maitoa, niin aamulla on hirviä päänsärky ja se tietää sairauslomaa sen päivän.\nKäyttäjä Misty kirjoittanut 06.08.2013 klo 20:01\nPieruja tosiaan tänne mahtuu. Sellaisia matalia, joita päästää isot miehet ja sanoo "Oho!" perään. Ja sellaisia kimeitä, joita lähtee naisista ja joista ne punastuu ja häpeää niin helvetisti.\nMutta juttuhan on niin, ettei aikuisten ihmisten kuuluisikaan pystyä juomaan maitoa. Maito on tarkoitettu pienokaisten ja imeväisten ruoaksi, eikä isojen ihmisten maha sitä kestä. Evoluutio on kuitenkin käyttäytynyt oikullisesti ja sallinut joidenkin ihmisryhmien kehittää kyvyn käyttää myös laktoosia hyväkseen. Se on siis poikkeus enemmän kuin sääntö. Onneksi käytettävissämme on nykyään soija- ja kauramaitoa sekä laktoositonta maitoa.\nKäyttäjä maanvaiva kirjoittanut 07.08.2013 klo 12:49\nEi kai aikuisen ihmisen kuuluisi juoda soija- tai kauramaitojakaan?\nKyllä minä olen laskenut ravintoaineita ja olisi hyvin vaikea saada kaikkea tarvitsemaansa, jos ei käyttäisi maitotuotteita.\nMinun pieruni on hiljainen eikä siihen juuri kukaan kiinnettäisi huomiota, jos ei olisi sitä jälkihajua.\nKäyttäjä Misty kirjoittanut 09.08.2013 klo 19:10\nmaanvaiva kirjoitti 7.8.2013 12:49\nMiksei muka? Monet vegaanit tekee niin eettisistä ja ekologisista syistä! Itsekin olen kokeillut, kauramaito toimii parhaiten kahvin kanssa.\nVähän oon kuitenkin kateellinen hiljaisesta pierustasi. Itse olen kehittänyt vain ns. "mopopierun" (huom. rekisteröity tavaramerkki), joka johtuu liiasta lakritsin syömisestä. Se kuulostaa siltä kuin mopo ajaisi hitaasti ohi.\nKäyttäjä Nymphalis Antiopa kirjoittanut 10.08.2013 klo 12:04\nPieru tuottaa metaania joka taas vaikuttaa ilmakehään ja otsoonikerrokseen.\nKäyttäjä maanvaiva kirjoittanut 11.08.2013 klo 14:48\nSuurin osa soijaviljelystä on geenimanipuloitua ja siksi minä en sitä kovin paljon käytä.\nKauramaito on hirveintä mitä olen maistanut.


Life Is How You Make It: Kokeilussa Orijen Freeze-Dried Dog Food\nLähettänyt Nova klo 0.02\nEssi 23. heinäkuuta 2014 klo 15.59\nKiitos mielenkiintoisesta testistä! Meillä ollaan ruokittu kohta vuoden täyttävä lagotto koko ikänsä Orijenin ruuilla, ensin Puppy ja nyt muutama viimeinen kuukausi Adult. Mietin, että tulisikohan noiden medaljonkien tarjoileminen kovin paljoa kalliimmaksi... Katsoin että esim. 11 kg koiruus pärjäisi 5,5 medaljongilla per päivä. Kuinka monta medaljonkia yhdessä pussissa on? Noh, taitaa mennä vähän vaikeaksi laskeminen. Täytynee kokeilla joku kerta ;)\nNova 23. heinäkuuta 2014 klo 19.43\nKuten tekstistä ehkä on havaittavissa, suosittelen näitä lämpimästi. :) Isommassa pusissa on noin 30 medaljonkia.\nPaljon nää maksaa?\nNova 28. heinäkuuta 2014 klo 19.18\ntästä näkyvät suositushinnat:


Pro -gradu tutkielmani tavoitteena on kartoittaa Tampereen kaupungin aikuissosiaalityön sosiaalityöntekijöiden näkemyksiä ja kokemuksia Tampereen kaupungin sosiaalityön strategian ohjauskyvystä. Strategioiden ensisijaisena tehtävänä on ohjata toimintaa ja haluan selvittää onko strategialla minkäänlaista ohjausvaikutusta työntekijöiden työhön ja sen hyvään ja tulokselliseen suorittamiseen. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää myös mahdollista ohjausta edistäviä ja estäviä tekijöitä.\nTampereen kaupungin sosiaalityön strategia on laadittu Tasapainoisen onnistumisen menetelmällä, jonka tarkoituksena on tarkastella sosiaalityön onnistumista ja tuloksellisuutta laajasti neljästä eri näkökulmasta kriittisten menestystekijöiden avulla. Näitä kriittisiä näkökulmia ovat vaikuttavuus, prosessit ja rakenteet, resurssit sekä henkilöstön uudistuminen ja työkyky. Tämän lisäksi tutkimuksessani tarkastellaan Tasapainoisen onnistumisen strategian muiden osien kuten vision, arvojen ja strategisten päämäärien ohjauskykyä ja vaikutusta. Tasapainoisen onnistumisen strategian tavoitteena on konkretisoida tulostavoitteet toiminnan entistä paremman ohjauksen toteutumiseksi. Tutkimuksessani tarkastellaan onko tavoita pystytty konkretisoimaan riittävästi.\nTutkimusaineistoni koostuu kolmesta ryhmähaastattelusta, joihin osallistui yhteensä kymmenen sosiaalityötekijää Tampereen aikuissosiaalityön sosiaaliasemalta. Tämän lisäksi aineiston teoriaosuudessa ja analyysissa on käytetty Tampereen kaupungin sosiaalityön strategiaa, johon tutkimustuloksia peilataan. Aineisto on analysoitu teorialähtöisen sisällönanalyysin menetelmällä.\nTutkimuksen perusteella voidaan todeta, että strategialla itsessään ei yleisesti ottaen ollut merkittävää ohjausvaikutusta sosiaalityöntekijöiden työhön. Strategiassa oli kuitenkin työtä ohjaavia elementtejä, joiden osalta ohjausvaikutus toteutui. Haastattelujen perusteella työn onnistuneeseen ja tulokselliseen suorittamiseen vaikuttivat ensisijaisesti työntekijöiden arvot, palaute ja onnistumisen kokemukset. Näiden rinnalla strateginen yleinen ohjausvaikutus jäi toissijaiseksi.


Brittiä kiinnostaa kantaa vastuuta myös tuopissa - Keskisuomalainen\nUlkomaat 10.03.2019 14:41\nBrittiä kiinnostaa kantaa vastuuta myös tuopissa\nPanimotyöntekijä James Horrocks iloitsee hapanoluen suosion kasvusta. LEHTIKUVA / Anne Salomäki\nJuna ryskyttää rakennuksen katon yläpuolella, kun keltaisiin kumisaappaisiin sonnustautunut James Horrocks huuhtoo pienen panimotilan lattioita ruiskimalla letkusta vettä erilaisten säiliöiden alle. Täyteen ahdetussa tilassa on monessa eri valmistumisvaiheessa viipyilevää hapanolutta odottamassa pääsyä janoisten tuoppeihin.\nJuojia on yhä enemmän, erityisesti Chorlton Brewing Companyn kaltaisten panimoiden näkökulmasta. Horrocks kertoo, että yli sata vuotta sitten käytännössä kaikki olut oli hapanta, mutta pastörointi ja muut menetelmät veivät happamat maut mennessään.\n– Hapanoluen makua pidettiin pitkään pilaantuneena, mutta nyt siihen on taas alettu tottua. Kontrolloituna maku on tosi kiinnostava, hän kehuu keltaista olutlasia osoittaen.\nOluttyyppi ei kuitenkaan ole ainoa asia, joka on lisännyt Chorlton Brewing Companyn kaltaisten itsenäisten pienpanimoiden suosiota. Olutjärjestö Camran mukaan panimoiden määrä Britanniassa on kasvanut, ja varsinkin monet pienet panimot ovat ottaneet yhteisöllisyyden, eettisyyden ja kestävyyden tiiviiksi osaksi toimintaansa.\nEntisiä vankeja, paikallista hunajaa\nHorrocksin mukaan Chorlton Brewing Company pyrkii toimimaan niin kestävästi kuin mahdollista. Raaka-aineita ostetaan läheltä, ja lisäksi kaikki panimon oluet ovat nykyään vegaanisia.\nKaikkea ei kuitenkaan mainosteta vilkkuvissa väreissä.\n– Omistajan bisnesetiikka on sellainen, että vaikka käytämme vain uusiutuvaa energiaa, siitä ei kuulu tehdä myyntivalttia, vaan sen pitäisi olla automaattinen käytäntö kaikissa yrityksissä, Horrocks selittää.\nSamoin ajattelee yhä useampi kuluttaja. Tiedottaja Neil Walker Britannian itsenäisten panimoiden SIBA-järjestöstä kertoo, että monien pienpanimoiden ympärille on rakentunut jopa yhteisöjä.\n– Valtavat kansainväliset toimijat eivät ole merkityksellisiä ihmisten arjessa. Sen sijaan pienet paikalliset panimot eivät vain myy olutta, vaan tarjoavat työpaikkoja ja esimerkiksi järjestävät tapahtumia ja varainkeruuta hyväntekeväisyysjärjestöille.\nWalkerin mukaan myös monet muutkin kuin Chorlton Brewing Company tekevät yhteistyötä muun muassa paikallisten mehiläistarhureiden tai muiden raaka-ainetuottajien kanssa. Lisäksi pienpanimoista osa pyrkii tarjoamaan töitä vaikeasti työllistyville, kuten entisille vangeille.\nJotain vegaanista, jotain gluteenitonta\nKekseliäät pienpanimot tekevät omia tuotteitaan usein laatu edellä. Horrocks arvioi, että tämä on yksi syy pikkupanimoiden suosion kasvuun.\n– Monet haluavat kuluttaa oikeasti laadukasta olutta, eivät vain halpaa.\nJo vuosia vegaaniruokavaliota noudattanut Horrocks on huomannut kasvavan vegaanisten oluiden määrän. SIBA:n Walker korostaa, että laajeneva valikoima erikoisoluita palvelee uusia kuluttajaryhmiä, kun vaikkapa gluteenisia tai alkoholittomia oluita on entistä enemmän ja ne maistuvat entistä paremmilta.\nPienpanimot taistelevat kuitenkin voimakkaita tuulimyllyjä vastaan. Valtaosa markkinoista on edelleen globaalien panimoiden hallussa, ja pienpanimoiden verohelpotuksista huolimatta kilpailu on kovaa. Walkerin mukaan monet suuret panimot ovat havahtuneet erikoisoluttrendiin ja perustaneet omia, pienpanimoilta vaikuttavia brändejä.\n– On ongelmallista, että globaalit toimijat yrittävät pienpanimomarkkinoille. Kuluttajille on tehtävä selväksi yksityiskohtia myöten, mistä ja miten heidän oluensa tulee.


B1 Vitamiini | Mrv3 Uutiset\nTiamiini eli B 1-vitamiini on yksi ihmisen tarvitsemista vitamiineista.Se toimii fosfaatteja sitovissa muodoissaan välttämättömänä koentsyyminä monissa entsyymeissä. Esimerkiksi pyruvaattikarboksylaasi vaatii toimiakseen tiamiinidifosfaattia. Tiamiini on siten osana muun muassa energian eli ATP:n tuottoa. Sillä on koentsyymitoimintojensa lisäksi tosin muitakin käyttökohteita kehossa.\nTiamiini on vesiliukoinen B1-vitamiini, joka esiintyy elimistössä pääasiassa tiamiinipyrofosfaattina (TPP). TPP on koentsyymi, jolla on tehtäviä mm.\nB1-vitamiini eli tiamiini on välttämätön vitamiini, jota tarvitaan mm. hermoston toiminnassa sekä hiilihydraattien ja rasvahappojen aineenvaihdunnassa. Ravinnosta B1-vitamiinia saa mm. täysjyväviljasta, pavuista ja herneistä. Annostus: 1 kapseli päivässä mieluiten aterian yhteydessä.\nTiamiinilla (B1-vitamiini) on keskeinen merkitys hiilihydraattien aineenvaihdunnassa sekä lihasten ja hermoston toiminnassa. Tiamiinin puutosta esiintyy enimmäkseen alkoholisteilla. Puutosoireina on ruokahaluttomuus, väsymys, lihasheikkous ja hermostovauriot. Hyviä tiamiinin lähteitä ovat sianliha, täysjyvävilja ja pavut. Riboflaviini (B2-vitamiini) toimii koentsyyminä hapetus.\n4.2.1 B1-vitamiini (tiamiini) Tiamiinia esiintyy luonnossa sekä vesi- että rasvaliukoisena (alltitiamiineina, joista tehokkain on benfotiamiini). Klassinen tiamiinin puutostauti on nimeltään beriberi. Sitä esiintyy joissakin väestöissä, joiden pääasiallisena ravintona on kiillotettu riisi.\nB1-vitamiini eli tiamiini. Jaa . Yleistä tietoa. Tiamiini on vesiliukoinen antioksidantti jota tarvitaan lihasten, hermoston ja immuunipuolustuksen normaaliin toimintaan. Se toimii energia-aineenvaihdunnassa, etenkin hiilihydraattien aineenvaihdunnassa ja sen tarve lisääntyy energian kulutuksen lisääntyessä.\nB 1 -vitamiini eli tiamiini. B 1 -vitamiinin historiaa. B 1 -vitamiini on välttämätön ravintolisä, jonka puute aiheuttaa häiriöitä hermokudoksen toiminnassa. Sen puutteeseen viittaava taudinkuva tunnettiin jo runsaat 2500 vuotta eKr., mutta oireiden syy alkoi paljastua vasta 1800-luvun lopputaitteessa.\nB12-vitamiinipuutoksen toteaminen. Epäily B 12-vitamiinin puutteesta herää useimmiten, kun potilaalla on hermostollisia oireita tai anemia, jossa punasolujen tilavuus on suurentunut.Tällöin verestä tutkitaan B 12-vitamiini, nykyään yleensä sen transkobalamiini II:een sitoutunut muoto (ks. «B12-vitamiini, transkobalamiini II:een sitoutunut (S-B12-TC2)» 3).\nB-vitamiinit ovat vesiliukoisia vitamiineja, joita tarvitaan mm. elimistön energiantuotannossa ja hermoston toiminnassa päivittäin. B-ryhmän vitamiineista foolihapon tarve kasvaa mm. raskauden ja imetyksen aikana sekä laktoosi-intoleranssia tai keliakiaa sairastavilla.\nB1-vitamiini ei varastoidu elimistöön, vaan munuaiset poistavat sen määrän, mitä elimistö ei tarvitse. Edes suurten vuorokausiannosten (500mg/vrk) ei ole todettu johtavan myrkytyksiin, tosin tällaisia määriä ei kannata aivan pienten lasten kohdalla kokeilla.\nTiamiini – B1-vitamiini. Tiamiinia löytyy lähes kaikista ruoka-aineista, mutta ainoastaan pieniä määriä. Paras tiamiinin lähde on oluthiiva. Muita huomion arvoisia lähteitä ovat vehnänalkiot, kuorimaton riisi eli raakariisi, kaloista ankerias ja tonnikala, auringonkukansiemenet, parapähkinä, liha ja palkokasvit.


Future fun- teemapäivä Vaasan lyseon lukiolla – Lukion työelämäkumppanit\nFuture fun- teemapäivä Vaasan lyseon lukiolla\nVaasan lyseon lukiossa vietettiin 25.4. Future Fun -teemapäivää, jossa eri alojen opiskelijat ja ammattilaiset tulivat kertomaan omista ura- ja opintopoluistaan opiskelijoille. Opiskelijat saivat valita minkä alan esittelyjä he seuraavat. Valitsin itselleni aamupäiväksi humanististen tieteiden esittelyitä ja iltapäiväksi yhteiskuntatieteiden esittelyitä. Näin päädyin kuuntelemaan aamupäivällä englannin opiskelijaa, luokanopettajaa, puheterapeuttia. Iltapäivällä osallistuin Prisman johtajan sekä oikeustieteen opiskelijoiden esittelyihin.\nWinNovan Irja Tauriainen pyysi Walterin arpomaan onnekkaille opiskelijoille risteilylahjakortit.\nEnglannin kielen opiskelija oli Itä-Suomen yliopistosta, Joensuun kampukselta. Englannin opintojen esittelyssä opin sen, että kielten opiskelun opintopolku voi olla hyvinkin pitkä ennen ”lopullisen” oman ammatin löytymistä. Ennen opintoja ei tarvitse siis olla niin varma siitä, mihin ammattiin haluaa. Englannin kielen opiskelijat voivat myös työllistyä hyvin erilaisiin työtehtäviin. Luokanopettajaopintoja esittelevä oli opiskellut nimenomaan englanninkielisessä Intercultural Teacher Education- koulutusohjelmassa Oulun yliopistossa. Halusin lukion alussa luokanopettajaksi ja sen takia oli mukava nähdä, minkälaista sen urapolun valitseminen olisi ollut.\nMikko Tammisen, eli tuttavallisemmin ”Setä-Tamun” esittely keräsi opiskelijoilta kiitosta.\nPuheterapeutti korosti alan ammattilaisista olevan tällä hetkellä pulaa. Yllättävää oli, että luovuudesta on puheterapeutin ammatissa hyötyä. Opin myös paljon uutta logopedian opinnoista. Prisman johtajan esittely oli mielenkiintoinen esittelijän urapolun vuoksi. Myös vapaa-aika ja harjoittelut olivat vaikuttaneet siihen, että esittelijä on päässyt niin pitkälle. Muuten esitys kiinnosti ehkä enemmän opiskelijoita kiinnostuneita kaupan alasta. Oikeustieteen opiskelijat olivat Helsingin yliopiston Vaasan toimipisteen opiskelijoita. Oikeustieteen opintojen esittelystä mieleeni jäi, että opiskelemaan on vaikea päästä ja että pääsykokeet ovat rankkoja. Opiskelu on kuitenkin palkitsevaa, kun koulupaikan saa.\nJoona Keturin ja Ilona Tuomalan musiikkiesitys kosketti yleisöä.\nFuture- luento käsitteli tulevaisuuden työelämää. Luento korosti sitä, että tulevaisuus ei ole ennustettavissa. Siksi kannattaa tehdä rohkeasti valintoja, sillä pienillä sattumuksilla voi olla suuri merkitys. Fun- osuudessa esiintyi joukko taitavia laulajia ja soittajia ja esitysten kuuntelu rytmitti päivää kivasti. Päivän koonti voisi sanoa, että Future Fun -teemapäivän aikana opin ehkä enemmän asioista, joita en halua tehdä, kuin siitä, että mitä haluaisin. Onhan sekin ihan hyvä tietää, ettei vahingossakaan päädy alalle, josta ei oikeastaan pidä. Pidin eniten puheterapeutin luennosta, sillä se oli lähinnä mielenkiinnon kohteitani. Ylipäätään päivä oli mielestäni hyvä vilkaus eri aloille ja niiden opiskeluun.\nTeksti: Sara Korpilahti\nKuvat: Taru Leikas\nVaasan lyseon lukion opiskelijoiden MYTech-päivä Wärtsilässä ja Vaasan ammattikorkeakoulussa VAMK:ssa ja Technobothnialla


Pohtiva - Kannanotto kansainvälisestä tilanteesta\nKannanotto kansainvälisestä tilanteesta\nOtsikko: Kannanotto kansainvälisestä tilanteesta\nSosialidemokraattinen liike on sekä aatteellisen historiansa että nykypäivän yhteistyörakenteidensa kautta kansainvälinen liike. Toimimalla laajan ja tehokkaan kansainvälisen yhteistyön kautta SDP:n on mahdollista saada suuriakin yhteiskunnallisia tavoitteita toteutetuksi käytännön politiikan kautta.\nSosialistisen Internationaalin toiminta on selvässä murroskohdassa. Järjestön rakenteiden uudistaminen ja voimavarojen lisääminen ovat lähitulevaisuuden suuri haaste. SI:n on valmistauduttava vastaanottamaan uusia sosialidemokraattisia jäsenpuolueita niin Afrikasta, Aasiasta kuin Keski- ja Itä-Euroopastakin. Maailmanlaajuinen sosialidemokraattinen liike kokee pyrkimyksen globaalin vision luomiseen entistä ajankohtaisemmaksi. SDP tulee toimimaan uudistustyössä aktiivisesti niiden perinteiden pohjalta, jotka puolueelle ovat muodostuneet jo usean vuosikymmenen aikana SI:n toiminnasta.\nEurooppalaisessa yhteistyössä SDP:n tärkein ja tehokkain kanava on Euroopan Sosialidemokraattinen puolue ESP. Euroopan rakenteiden sekä politiikan sisältöjen muutos asettaa myös ESP:n toiminnalle jatkuvan kehittämisen haasteen. SDP toimii niin, että myös pohjoismainen ja suomalainen kokemus kansalaisyhteiskunnan rakentamisesta saadaan hyödynnettyä eurooppalaisella tasolla.\nEurooppalaisessa yhteistyössä SDP:n Euroopan parlamentin valtuuskunta on osoittanut tehokkuutensa ja poliittisen painoarvonsa, jonka varaan myös tulevaa toimintaa on hyvä rakentaa. Tärkeä elementti SDP:n panoksessa Keski- ja Itä-Euroopan uusien sosialidemokraattisten liikkeiden tukemisessa on myös tulevaisuudessa Euroopan demokratia- ja solidaarisuusfoorumilla, jonka jäsen SDP on ollut jo useamman vuoden. Pohjoismaisessa yhteistyössä SDP:llä on kiinteä ja tehokas yhteistyöjärjestö SAMAK, jossa mukana ovat myös ammatilliset keskusjärjestöt. SAMAKin työ on osoittautunut muuttuneessa tilanteessa entistä tarkeämmäksi ja mahdollisuuksia tarjoavaksi. Erityinen painopiste tulee sijoittaa Baltian maiden kehityksen seurantaan ja Euroopan unionin piirissä tapahtuvan puolueitten välisen yhteistyön koordinointiin pohjoismaisella tasolla.\nViime vuosien aikana maailmanlaajuisesti on ollut käynnissä voimakas murros. Kehityksen suunta on pääosin ollut myönteinen. Suursodan uhka on ratkaisevasti vähentynyt. Myönteisestä kehityksestä huolimatta on syntynyt myös uusia epävakautta aiheuttavia tekijöitä. Myöskään maailmanlaajuisten ympäristöongelmien ehkäisyssä ei ole edistytty. On yhä suurempi tarve erilaiselle yhteistyölle, joka vahvistaa koko järjestelmän vakautta. Yhdistyneiden Kansakuntien ja muiden maailmanlaajuisten järjestöjen työ kaikilla toimintansa lohkoilla on tullut entistä tärkeämmäksi. YK:n jäsenmailta edellytetään selvää sitoutumista maailmanjärjestön toiminnan tehostamiseen ja talouden kohentamiseen.\nKansainvälistyvässä maailmassa yhteistyö ja kontaktit eivät rakennu pelkästään hallitusten ja keskushallinnon viranomaisten välille. Demokraattinen turvallisuus rakentuu yhä suuremmassa määrin yksilöiden, erilaisten kansalaisjärjestöjen, ammattiyhdistysliikkeen, yritysmaailman ja alueellisten yksiköiden varaan. Kansalaisyhteiskuntaa kehittämällä yhteisiä näköaloja ja tavoitteita kyetään entistä paremmin sekä tehokkaammin toteuttamaan ja näin lisäämään kansalaisturvallisuutta. On erityisen tärkeää, että tällä arkipäivän työllä luodaan myönteistä yhteistyösuhteiden verkostoa, joka omalta osaltaan on ehkäisemässä ristiriitoja ja kriisien puhkeamista avoimiksi konflikteiksi.\nIhmisoikeuksien merkitys kansainvälisessä suhteissa on korostunut. Valtioita tulee arvioida sen mukaan, miten ne turvaavat asukkaidensa perusoikeudet ja -vapaudet. Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa pidetyissä konferensseissa on vahvistettu kaikkien ihmisoikeuksien yleismaailmallisuus, jakamattomuus ja keskinäinen riippuvuus. Maailmanlaajuisella tasolla erityistä huomiota on kiinnitettävä naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksiin. Tärkeällä sijalla ihmisoikeuksien kunnioittamisen puolesta tehtävässä työssä ovat myös työntekijöiden oikeudet ja lapsityövoiman kielto.\nSuomelle toisen maailmansodan jälkeinen kehitys on merkinnyt yhtäältä jatkuvuutta toisaalta muutosta. Suomi on koko murroksen ajan säilyttänyt ystävälliset suhteensa kaikkiin naapureihinsa ja samalla vahvistanut omaa asemaansa erityisesti niillä päätöksenteon osa-alueilla, jotka merkitsevät meille eniten. Sopeutumalla jatkuvaan muutokseen Suomi on parhaiten kyennyt harjoittamaan vakauteen tähtäävää politiikkaa. Uuteen muuttuneeseen turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen tulee vastata myös käsitteiden muutoksella. Demokraattinen turvallisuus rakentuu yhä suuremmassa määrin poliittisten ja sotilaallisten tekijöiden lisäksi myös demokratian vahvistamisen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, taloudellisen kehityksen sekä ympäristöyhteistyön varaan. Erityisesti tätä taustaa vasten on tärkeää, että Suomi osallistuu entisen Jugoslavian alueen sodan jälkeiseen siviiliyhteiskuntien jälleenrakentamiseen.\nSuomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteena on vakauden ja turvallisuuden luominen Eurooppaan. Tavoitteen toteuttamiseksi työskennellään sekä kahdenvälisesti että kansainvälisten järjestöjen kautta. Euroopan unionin jäsenyys on Suomen näkökulmasta tärkein vakautta luova tekijä. Euroopan unionin jäsenyys on vahvistanut Suomen asemaa kansainvälisesti ja luonut luontevan ja tehokkaan vaikutuskanavan. Samalla Suomelle on jäsenyyden kautta tullut entistä suurempi vastuu koko Euroopan turvallisuudesta. Tämä edellyttää kaikilta kansalaispiireiltä entistä suurempaa aktiivisuutta Euroopan unionin suurten kehityshankkeiden kuten hallitusten välisen konferenssin yhteydessä.\nSuhde itäiseen rajanaapuriin on kautta historian ollut Suomelle tärkeä. Tämän suhteen toimivuuden merkitys Suomen turvallisuudelle ja hyvinvoinnille on ilmeinen. Suomen asema porttina itään on viime vuosina kasvanut. Euroopan unionin jäsenyys on lisännyt Suomen houkuttelevuutta kannattavan liiketoiminnan keskuksena sekä idästä että lännestä katsottuna. Tämän vahvuuden kehittäminen on entistä tärkeämpää myös tulevaisuudessa. Tänään Venäjän ja Suomen suhteiden voi jo todeta rakentuvan yhä enemmän käytännön yhteistyön rakentamisen ja siitä saatavien yhteisten etujen varaan.\nEntistä merkittävämpänä tekijänä Suomen ja Venäjän välisiin suhteisiin on tullut mukaan lähialueyhteistyö. Sen tärkeimpänä tavoitteena on luoda aluetasolle edellytyksiä taloudellisten ja poliittisten uudistusten toteuttamiselle. Suomelle on tärkeää nopeasti laatia oma kansallinen strategia tulevan kaupallisen yhteistyön painopisteistä ja muodoista Venäjän kanssa.\nVenäjän yhteiskunnallisen uudistuskehityksen tukeminen on Euroopan unionin ja koko läntisen maailman tärkeimpiä intressejä ja toimintalohkoja. Venäjää ei pidä eristää eurooppalaisesta yhteistyöstä, vaan sen kiinnittymistä eurooppalaisiin rakenteisiin on edesautettava. Tämän tavoitteen toteuttaminen toimii pitkällä aikavälillä koko Euroopan eduksi. Tällä tavoin myös edistetään ihmisoikeuksien kunnioittamisen, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden juurtumista syvemmälle Venäjän yhteiskuntaan.\nViron, Latvian ja Liettuan itsenäistymisen jälkeen Suomi on yhdessä muiden Pohjoismaiden kanssa pyrkinyt vahvistamaan niiden asemaa kansainvälisessä yhteisössä. Baltian maiden kehitys ennen kaikkea taloudellisessa mielessä on ollut rohkaisevaa. Euroopan unionin tulee tukea taloudellista ja sosiaalista kehitystä näissä yhteisön kanssa assosiaatio-sopimukset tehneissä maissa.\nItämerestä on tullut yksi Suomen ulkopolitiikan tärkeimmistä painopistealueista. Itämerestä tulee tehdä vakauden vertauskuva ja taloudellisten ja sosiaalisten yhteistyösuhteiden myönteinen verkosto. Visbyn kokous antoi vuonna 1992 perustetulle Itämerineuvostolle koko Itämeriohjelman koordinointitehtävän. Tästä tehtävästä suoriutuminen edellyttää koko neuvoston toimivallan ja voimavarojen vahvistamista.\nItämerineuvoston suurin vahvuus on kokoonpanossa. Se yhdistää hyvin erilaisiin yhteistyörakenteisiin kuuluvia maita konkreettisen yhteistyön ääreen. Euroopan unionin toimintaan tulee luoda myös pohjoinen painopiste. On perusteltua harkita Itämeren ja Barentsin alueen kehittämishanketta yhdeksi Suomen EU-puheenjohtajakauden painopistealueeksi.\nPohjoismainen yhteistyö hakee uudelleen muotojaan. Suomen toimiessa vuonna 1996 pohjoismaisen yhteistyön puheenjohtajamaana pyritään toimintaa rakentamaan uuden työnjaon mukaan. Rakenne on jaoteltu perinteiseen pohjoismaisen yhteistyöhön, Eurooppa-asioihin ja lähialueisiin. Pohjoismaisessa yhteistyössä Suomen on luontevinta keskittyä lähialueyhteistyön koordinointiin.\nAlueellisilla yhteistyöorganisaatiolla on tärkeä merkitys luottamusta lisäävinä ja vakautta luovina tekijöinä. Itämeren valtioiden neuvosto, Barentsin euroarktisen neuvosto sekä heinäkuussa 1996 perustettava Arktinen neuvosto luovat uuden käyttökelpoisen yhteistyörakenteen mallin koko pohjoista Eurooppaa silmällä pitäen.\nEuroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön, ETYJ:n vahvuus perustuu sen kattavaan jäsenpohjaan, suurvaltain tasavertaiseen osallistumiseen, yhteisiin normeihin ja periaatteisiin sekä laajaan turvallisuuskäsitykseen. Kriisien ennaltaehkäisemisessä ETYJ:n toimintaa tulee entisestään vahvistaa. Ajankohtaisia haasteita ovat Bosnian tilanteen normalisoiminen ja Daytonin rauhansopimuksen mukaisten toimintamallien luominen sekä jännityksen lieventäminen Vuoristo-Karabahin ja Tshetshenian konfliktialueilla.\nEuroopan neuvoston päätehtävä on vahvistaa demokratiaan perustuvaa turvallisuutta jäsenvaltioissaan. Vain demokraattisesti johdetuissa yhteiskunnissa, joissa oikeusvaltion periaatteet ovat voimassa ja ihmisoikeuksia kunnioitetaan voi toteutua myös vakaa taloudellinen kasvu ja hyvinvoinnin tasainen jakautuminen. Tätä kautta myös erilaisten ristiriitojen rauhanomainen ratkaisu toimintamallina vahvistuu. Suomen on Euroopan neuvostossa jatkossakin toimittava sen puolesta, että erityisesti uusien jäsenvaltioiden lainsäädännöt ja oikeuskäytännöt saadaan paremmin vastaamaan näihin tavoitteisiin.\nEuroopan unionissa on käynnissä voimakas prosessi jolla halutaan vahvistaa unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Suomen kannalta on hyödyllistä ja toivottavaa, että EU:n mahdollisuudet konfliktien hallinnassa ja rauhanturvatehtävissä kasvavat. Tässä työssä tulee kehittää Länsi-Euroopan unioni WEU:n mahdollisuuksia toimia Euroopan unionin päätöksenteon toteuttajana.\nMaastrichtin sopimuksessa mainittu EU:n yhteinen puolustus ei ole näköpiirissä. Sotilaallisen turvallisuuden kannalta Naton rooli on edelleen Euroopassa keskeinen ja sillä on huomattava vaikutus vakauden säilymiseen myös Pohjois-Euroopassa. Naton laajenemissuunnitelmat ovat hallinneet keskustelua Euroopan tulevasta turvallisuusarkkitehtuurista. Suomen tulee arvioida prosessia erityisesti Pohjois-Euroopan turvallisuuden ja vakauden kautta.\nKaikki turvallisuuspoliittiset muutokset tulee toteuttaa niin, että ne ovat lisäämässä vakautta ja toteuttavat yhteistä turvallisuutta. Jokaisella valtiolla on oikeus itse valita oma turvallisuuspoliittinen linjansa. Suomen turvallisuuspoliittisena valintana on pysyminen sotilaallisten liittoutumien ulkopuolella tukeutuen itsenäiseen puolustukseen sekä toimiminen yhteistyöhön nojautuvien turvallisuusratkaisujen puolesta. Tällä tavoin toimien Suomi voi näissä olosuhteissa parhaiten omalta osaltaan lisätä vakautta Pohjois-Euroopassa.\nSuomen suhde Pohjois-Atlantin liittoon Natoon on perustunut osallistumiseen Naton rauhankumppanuusohjelmaan (Partnership for Peace, PfP). PfP-sopimusten kautta myös liittoutumaan kuulumattomat valtiot voivat osallistua kriisinhallinnan ja rauhanturva yhteistyöhön. Sopimusten päätarkoituksena on lisätä edellytyksiä, joita tarvitaan rauhanturvan ja humanitaaristen valmiuksien kehittämisessä.\nAseidenriisunta on eri muodoissaan edelleen tärkeä osa kansainvälistä yhteistyötä. Vuosi sitten päätettiin, että ydinaseiden leviämisen ehkäisemiseksi tehty ydinsulkusopimus tulee pysyväksi. Ydinasevaltojen tulee tuntea vastuunsa ja jatkaa ydinaseistuksensa vähentämistä sekä pidättyä ydinkokeiden tekemisestä, kunnes ydinkokeiden täyskieltosopimus tulee voimaan.\nEuroopan tavanomaista asevoimaa rajoittavaa TAE-sopimusta tarkastellaan parhaillaan. On tärkeätä että sopimus säilyy voimassa ja täyttää alkuperäisen tarkoituksensa. Maamiinojen käytön uusista rajoituksista on päästy sopimukseen. Pitkän aikavälin tavoitteena on maamiinojen täyskielto, johon tulee saada maailmanlaajuinen sitoutuminen. Aseidenriisuntaa tulee tukea myös asekaupan rajoituksilla ja vähentämisellä. Aseita ei tule viedä valtioihin, joiden hallitukset syyllistyvät vakaviin ja järjestelmällisiin ihmisoikeusloukkauksiin.\nEuroopassa yhteisiksi hyväksyttyjen demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen perustuvien arvojen on ohjattava eurooppalaisten valtioiden suhteita muuhun maailmaan. Euroopan on osallistuttava globaalien, köyhyydestä, ihmisoikeusloukkauksista ja ympäristön pilaantumisesta johtuvien ongelmien ratkaisuun pitäen niin teollisuusmaita kuin kehitysmaita tasaveroisina keskustelu- ja yhteistyökumppaneina.\nMaailmanlaajuiset ongelmat ovat ratkaistavissa. Tärkeä edellytys tälle on demokratian vahvistuminen kaikkialla maailmassa, mikä antaa ihmisille mahdollisuuden osallistua omista lähtökohdistaan ongelmien selvittämiseen. Elinolojen kohentamisessa ja ihmisten osallistumismahdollisuuksien parantamisessa sekä pitkäaikaisten konfliktien ratkaisussa on saavutettu tuloksia. Aasian nopea taloudellinen kehitys, Lähi-Idän rauhanprosessi, Keski-Amerikan sisäisten konfliktien tyyntyminen ja Etelä-Afrikan demokratisoituminen ovat rohkaisevia esimerkkejä.\nEuroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat maailman suurin kehitysavun antaja; osallistuvat humanitaarisen hädän lievittämiseen tai paikallisten kehitysponnistelujen tukemiseen lähes kaikissa maailman kehitysmaissa. Unionin kehitysyhteistyön laatua on parannettava ja apua on suunnattava entistä enemmän köyhimmille maille. Suomen on osallistuttava tämän työn kehittämiseen aktiivisesti. Euroopan unioni avaa uusia yhteyksiä ja mahdollisuuksia Suomelle ja suomalaisille kansalaisjärjestöille ja yrityksille.\nSuomen tulee tehostaa omaa kahdenvälistä ja monenkeskistä kehitysyhteistyötään. Kysymys on sekä kehitysmaiden auttamisesta että vuorovaikutuksesta kehitysmaiden ja niiden asukkaiden kanssa. Suomen tulee lisätä poliittisia yhteyksiään kehitysmaiden kanssa. Tämän kaltaisessa työssä kansalaisjärjestöjen panos on entistä tärkeämpää. Kansainvälisen solidaarisuussäätiön useat hankkeet ja aktiivinen kansalaisyhteys suomalaisiin lahjoittajiin ovat hyvä esimerkki toimivasta ja aidosta halusta olla vaikuttamassa maailmanlaajuisten epäkohtien poistamiseksi.\nSuomen kehitysyhteistyön määrällinen taso on romahtanut 1990-luvun aikana. Samaan aikaan monet kehitysmaiden ongelmat ovat kärjistyneet. Suomen kehitysyhteistyön perustavoitteet - laajamittaisen köyhyyden vähentäminen, ympäristöuhkien torjuminen sekä tasa-arvon, kansanvallan ja ihmisoikeuksien kehittäminen ovat edelleen ajankohtaisia. Avun käytännön toteuttamisessa ja varojen suuntaamisessa on sen sijaan paljon kehittämistä. Määrärahojen vähenemisen lisäksi avun rakenne on muuttunut ja kaupallis-teollisen kehitysyhteistyön osuus on noussut suhteettoman suureksi.\nHallituksen toimeksiannosta valmistuneessa kehitysyhteistyöselvityksessä esitetään lukuisia parannuksia nykyiseen kehitysyhteistyöhön. Selvityksen keskeiset suositukset mm. opetus- ja terveysalojen korostamisessa tulevassa kehitysyhteistyössä on sisällytettävä myös valmisteilla olevaan periaatepäätökseen.\nPakolaisten ja paluumuuttajien maahanmuutto on moninkertaistanut ulkomaalaisten määrän Suomessa 1990-luvulla. Maahanmuuttajien määrän lisääntyminen ja kansainvälistyminen on tapahtunut Suomessa taloudellisen laman ja suurtyöttömyyden oloissa. Tämä on vaikuttanut syrjinnän ja rasismin kärjistymiseen ja johtanut vastakkainasetteluun.\nSyrjinnälle ja muukalaisvihalle ei voi olla sijaa hyvinvointiyhteiskunnassa. Rasismia on vastustettava sen kaikissa ilmenemismuodoissa. Rasistisiin ilmiöihin ja käyttäytymiseen on tiukasti puututtava. Suvaitsevaisuutta voidaan Suomessa lisätä parantamalla muiden kulttuurien tuntemusta ja tukemalla humaanin maailmankatsomuksen kehittymistä.\nSuomesta voi tulla monikulttuurinen ja entistä avoimempi yhteiskunta, jossa kansainvälisyys ymmärretään rikkautena ja maahanmuuttajat voimavarana. Suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan on turvattava avoimet ja tasaveroiset mahdollisuudet työmarkkinoilla, sosiaaliturvassa ja yhteisten palvelujen käyttämisessä kaikille maassa asuville.


musical fidelity a5 | Hifiharrastajat.org Foorumi\nonko jollain mf:n omistajalla tietoa miksi kaiuttimista kuuluu ikävää häiriö ääntä ht direct tilassa?? onko vika vai ominaisuus?\ntarjoaisin vikaa, sillä ainakaan a3.5 -mallista ei ominaisuutta löydy...\nottaa näköjään häiriöö kun pistorasiat ei oo maadotettu. ei vanhat vehkeet oo ikinä tommosta tehny ja nyt tekee molemmat vahvarit. ???\nOnks sulla digiboxi/telkkari yhdistetty jotakin kautta vahvariin? Esim. DVD-soittimen läpi. Antennipiuha monesti aiheuttaa häiriötä, ainakin minulla, kun ei ole maadoitettuja pistorasioita.\nNyt pitää muistaa että tuo A3,5 on "köyhempi" malli\nNo ei vaan veikkaisin tuota telkkariantennin tms. kautta tulevaa maalenkkiä, itselläni saman aiheutti AV-vahvistimessa kiinni oleva radioantenni. Tosin tuossa A5:sessa on sellanen ominais"hurina" joka kuuluu jos ääni ei ole kytketty ja on tarpeeksi hiljaista. Tämä ääni tosin kuuluu aina, oli muita laitteita kiinni tai ei. Käyntiääni tai jotain.\nei oo ees antenni pistoketta koko huoneessa. testasin tossa et otin sähkön keittiö maadotetusta rasiasta roikalla ja irrotin pc:n mikä on kanssa samanlaisessa rasiassa niin kyllä se surina loppus. aika outoa kun ei ole ennen ollut mitää ongelmaa.\nOotko kokeillu silleen, että otat kaikki ohjelmalähteet pois vahvarista? Kuuluuko hurinaa silloin? Jos ei kuulu niin yksi kerrallaan sisäänmenovehkeitä paikalleen, jos joku verme aiheuttaa häiriötä. Maadoitusjuttuhan tuo selvästi on, pitää vain kartoittaa mikä aiheuttaa.\ntietokoneen äänipiuha eniten, sitten tykin hdmi ja ihan pientä surinaa ilman mitään pelkästään vahvari rasiassa\nOotko kokeillu optista digipiuhaa tietokoneen ja AV-vahvistimen(?) välissä, tietty jos RCA-piuhoilla analogisesti haluat liittää niin sittenhän tuo ei tule kysymykseen...\nOlisiko tässä potentiaalinen asiakas verkkovirtasuodattimelle ?\noon käsittäny ettei ne oikeen toimeis jos pistorasia on maadottamaton?? ja onhan mulla tommonen monsterin hts1000 jakotukki jossa jotain suodatusta pitäisi olla??\nmulla oli tommonen hts1000 pari vuotta sitten, se oli mulla pörinän aiheuttaja.\nei näistä tiedä, pakko vaan kokeilla kaikki variaatiot.


Miraque Magneettiripset 59€\nAidot ja alkuperäiset, mallisuojatut, markkinoiden toimivimmat ja laadukkaimmat, ultrakevyet magneettiset Miraque-irtoripset Siennasta! Tuote kiinnittyy ripsiisi sekunneissa ja pysyvät tarkasti asettamassasi paikassa vauhdikkaassakin käytössä. Ei liimaa, joten ei kuivumisaikaa, eikä siitä johtuvaa silmien ärtymistä tai allergisoitumista. Sisältää n. 15min opastuksen.\nYumi™Lashes -ripsien kestotaivutus 80€\nVolyymiripset - tuuhennus / pidennys 95€\nKlassiset ripsienpidennykset 85€\nRipsipidennyshuolto 1h 45€\nRipsipidennyshuolto 1,5h 55€\nKulmien kestovärjäys tai muotoilu (nyppien / vahalla) 15€\nKulmien kestovärjäys + muotoilu (nyppien / vahalla) 20€\nRipsien & kulmien kestovärjäys ja muotoilu (nyppien / vahalla) 30€\nLight Microblading / 3D-kulmat (sis. vahvistuksen) 250€\nNykyaikaisella kulmakarvojen light microblading-menetelmällä saadaan entistä luonnollisempi ja kestävämpi lopputulos verrattuna perinteiseen tekniikkaan!\nVÄLTÄ TUOTTEITA JOISSA ON RETIN A:TA (TRETINOIINIA). Jos käytät tuotteita jotka sisältävät joitakin määriä Retin A:ta, suosittelen sinua lopettamaan käytön kuukautta ennen microblading toimenpiteeseen tulemista. Tämä koskee vain kulmien aluetta. Tämä koskee myös tuotteita, jotka sisältävät A-vitamiinia.\nVÄLTÄ AHA-IHONHOITOTUOTTEITA ENNEN TOIMENPIDETTÄ. Vältä AHA-tuotteita (tuotteet jotka koostuvat alpha-hydroxy-acidista) noin viikon ajan ennen toimenpidettä. Lopeta anti-aging tuotteiden käyttö kulma-alueella kahta viikkoa ennen toimenpiteeseen tuloa.\nOLE AVOIN ALLERGIOISTASI JA KROONISISTA SAIRAUKSISTASI. Kerro microbladin ammattilaiselle kaikki asiat joiden ajattelet olevan vähänkään tärkeitä, sekä kaikki krooniset sairaudet tai allergiat, joita sinulla voi olla. Listaa myös kaikki asiat kosmetiikasta, joilla on ollut negatiivinen vaikutus ihollesi. Ole rehellinen kaikesta, mikä vaikuttaa terveyteesi ( myös raskaus yms.)


Kamaal - Milloin nimipäivä?\nKokeile nimikoneesta nimeen Kamaal\nMuuna kuin ensimmäisenä etunimenä Kamaal on 5 naisella. Kaikkiaan etunimi Kamaal on 6 miehellä ja 5 naisella eli 11 henkilöllä.\nVoit ehdottaa nimelle Kamaal epävirallista nimipäivää\nNimellä Kamaal ei ole virallista eikä epävirallistakaan nimipäivää suomalaisissa nimipäiväkalentereissa.\nEhdotettu nimi: Kamaal\nKamaal sopii seuraavaan viralliseen nimipäivään: *valitse


Ravitsemuksesta - Sivu 9 - Potku.net\nViesti Mika » syys 8, 2005, 09.18\nsivarinlötkö kirjoitti: "En minä tuollaista tarvitse, enkä tarvinnut ennenkään, eikä tarvitse kuin ehkä kilpaurheilijat" -tyylinen asenne lisäravinteisiin, jotka nyt vain yksinkertaisesti ovat avuksi ihan joka laihduttajalle/urheilijalle, ja on vain omaa tyhmyyttä jättää edes kokeilematta.\nOkei, ymmärsin. Mutta "omaa tyhmyyttä"? Millä perusteella näin sanot? Eihän tämä ole totta, jos nyt edelleen Jussista puhumme. Hän ei vain välitä tästä asiasta, kyse ei siis ole tyhmyydestä. Piste.\nNo itse en ole ihan samaa mieltä, mutta esimerkiksi perunan ja leipien proteiineja voidaan pitää "huonoina", vähemmän tehokkaampina lihaskasvun kannalta.\nOkei, joo tää on ihan totta.\nMinulle hampaiden säilyttäminen elämässä ei ole mikään korkea prioriteetti. Silti pesen hampaitani, koska se on melko vaivatonta puuhaa. Voisin tietysti todeta, että humpuukia koko hampaidenpesu, en minä sellaista tarvitse, enkä ole ennenkään tarvinnut, eikä tarvinnut isäni tai isoisänikään, ja silloin kyseessä olisi tyypillinen suomalainen asenneongelma.\nTähän asenteeseen olen törmännyt Yhdysvalloissakin. En pidä sitä suomalaisten etuoikeutena. Enkä edelleenkään näe Jussin ajattelevan näin. Hän ei vain välitä.\nOn tyhmää olla tyhmä. On eri asia jos tietoisesti ei pidä jotakin asiaa tärkeänä. Jussi on iso kaveri, joka ei harrasta voimailua. Itse ymmärrän hänen näkemyksensä.\nViesti Jussi Häkkinen » syys 8, 2005, 09.20\nsivarinlötkö kirjoitti: Tyypillistä suomalaista asenneongelmaa.\nEt voi väittää etteikö olisi parempi pienentää rasvaprosenttia kuin vain pudottaa koko elopainoa. Helpoiten tämä onnistuu pitämällä proteiinit riittävän korkealla ja harrastamalla oikeanlaista liikuntaa.\nTässä(kin) on oikeastaan aika vahva "älä opeta isääs naimaan" -status. Jauhamasi asiat ovat selkeästi tiedossa ja toki olleet aikoinaan - kun minullakin oli itsekuri- ja kuntokouhotuskausi - mukana ajattelussani. On vain tullut vähän vuosia ja esim. lihasten suurin etu (naaraan houkuttaminen) on täyttynyt jo.\nPuheesi rasvaprosentti/elopaino -hässäkästä on tällä hetkellä merkityksetön. Minulle siis on aivan sama, mistä paino putoaa - lihas ei ole minulle niin hirvittävän tärkeä, että tarvitsisin sitä ehdottomasti. En ole kilpaurheilija enkä aivan välittömästi aio sellaiseksi, eikä lihasvoima ole oman treenini kannalta äärettömän tärkeää. Eli treeni ei mitään lukkopainia ole. En ole enää urheilija enkä lue itseäni sellaiseksi, en myöskään pidä karatea urheilulajina enkä "urheilumaista" harjoittelua välttämättä tarpeellisenakaan.\nItse asiassa, jos nappaisin itseni painoon joka todella kiehtoisi, joutuisin pudottamaan molemmista - pelkkä rasvapudotus ei riittäisi (ts. puhutaan n. 78 kilon painosta). Tähän en kuitenkaan nykyisin edes yritä päästä.\nNäinpä riittää, että vähennän nivelrasitusta polvistani. Saattaisinpa haluta myös keventää reisistäni lihasta muutaman ympärysmittasentin (kiitos näistä nuoruusvuosien aktiiviurheilulle), jotta voisin ostaa vaikkapa ihan perusfarkut joskus.\nTiedän vallan hyvin proteiinijauheiden ja muiden lisäravinteiden mahdolliset edut. Minä en kuitenkaan välitä/halua käyttää niitä, vaikka se ehkä olisi edullistakin jossain suhteessa.\nViesti sivarinlötkö » syys 8, 2005, 09.29\nJussi Häkkinen kirjoitti: On vain tullut vähän vuosia ja esim. lihasten suurin etu (naaraan houkuttaminen) on täyttynyt jo.\nItse näkisin lihasten suurimpana etuna voiman, joka auttaa ihan arkielämässäkin.\nJussi Häkkinen kirjoitti: Puheesi rasvaprosentti/elopaino -hässäkästä on tällä hetkellä merkityksetön.\nOn täällä forumilla muitakin lukijoita (toivottavasti). Terveempäähän se on, mitä pienempi rasvaprosentti, ellei nyt ihan kilpaurheilijarasvoihin (5-10) mennä.\nHifistelyä, myönnetäköön, enkä kuvitellutkaan mitenkään kääntäväni päätäsi.\nMinua kismittää tietämättömien ihmisten suuri asenteellisuus. Nyt jauhojen käyttämisen aloittaneena olen kuullut kaikenlaista kommenttia tyyliin; "Mitä sä noita vedät? Kasvaa se patti ilmankin.", "Eikös sun pitäis LAIHDUTTAA, eikä saada LISÄravinteita?" ja "Hormooni pelle!"\nViesti Ronin » syys 8, 2005, 10.48\nEn ole itse vaivautunut lisäravinteita käyttämään sitten lukion, mutta nyt kysyisin, että mitä mieltä olette proteiineista:\nisolaattia vai konsentraattia?\nViesti Keiju » syys 8, 2005, 11.04\nJussi Häkkinen kirjoitti: lihasten suurin etu (naaraan houkuttaminen) on täyttynyt jo.\nJahas, ja naaras myös pysyy, kun lihaksista eroon pääset? Toivottavasti ainakin ja siinähän se testautuu, onko välillänne muutakin kuin lihasta. Mutta, uskon kyllä, että sitä lihasta voi olla jopa haitaksi asti. Siltikään on turha väittää, että lihasten olemassa ololla ja niiden kunnolla ei ole merkitystä, kunhan paino on alhainen. Vanhuksilla suora yhteys laitostumiseen on nimenomaan lihasvoiman heikkoudella ja lihasten puutteella yleensä. No et Jussi nyt varmaan muuta väitäkään ja sinun tapasi on sinun tavoitteellesi oikea...kai?\nTuo on kyllä ihan järjetöntä mielestäni, että tietyssä painossa olen onnellinen, koostuu se paino mistä vain. Jussi, jos mahtuisit niihin farkkuihin ja olosi olisi hyvä, mutta paino pysyisi nykyisellään tai jopa nousisi, niin olisko sillä väliä?\nLauteille: tammi 4, 2005, 09.23\nViesti sokrates » syys 8, 2005, 11.25\nJussilla on pahoja asenneongelmia ja lötkö olemus, jotka korjaantuvat - ei psykoanalyysilla - vaan hiihtämällä ja protskulla.\nLauteille: touko 31, 2005, 22.05\nViesti tabitha » syys 8, 2005, 11.59\nJussin ruokavaliosuunnittelua toisaalta saattaa aika tavalla rajoittaa se, että olisi helpompi listata ruoka-aineet joille hän ei ole allerginen, kuin ne, joille hän on...\nViesti MarkkuT » syys 8, 2005, 14.44\nHm... Eikö tuo vaadi jatkuvaa ponnistelua? Se, että saa kerran houkutettua ei riitä, alfa-uroksen asema on pystyttävä pitämään. Tosin tässä tarkoituksessa esim. mittava omaisuus toimii huomattavasti tehokkaammin.\nViesti Keiju » syys 8, 2005, 15.05\nmawashi kirjoitti: Tosin tässä tarkoituksessa esim. mittava omaisuus toimii huomattavasti tehokkaammin.\nJulkisuus toimii vieläkin tehokkaammin. Tuskin se Simo Frangenkaan lihaksillaan naisia iskee, eikä taida hirmuisen ökyrikaskaan olla.\nViesti Jussi Häkkinen » syys 8, 2005, 17.23\nKeiju kirjoitti: Jahas, ja naaras myös pysyy, kun lihaksista eroon pääset?\nKyllä. Ja on muutakin kuin lihasta. Suo anteeksi kevyt vitsini lihasten käytöstä naaraksen houkuttelussa.\nViesti mronkain » syys 9, 2005, 12.13\nViesti Ronin » syys 9, 2005, 13.21\nmronkain kirjoitti: Joo, kaikkihan niitä on lukiossa käyttäny... Sen verran rankkaa ettei muuten selviä...\nHah, joo. No ei, silloin oli parin vuoden punttikausi jolloin tuli treenattua salilla enempi. Silloin koitin lähinnä satsata hieman hintavampaan, mutta laadukkaamman oloiseen isolaattiproteiiniin (esim. Nitro-Tech). Tiedä sitten miten käytännössä eroaa konsentraatista. On sitä hehkutettu kuitenki alan lehdissä.\nViesti Vlad Tepes » syys 9, 2005, 15.57\nVoin harkita lisäravinteiden käyttöä sitten kun niitä tarvitsen. Kun päivieni ratoksi ja Jumalan kunniaksi vain treenaan niin minulle on ihan sama olenko niin hyvässä kunnossa kuin optimaalisesti voisin. Tulosta kun tulee niin kaikki on hyvin. Ei ole minulla kiire minnekään.\nSitä paitsi en luota täysin noihin jauheisiin. Pitäisi tutustua aiheeseen eli ottaa selvää mahdollisista terveysvaikutuksista.\nViesti Elina » syys 9, 2005, 16.11\nNimistä: käsittääkseni nimien kyseessä ollessa nimi taivutetaan kuten nimen omistaja haluaa.\nVoihan se ollakin. Mutta mikä on kieloppi (kun en voi kiistää kieloppivirhettä, kun en tiedä minkä kiistäisin...)?\nViesti Vlad Tepes » syys 9, 2005, 16.15\nElina kirjoitti: Vlad Tepes:\nOlen katsos niin luomu että epäilyttää kaikki mitä äiti ei syöttänyt lapsena.\nJostain kuulin aikoinaan että ainakin joissakin proteiinivalmisteissa olisi mahdollisia haitallisia terveysvaikutuksia. Perusteltiin jollain kemiallisella syyllä jota en oikein vaivautunut opiskelemaan. Voi olla että on väitteenä täysin perätön mutta epäilevä kun luonteeltani olen niin joutuisin ennen käyttöön ottoa tutustumaan asiaan tarkemmin.


Puolivampyyri – Wikipedia\nPuolivampyyri, (engl. dhampir), on kirjallisuudessa, mytologiassa, populaarikulttuurissa yms. esiintyvä vampyyrin (usein miespuolisen) ja ihmisen (usein naisen) jälkeläinen, mutta joidenkin versioiden mukaan puolivampyyriksi voi päätyä muutenkin.\nVanhan Transilvanialaisen tarun mukaan Dhampir -niminen vampyyrin poika oli ainoa, joka pystyi näkemään, tai tappamaan näkymättömiä vampyyreita.\nPuolivampyyri vampyyrinmetsästäjänä on suosittu teema populaarikulttuurissa, esimerkkinä Marvel Comicsin sarjakuvahahmo Blade (Bladen asema puolivampyyrina tosin on kiistelty, sillä hänen isänsä ei ollut vampyyri, vaan Bladen äitiä puri vampyyri Bladen ollessa vielä kohdussa, ja näin Bladesta tuli immuuni vampyyriksi muuttumiselle, mutta myöhemmin hän sai vampyyrien kykyjä itselleen, kun Michael Morbius puri häntä).\nPuolivampyyreilla on yleensä joitain vampyyrimaisia kykyjä, kuten voima, nopeus ja refleksit, mutta he ovat usein immuuneja vampyyrien heikkouksille (kuten auringonvalo ja krusifiksit). Toisaalta puolivampyyrit ovat yleensä kuolevaisia.\nHarlan Draka, Dampyr-sarjakuvan päähenkilö\nConnor, sielullisen vampyyrin Angelin poika Angel- tv-sarjassa.\nBloodRayne -nimisessä pelisarjassa esiintyy useita puolivampyyrejä kuten sen pääosanesittäjä Rayne.\nD (Vampirehunter D)\nRenesmee Cullen, Bella Swanin ja Edward Cullenin lapsi Aamunkoissa (Houkutus-kirjasarjan neljäs kirja).\nAlucard, yksi Castlevania-pelisarjan päähahmoista\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Puolivampyyri&oldid=12867666”\nViimeksi muokattu 12. maaliskuuta 2013 kello 16.45\nSivua on viimeksi muutettu 12. maaliskuuta 2013 kello 16.45.


kesäkuu | 2015 | Vuosi Lapissa\nLuck is an attitude eli pieni meriseikkailu\nPosted on 30.6.2015 by liisakuittinen\nKesäterveisiä Helsingistä. Tulin tänne viime perjantaina. Kaikki sanovat, että on ollut kylmä kesä. Niin kai on ollutkin, mutta minä olen nauttinut. Olen ottanut kesä-Helsingistä irti kaiken, minkä olen saanut, ja ahminut kesäisen kaupungin antimia.\nTänään vietin ystävän kanssa päivää Liuskaluodolla. Kävelimme kallioilla, söimme pitsaa ja joimme drinkkejä. Emme antaneet pilvisen päivän lannistaa kesämieltä. Eikä lopulta edes ollut kylmä.\nTuuli tuiversi tukkaa, ja minä mietin, kuinka onnekas olenkaan. Luck is an attitude, luki juomalasissa, ja tänään minä uskoin noihin sanoihin.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Mieli\t| Avainsanat: helsinki, Liuskaluoto\t| 2 Vastausta\nTänään on kesäpäivänseisaus\nPosted on 21.6.2015 by liisakuittinen\nPuoli vuotta sitten talvipäivänseisauksena (22.12.) ajelimme Kurkiaskan voimalaitoksen kautta kulkevaa tietä Rovaniemelle. Maisema näytti puoliltapäivin autonikkunasta tältä:\nJuhannusyönä ajelimme samaa tietä vastakkaiseen suuntaan, kun palasimme Pyhätunturilta Sodankylään. Kello oli lähes kaksi yöllä, ja aurinko paistoi horisontin yläpuolella.\nIhmeellisiä ja kovin epäsuhtaisia nämä vuodenajat. Puoli vuotta sitten Napapiiriä lähestyessämme saimme ihailla aurinkoa horisontin yllä hetken aikaa. Sitten tuli pimeää.\nNyt valoa piisaa ympäri vuorokauden yltäkylläisesti. Kyllä sitä kelpaa ihastella.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Lappi, Yleinen\t| Avainsanat: juhannus, kesäpäivänseisaus, Napapiiri, talvipäivänseisaus, vuodenajat\t| Leave a reply\nPosted on 15.6.2015 by liisakuittinen\nElokuvajuhlat on juhlittu, ja viimeiset vieraat lähtivät tänään. Viiden täydellisen, täyteläisen päivän jälkeen olo on väsynyt, pakahtunut ja onnellinen. Vielä on vaikea sisäistää kaikkea tapahtunutta, mutta tässä yritys kertoa jotain siitä:\nNäin neljätoista elokuvaa, yhden Suomi-elokuva-karaokenäytöksen ja Ismo Alangon valokuvakonsertin.\nKatsoin elokuvia aamulla, päivällä, illalla ja yöllä. En erottanut päivää yöstä enkä yötä päivästä.\nJonotin elokuvalippuja ja hermoilin, pääsenkö niihin elokuviin, joihin haluan.\nTapasin ihania ihmisiä. Puhuin liikaa ja nauroin paljon.\nPalelin 2001: Avaruusseikkailu -elokuvassa.\nSaunoin ponttoonisaunassa ja pulahdin saunasta kaksi kertaa Kitiseen.\nNäin J. Karjalaisen festariklubilla.\nItkin Ismo Alangon valokuvakonsertissa.\nSöin aamuyöllä pitsaa laiturilla.\nPyöräilin kotiin juhlien jälkeen aamuauringonpaisteessa.\nKiitos Tiina, Anne-Mari, Sanna, Visku, Jarkko, Jaakko ja Tytti. Loistavaa, että kävitte.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Lappi, Yleinen\t| Leave a reply\nPosted on 12.6.2015 by liisakuittinen\nHei vaan täältä elokuvajuhlatohinan keskeltä! En ehdi postaamaan sen kummemmin, tulinpahan vain sanomaan, että huippua on. Koti on täyttynyt festarivieraista, ja kylä on täynnä ihmisiä ja elokuvia. Elämä ei voisi olla paremmin. Yltäkylläisiä päiviä nämä. Onneksi vielä kaksi päivää jäljellä.\nYhden vavahduttavimmista hetkistä on tähän mennessä tarjonnut eilisiltainen karaokenäytös, joka koostui suomalaisen elokuvan tunnetuista laulunumeroista (Kulkurin valssi, Romanssi, Lentävä kalakukko, Laulu kuolleesta rakastetusta, Sinua sinua rakastan, Kauas pilvet karkaavat…). Näytös alkoi itsensä Kiti Neuvosen esilaulamalla Nuoruustangolla, joka on minulle tärkeä kappale menneisyydestä: kävin aikanaan Helsingissä Kallion lukion, jossa perinteenä oli, että uudet ylioppilaat lauloivat Nuoruustangon koulun ylioppilasjuhlassa.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Lappi\t| Avainsanat: karaokenäytös, lapinsuu, msff, nuoruustango, sodankylän elokuvajuhlat\t| Leave a reply\nKolme yötä elokuvajuhliin on\nPosted on 7.6.2015 by liisakuittinen\nElokuvajuhlajännitys leijuu ilmassa, ja kylällä näkyy jo juhlien merkkejä. Teltat ovat nousseet, Kinopubi avattu, ja minä toistelen herkemättä mielessäni (tai ääneen) omaa ”Jännää, jännää, jännää” -mantraani.\nKävin katsastamassa Kinopubin eilen illalla (satoi vettä ja vielä oli tyhjää). Tänään perehdyin ohjelmakarttaan (joka kyllä elää koko ajan) ja tein jo alustavat suunnitelmat keskiviikolle. Aion olla yli-innokkaasti mukana kaikessa mahdollisessa alusta pitäen.\nTänä vuonnahan juhlat käynnistyvät hieman tavallista aiemmin, kun keskiviikkona elokuvateatteri Lapinsuussa järjestetään Peter von Baghin elämäntyölle omistettu matinea. Sen lisäksi haluan keskiviikkona käydä katsomassa seuraavat elokuvat: iranilaisen Jafar Panahin Taxin, avajaisnäytöksenä nähtävän Mike Leigh’n Vera Draken ja 70 millisenä näytettävän Kubrickin 2001: Avaruusseikkailun.\nKun nyt tuo sää lämpenisi. Kovin lupaavalta ei kyllä sääennustus näytä, mutta jospa tapahtuisi vielä jokin ihme.\nKategoriat: Lappi\t| Avainsanat: elokuvat, Kinopubi, lapinsuu, msff, sodankylän elokuvajuhlat, von Bagh\t| Leave a reply\nMenin nukkumaan auringonpaisteessa ja heräsin ihanaan aamuun\nPosted on 6.6.2015 by liisakuittinen\nTänä aamuna Lapin Kansaa postilaatikosta hakiessani pysähdyin hetkeksi talon rappusille haistelemaan ilmaa. Lämmintä vielä ei ole (mittari näytti noin 10 astetta), mutta kesä tuoksuu jo. Taivas oli sininen, ja aurinko paistoi. Olo oli helpottunut. Ajattelin, kuinka paljon helpompaa elämä on tällaisina aamuina kuin Lappiin saapuessani loppuvuonna pimeimpään kaamosaikaan.\nKiitos tällaisista aamuista.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Lappi\t| Avainsanat: aamu, aurinko, kesäkuu\t| Leave a reply\nPosted on 3.6.2015 by liisakuittinen\nKun kaksi vuotta sitten suuntasin ystävän kanssa Sodankylään elokuvajuhlille, en totisesti arvannut, mitä kaikkea reissusta seuraisi.\nKeskiyön aurinko häikäisi (kuva yllä), ja minulla oli festariromanssi Sodankylässä asuvan miehen kanssa (tuon joka hääräilee kuvassa saunan katolla, heh, emmepä ystävän kanssa kuvia ottaessamme kiinnittäneet häneen mitään huomiota). Kävin katsomassa elokuvia, ihmettelin yötöntä yötä, saunoin, pulahtelin jokeen, valvoin liikaa ja olin pakahtua päivien yltäkylläiseen ihanuuteen.\nTunsin itseni taas 21-vuotiaaksi.\nKun palasin elokuvajuhlilta takaisin Helsinkiin, luulin festariromanssin jäävän, noh, pelkäksi festariromanssiksi. Pidimme kuitenkin yhteyttä, ja huomaamatta suhde jatkui, syveni. Kuukaudet kuluivat, vuosi vaihtui. Tuli kevät, kesä ja uudet elokuvajuhlat. Lopulta saapui syksy, jolloin päätin muuttaa Sodankylään.\nJa täällä sitä ollaan nyt.\nPerin kummallista tämä elämä. Vieläkin hämmentää.\nTämänvuotisiin elokuvajuhliin on enää viikko. Ne ovat kolmannet Sodankylän elokuvajuhlani ja ensimmäiset, jotka asun täällä. Tavallaan katselen kaikkea sisältä käsin. Jännittää, mitä tuntemuksia se herättää.\nOlisipa jo ensi viikko.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Lappi\t| Avainsanat: elokuvajuhlat, sodankylä\t| Leave a reply\nMatkantekoa ja de Mello\nPosted on 2.6.2015 by liisakuittinen\nEn ole saanut hetkeen kirjoitettua blogia. Ajatukseni ovat olleet joko liian suuria tai pieniä. Nyt yritän.\nKävin jälleen viikonloppureissulla Helsingissä (voi kuinka siellä oli jo kesäistä ja vihreää!) ja palasin tänään takaisin Sodankylään (no kyllä täälläkin on alkanut vihdoin vihertää). Rovaniemellä tuuli lujasti, ja Ilmavoimien hävittäjät jylisivät taivaalla. Ihmettelin menoa.\nViime viikolla ajauduin jälleen hermoilemaan kaikenlaista (voi tätä). Hermoilua lieventääkseni kaivoin kaapista vanhan tutun, Anthony de Mellon Havahtumisen, ja pakkasin sen mukaan matkaan. Lueskelin kirjaa tänään lentokoneessa ja rauhoituin.\nDe Mello -suhteeni on tämä: Tartuin Havahtumiseen ensimmäisen kerran joskus alle kolmikymppisenä ystävän suosituksesta. Silloin en kyennyt ymmärtämään kirjaa lainkaan; se taisi jopa ärsyttää minua. Kirja jäi kesken. Toisen kerran ryhdyin lukemaan de Melloa kolmenkympin hujakoilla, ja sillä kertaa kirja puhutteli vahvasti. Siitä lähtien olen palannut sen pariin kerta toisensa jälkeen.\nDe Mello sanoo kirjassa kaikenlaista fiksua, mutta tällä kertaa jäin pohdiskelemaan erityisesti hänen mietteitään sisäisestä kasvusta. Kasvusta on kirjoittanut myös toinen suosikkini Wayne W. Dyer, jonka kirjaa Hyväksy itsesi, uskalla elää olen käsitellyt blogissani aiemmin. Molempien miesten mietteet puhuttelevat minua.\nDyer toteaa kirjassaan, että ihmisten ei pitäisi tuijottaa omia puutteitaan ja pyrkiä parantamaan niitä. Puutteiden parantamisen sijasta hän kannustaa tarkastelemaan elämää kasvun näkökulmasta. Ajatus on lohdullinen: ”Jos te oivallatte, että te voitte koko ajan kasvaa, kypsyä ja tulla yhä paremmaksi, niin te voitte valita toimintanne vaikuttimeksi kasvamisen halun sen sijaan, että pyrkisitte puutteidenne korjaamiseen.”\nDe Mello taas kirjoittaa, että kasvua saavat aikaan nimenomaan tuskalliset, eivät miellyttävät kokemukset. ”Kärsimys osoittaa teille sen alueen, jossa ette vielä ole kasvaneet, missä teidän on tarpeen kasvaa ja muuttua. Voi miten te kasvaisitte, jos osaisitte käyttää kärsimystä hyväksenne”, de Mello kirjoittaa.\nJotenkin viehätyin tuosta kasvun ajatuksesta. Tuntuu helpottavalta ajatella, että ei tässä tarvitse olla mitenkään valmis tai perille päässyt ihminen ja että eteen tulevat pettymykset, vaikeudet ja ongelmat voi nähdä kasvun paikkoina, mahdollisuuksina. Mikään ei ole kiveen hakattua, vaan elämä on jatkuvaa kasvua ja kehitystä (ja hyvä niin!).\nEn muuten lakkaa ihmettelemästä tuota ilta-aurinkoa ja kaikenaikaista, maagista valoa. Täällähän ei enää tule yöllä pimeää ollenkaan. Yöttömän yön aika on alkanut.\nLämpölukemilla en kyllä pääse kehuskelemaan. Täällä on ollut kylmä kevät, ja ilmeisesti tällä menolla jatketaan näin kesäkuussa. Saas nähdä, koska saadaan lämmintä.\nKategoriat: Ajattelin tänään, Lappi, Mieli\t| Avainsanat: de mello, dyer, havahtuminen, kasvaminen, sisäinen kasvu, yötön yö\t| 2 Vastausta


KJ Cherokee - www.fjdc.org\nViesti Kirjoittaja Green Patriot » 27.11.2020. 19:19\nTommonen mietintämyssyn alla. Uhka vai mahdollisuus? Offia en ajele, mutta toi riittänis esim hakkuuteiden sujuvaan koluamiseen ilman hinaus apua? Eli siis tarttisin mahdollisimman kylmää faktaa tekniikan luotettavuudesta, tyyppivioista., mihin kannattaa kiinnittää erityisesti huomiota ostohousut jalassa, ja sitä rataa... Lisäksi kiinnostais mielipiteet, millä koneella kannattais k. o. peli hankkia. Itse ehkä hieman kallellaan 3.7 l myllyyn... Asialliset vastaukset huomioidaan, muita ei niinkään. Kiitoksia jo etukäteen...\nRe: KJ Cherokee\nViesti Kirjoittaja Jpe61 » 01.12.2020. 20:44\nMorjensta, oheisessa ketjussa (hyvin) vähän aiheesta, omaa kokemusta ei ole:\nViesti Kirjoittaja Green Patriot » 08.12.2020. 6:50\nKiitoksia tosta. Kyllähän se hieman valaisi.\nViesti Kirjoittaja Jpe61 » 10.12.2020. 23:00\nJos muuten kolmas kotimainen taipuu edes välttävästi, niin tuolta voi selailla:\nhttps://www.jeepkj.com/forums/kj-genera ... ssion.196/\nYleensä näiltä ulkomaan foorumeilta nopeasti paljastuu onko joku toistuva murheen aihe. Esim. Nyt nopealla selailulla ei 3.7 mottia juurikaan disautella, mitä nyt saattaa käydä karkeasti matalilla kierroksilla, ja joku oli pahoittanut mielensä tasapainotusakselista\nSuomen verottajahan on mielissään kun joku ostaa vähänkin isomman pensakoneen, kannattaa pitää mielessä...\nViesti Kirjoittaja Maastis » 11.12.2020. 12:31\nOli jonkun aikaa 2000 alun 3,7 Limited. Tykkäsin kyllä autosta. Vähän toki suuriruokainen... 4,7 Litrainen GL Mersu tuli tuon tilaan ja kulkee vähemmällä bensalla... Mutta en mä GL malta samoille mettäreiteille viedä kun Jeeppiä... vaikka en Jeepilläkään mitää offia ajanut. Kuhan nyt mettällä kävin. Jokatapaukses yhtään pienempi kone ainakaan tomaatin kanssa ei kuulostaisi hyvältä... kone kaiketi ihan luotettava. Voimansiirtoa kannattanee tarkkailla. Omassani huomasin kerran että oli etukardaanin pultit ihan löydällä... tiedä sitten miksi. Perä piti lievästi ääntä, mutta ei muuttunut mihinkään käyttöni aikana. Uusin autoon jouset, iskarit ja etupään alapallot ja ylävarret. Kulutusosia ja ei nyt hinnan kiroissa. Saa rasvattavia palloniveliä. Muuta korjausta oli kaasuläpän asentoanturi ja laturin hiilet. Virtalukonkin uusin kun akku oli välillä tyhjä, mutta kai se syyllinen oli laturi... Ihan normi kulumaa lähes 300tkm ajetulle vehkeelle.\nViesti Kirjoittaja Macke » 11.12.2020. 18:44\nSaahan tollasen Libertyn hintaan WJ Grandinkin. Lienee kuitenkin parempi maastoautona, ja kasikoneenkaan kulutuslukemat ei juuri tuosta KJ:sta eroa. Ottaa 2000-vuosimallisena niin verot menee painon mukaan, eli ovat alle 500€ vuodessa...\nViesti Kirjoittaja Maastis » 11.12.2020. 19:51\nNiin joo, jäi mainitsematta. Muutoskatsastin tuon 3,7 Cherokeen myös pakuksi, eli kaksikäyttöauto, kun takapenkit paikallaan. Katsurikin vähä ihmetteli että miksi.... no tietysti tuosta edellämainitusta syystä. Näin veron sai meneen painon mukaan kun vastaava raja pakulla 2006 alkaen... putos käyttömäksu sieltä reilu 600 --> noin 400...\nViesti Kirjoittaja Macke » 12.12.2020. 9:04\nPerhana, tuolla mallilla saisi siis uudemman Grandinkin menemään painon mukaan. Eipä tullu mieleen tollanen, ja nykyään saa ajella nopeusrajoitusten mukaan niin tossa ei kauheesti haittapuolia ole. Sais ruuhkasuomessa ajella välillä bussikaistoillakin...\nViesti Kirjoittaja Maastis » 12.12.2020. 10:40\nJuurikin näin... Soitin asiasta jopa Trafiin varmistaakseni ennen muutoskatsastusta, että ajatukseni menee myös käytännös näin. Trafilta vastas hauska tyyppi. Esitin asian ja hän kysyi sitte rekkaria. Annoin rekkarin ja meni hetki kunnes vastas "ei stana, kuinka voi olla nuan kauhian suuri Co2, muuta äkkiä pakuksi. Siinähän säästää reilusti!".\nItte kattelin myös hetken uudempaa Grandia, siis max 2005 rekattuja 5,7 Hemi koneisia. Joku siinä oli myynniskin, mutta sitten pitkän linjan mersuilijana katseet kääntyi GL suuntaan. Löytyi Saksasta soppeli (varusteet, kilsat, hinta) auto ja ei kun hakemaan. Yksi kriteereistä oli, että pitää olla offroad pro, eli 2 nopeuksinen jakis (hidas lukolla) ja takapään tasauspyörästön lukko. Muuten kriteerit oli, että iso auto/maasturi, mukavasti varusteltu, bensa, koska ajetaan suht vähän mutta kuluttais vähemmän kuin Cherokee... Olishan Grandi Hemiskin varmaan joku noista toteutunut\nNo jos vielä jokupäivä johonkin Jeeppiin innostuis... 4 ovinen Wrangleri olis ehkä ihan jees, mutta pitäis aloittaa tekniikanvaihdosta... enemmän harrasteena olis Wagoneeri hieno!\nViesti Kirjoittaja Macke » 12.12.2020. 14:02\nMä kattoisin overland WJ:n niin sais vähän tiukemman padan. Toki imusatsin ja nokat kun vaihtaa nykyiseen, niin ollaan jopa paremmassa tilanteessa voimallisesti kun pistää vaan riittävän tuoreita kiluja sisään. Hemi nyt sitten tietysti vielä kireämpi kiulu, ei vaan oikein WK koppa kiehdo varsinkaan sisäpuolelta. Ihan kaameeta ämpärimuovia koko vehje.\nJoku supersankari tietty swappais WK voimalinjan WJ:hin, mutta jos tohon lähtee niin löytynee fiksumpiakin vaihtoehtoja...\nViesti Kirjoittaja Green Patriot » 20.12.2020. 9:55\nKiitos kaikille. Todella hyviä pointteja kaikki. Tossa KJ ssa hämmästyttää noi ilmoitetut kulutuslukemat vm 2003 ja 2004 välillä. Eroa näyttäis olevan 5 - 6 l satasella kaupunkiajossa. Patana siis toi 3.7 l bensakone. Onko padalle tapahtunut jotain k. o vuosimallien välissä, vai onko noi lukemat vedetty hatusta? Sori sarjasta tyhmiä kysymyksiä, mut tällasta tää on kun hurahtaa tiettyyn autoon /merkkiin, alkaa vintillä kuulua kukkuu ja iso pyörä sutii tyhjää\nViesti Kirjoittaja Maastis » 20.12.2020. 15:21\nMiltä sivustolta olet vertaillut noita kulutuksia? Olisko vaan joku mittausstandardi muuttunu...\nMulla KJ vei sen aika tasan 15L seka-ajossa. Tästä on kirkolle matkaa 7km. Jos kävin töissä lisäksi, matkana 33km sivu, niin putos johonku 14,2-14,5 paikkeille... ei se millään sukkamehuilla kulkenu\nViesti Kirjoittaja Green Patriot » 13.01.2021. 19:49\nNiinhän siinä sitten kävi, että paria yksilöä kävin katsomassa, joista toinen lähti matkaan. Ajokelitkin ollu ihan kohdillaan Kiitos jokaiselle vastauksista.


Asukkaat paljastivat: Silloin menetin neitsyyteni - Big Brother 2010\nAsukkaat pelasivat pullonpyöritystä, Big Brother 2010\nVihreisiin ja keltaisiin kokohaalareihin pukeutuneet asukkaat ryhtyivät viihdyttämään itseään pullonpyöritystä pelaamalla. Aluksi poppoo vaihtoi tietoja siitä, minkä ikäisenä kukin oli neitsyytensä menettänyt.\nAsukkaat olivat asettuneet sohvaryhmille illan viettoon.\n– Ollaaks pullonpyöritystä, Marika pian ehdotti.\n– Voitte ihan olla keskenänne, huonotuulinen Nino huokaisi.\nPoppoo alkoikin pian pelata, mutta tunnelma oli väsähtänyt, eikä alku meinannut lähteä kovin vauhdikkaasti käyntiin. Eetun valitessa vuorollaan tehtävän, esitti tämä väsähtäneen tiputanssin kättään hieman heilautellen. Seuraavana pullon pää osui kohti Petriä, joka halusi itselleen esitettävän kysymyksen.\nPetri kertoi nuoruuskokemuksiaan, Big Brother 2010\n– Minkä ikäisenä sä menetit neitsyyden, Noora tiedusteli hetken mietittyään.\nPetri kertoi olleensa neljäntoista tai viidentoista vanha. Samaa kysymystä alettiin kierrättää muidenkin asukkaiden vuorolla, ja Elisabet kertoi olleensa niin ikään neljäntoista. Myös Niko totesi ensimmäisen seksikokemuksensa olleen miehen nuoruusvuosina.\n– V*ttu, säkin oot ollut nuori, Nino puuskahti ja kertoi olleensa itse 18 tai 19-vuotias ja menettäneensä neitsyytensä naiselle.\nPian Niko muisti tarkemmin olleensa viidentoista vanha. Mies kertoi ensimmäisen kokemuksensa olleen kotibileissä, ja kestäneen kymmenestä viiteentoista minuuttiin. Noora oli myös ollut viidentoista vanha heiluttaessaan peittoa ensimmäisen kerran.\nNoora pukeutui Isoveljen toimittamaan keltaiseen pukuun, Big Brother 2010\nPelissä päästiin jälleen tehtävien makuun, kun Eetu valitsi tehtävän. Elisabet käski miestä esittämään nykytanssia, mutta Eetu tyytyi taas heiluttelemaan käsiään väsyneesti sohvalla maaten.\n– Tää on ihan p*rseestä, Eetu totesi apaattisen oloisena.\nMarika naureskeli menon olevan flegmaattista, mutta peli jatkui kysymysten pyöriskellessä tuttuun tapaan lähinnä navanalusjutuissa.\nNoora, Nino, Niko N, Eetu


Torstai 23.4.2020 (radio) | Yle Uutiset | yle.fi\nTorstai 23.4.2020 (radio)\nKesän isot yleisötapahtumat on peruttu elokuuhun asti\nPääministeri Sanna sanoo, että hallitus varautuu pitkään koronakriisiin. Rajoituksia voidaa purkaa vain asteittain. Kuva: Silja Viitala / Yle\nHallitus sanoo, että palaaminen arkeen koronakriisistä voi kestää vielä pitkään.\nEsimerkiksi yli 500 ihmisen yleisötapahtumat ja festivaalit on kielletty ainakin elokuuhun saakka.\nEnsi viikolla hallitus päättää siitä, pidetäänkö koulut kiinni lukukauden loppuun asti. Hallitus kertoo rajoitusten purkamisesta enemmän 3. toukokuuta.\nPääministeri Sanna Marin sanoo, että kaikista rajoitustoimista ei voida luopua kerralla. Marin sanoo, että tilanne on yhä vakava.\nNykyiset rajoitukset ovat siis edelleen voimassa. Esimerkiksi yli 10 hengen kokoontumiset on kielletty ja turvavälit ovat tärkeitä.\nPuistoja voidaan sulkea vappuna\nVapun väkijoukkoa Helsingissä viime vuonna. Kuva: Laura Railamaa / Yle\nPuistoja ehkä suljetaan vappuna hillitsemään juhlimista.\nSisäministeri Maria Ohisalo sanoo, että ihmisten täytyy pitää turvavälit muihin ihmisiin myös vappuna. Tämän vuoksi poliisi ja kunnat voivat vappuna sulkea puistoja pois käytöstä.\nHallitus aikoo julkaista virtuaalivappukampanjan, jossa kerrotaan erilaisista keinoista juhlia vappua etänä.\nHoitajaliitot arvostelevat hoivakoteja\nMonissa hoivakodeissa ja jopa sairaaloissa on pulaa kunnollisista suojavarusteista. Kuva: Pasi Takkunen / Yle\nHoitajien ammattiliitot arvostelevat vanhusten hoivakoteja. Liitot sanovat, että hoivakodeissa ei aina noudateta koronaohjeita. Laiminlyöntejä on sekä julkisella puolella että yksityisissä hoivakodeissa.\nLiitot sanovat, että esimerkiksi osa hoivakodeista pitää ovet auki, vaikka voimassa on vierailukielto. Hoivakodin ruokaloissa käy syömässä ihmisiä talon ulkopuolelta. Lisäksi yli 10 henkilön kokoontumisrajoituksia ei ole noudatettu.\nLiitot sanovat myös, että ohjeet suojavälineistä ovat monissa paikoissa huonoja. Hoitajia on kehotettu käyttämään esimerkiksi kankaisia tuubihuiveja, kun kasvomaskeja ei ole ollut.\nSuora katse voi herättää hymyn\nKuvituskuva. Suora katsekontakti tekee hyvää ihmiselle: se saa hymyn aikaan ja rentouttaa. Kuva: Jukka Lintinen / Yle\nKoronaepidemian takia suuri osa ihmisistä ei näe sukulaisia tai ystäviä kasvokkain. Siksi nyt puhutaan paljon videopuheluita, joissa näkee keskustelukumppanin kasvot.\nTutkijat sanovat, että katsekontakti videopuhelussa aiheuttaa samanlaisia tunnereaktioita kuin elävässä elämässä. Jo suoran katseen näkeminen on saanut ihmiset hymyilemään. Asiaa on tutkittu Tampereen yliopistossa.\nTutkijat suosittavat, että laitteen kamera suunnataan niin, että puhelussa voidaan katsoa suoraan kohti ihmistä. Kaikissa sovelluksissa se ei onnistu. Silloin näyttää siltä, että keskustelukumppani katsoo yläviistoon. On silti mukava nähdä tutun ihmisen kasvot.\nTiistai 11.8.2020 (radio)