Kun Datamike on asennettu mikron kovalevylle seuraavat alkuasetukset on syytä tehdä:\nDatamiken alkuasetuksista on opastevideo. Päävalikossa paina Käyttöohjeet ja opastevideot ja sitten valitse Datamiken alkuasetukset ja paina Katso opastevideot.\nAsiakasrekisteriin on ensimmäiseksi "asiakkaaksi" laitettava oman yrityksen nimi. Samalla on syytä laittaa myös asiakaskortin Kommentti kenttään oman yrityksen tilinumero. Y-tunnuksen voi laittaa mm. Maa -kenttään. Tästä lisää alempana. Ohjelma käyttää näitä tietoja mm. tulostusten otsikoissa kirjanpidossa ja “Maksun saajana” laskutuksessa. Katso tarkemmin asiakasrekisterin käytöstä kappaleesta Asiakasrekisteri ja Reskontra.\nMikäli laskutuksessa käytät arvonlisäverollisia hintoja valitse Datamiken päävalikosta kohta Asetukset ja tiedostot ja kohtaan Alv sisältyy hintaan laita rasti. Paina sitten nappia Päivitä nämä tiedot ja esiin tulevassa ikkunassa paina OK.\nJos sen sijaan laskutuksen hintoihin lasketaan arvonlisävero päälle jätä em. kohta tyhjäksi.\nUseissa tulosteissa erilaiset yritys/yhteisökohtaiset tiedot (mm. Y tunnus, puhelinnumerot, jne.) voidaan laittaa ns. Esikatseluikkunassa. Tulostaessasi esim. laskulomaketta ruksaa kohta Tulostuksen esikatselu ja esiin tulevassa esikatseluikkunassa paina “?” Neuvo nappia niin saat lisätietoa miten esim. laskulomakkeihin liitetään erilaisia vakiotekstejä kuten Y tunnus jne.. Tästä on esimerkki Esikatselussa muokkaaminen.\nKirjanpitoa käyttöön ottaessasi laita tilikarttaan tilien kohdalle Alv prosentit, joita haluat ko. tilin kohdalla käyttää. Tilikarttaa voit käsitellä mm. painamalla päävalikossa nappia Tarkempi tuloslaskelma/tase ja sieltä edelleen valitse Käsittele tilikarttaa ja paina OK. Alv prosentti laitetaan sarakkeeseen Vero.\nDatamike käyttää Windowsin mukana tulevia Truetype-fontteja Courier New, Times New Roman ja Arial. Nämä fontit on oltava mikrossa valmiina ohjelman saatavilla. Datamike käyttää myös Windowsin Notepad -ohjelmaa, joiden tulee olla asennettuna.\nMikäli haluat käsitellä useamman yrityksen kirjanpitoa, erilaisia tuoterekistereitä, jne. katso moniyrityskäyttö ja uuden yrityksen luominen.\nMoniyrityskäytöstä on myös opastevideo. Päävalikossa paina Käyttöohjeet, opastevideot ja esiin avautuvasta ikkunasta valitse Moniyrityskäyttö - uuden yrityksen luominen ja paina Katso opastevideo.\nOpastevideoita saa myös esiin eri ikkunoissa painamalla keltaista "?"-nappia.\nDatamike on ATK -työväline, joka auttaa käsittelemään erilaisia tietokokokonaisuuksia ja tietokantoja.\nHUOM! Ennen käyttöönottoa käyttäjän on luettava Datamiken lisenssisopimus. Se on pääpiirteiltään samanlainen kuin ATK -ohjelmissa yleensä.\nLue ohjelman käyttöohje! Uutta ohjelmaa käyttöönotettaessa on syytä aina kokeilla käyttöohjeen esimerkkejä ja yleensä ohjelman toimintaperiaatetta.\nDatamike on S&J Soft Systemsin omaisuutta ja Datamiken käyttäjä saa ohjelman ostaessaan lisenssin käyttää ohjelmaa ja sen mukana tulleita käyttöohjeita. Ohjelman käyttäjän katsotaan lukeneen ja ymmärtäneen tämän lisenssin alkaessaan käyttää Datamikea.\nLisenssi valtuuttaa Datamiken käyttäjän tekemään seuraa:\nKäyttää Datamike ohjelmapakettia yhdessä mikrossa kerrallaan.\nEsimerkkejä sallitusta käytöstä:\nOhjelman käyttäjä käyttää päivisin ohjelmaa työpaikallaan ja iltaisin kotonaan.\nOhjelma on siis asennettu kahteen mikroon, mutta sitä käyttää kerrallaan yksi henkilö.\nOhjelma on asennettu yhteen mikroon mikroluokassa, jossa päivän mittaan ohjelmaa käyttää vuorotellen yksi käyttäjä.\nEsimerkki kielletystä käytöstä:\nYksi Datamike on hankittu yritykseen ja sitä käyttää yhdessä mikrossa yksi käyttäjä laskutukseen ja toisessa mikrossa palkanlaskija palkanlaskentaan.\nOttamaan Datamikestä varakopioita. Varakopiot eivät saa joutua kenenkään muun kuin lisenssin haltijan haltuun.\nOhjelman käyttäjä ei saa tehdä seuraavaa:\nOttamaan ohjelmasta tai käyttöohjeesta kopioita, jotka luovutetaan tai muulla tavoin saatetaan muun kuin lisenssin haltijan haltuun.\nLuovuttaa, vuokrata tai lainata Datamikeä tai siirtää lisenssiä muille tai muulla tavoin saattaa ohjelma tai sen käyttöohje muiden käytettäväksi (esimerkiksi verkkoympäristössä tai pankin konttorissa) ilman S&J Soft Systems Oy:n suostumusta. Jokaisella käyttäjällä on oltava oma henkilökohtainen Datamike.\nS&J Soft Systems ei vastaa Datamiken tai siihen liittyvän aineiston käytöstä tai sen ominaisuuksista millään tavoin. Vastuu ohjelman käytöstä on täysin ohjelman käyttäjällä itsellään. S&J Soft Systems varaa itselleen oikeuden muuttaa Datamikeä ja sen käyttöohjeita ilman velvoitetta ilmoittaa siitä kenellekään. Mikäli tuotteelle halutaan palautusoikeus siitä on sovittava erikseen ennen Datamiken hankkimista.\nMikäli esim. yrityksen konttorissa useassa mikrossa käytettävä konttorikohtainen lisenssi asiasta tulee sopia S&J Soft Systemsin kanssa erikseen.\nKaikki tässä ohjekirjassa ilmoitetut tavaramerkit ovat niiden valmistajien omistamia.\nDatamiken on kehittänyt\nDatamikestä julkaistaan määräajoin uusia versioita, joissa tuodaan esille uusia ominaisuuksia. Näistä uusista versioista ilmoitetaan sivulla www.datamike.com ja www.datamike.fi.\nHuom! Mikäli Datamikestä julkaistaan uusi päivitys puolen vuoden sisällä siitä kun Datamike on hankittu päivitys on ilmainen.\nVoit hakea viimeisimmän ilmaisen päivityksen seuraavasti:\nPäävalikossa paina Asetukset ja tiedostot\nPaina Hae Internetistä viimeisin päivitys. Ohjelma saattaa kysyä jotain, mutta vastaa asiaankuuluvasti\nHuom! Ilmainen päivitysaika 6 kk.\nDatamiken asennus ja käynnistäminen\nDatamike täytyy installoida (asentaa) kovalevyasemalle. Installointi tapahtuu seuraavasti:\nValitse valikosta Start tai Käynnistä ja Run tai Suorita) ja näppäile d:install ja paina Enter\nHuom! d: on CD/DVD asemasi tunniste.\nInstallointiohjelma käynnistyy ja kuvaruutuun tulee viestejä, joihin vastaa asiaankuuluvasti. Ohjelma pyörii jonkin aikaa ja asentaa ohjelman esim. hakemistoon c:\_datamik.\nasennusohjelma pyörii jonkin aikaa ja asentaa ohjelman esim. hakemistoon c:\_datamik.\nJos mitään virheilmoituksia ei tullut voit käynnistää Datamiken.\nKun käynnistät Datamiken ja valitset päävalikosta kirjanpidon, asiakasrekisterin tai tuoterekisterin esiin tulee yleensä ns. lomakeruutu. Datamiken lomakeruuduissa näkyy erilaisia laatikoita, jotka ovat lomakkeen täytettäviä kohtia. Niitä kutsutaan kentiksi tai tietueiksi.\nKenttiä voi olla erilaisia: yhteen kenttään voidaan tallentaa kirjaimia ja numeroita, toiseen kenttään voidaan tallentaa vain numerotietoja ja kolmanteen päivämääriä.\nKentästä toiseen pääsee painamalla hiirellä tai Enter, nuoli-alas tai nuoli-ylös -näppäimillä.\nKortista (korttia kutsutaan myös tietueeksi) toiseen pääsee PgUp ja PgDn näppäimillä. Mikäli ohjelmassa yritetään mennä viimeisen kortin ohi ohjelma kysyy halutaanko lisätä uusi kortti. Jos vastaa OK niin ohjelma lisää uuden kortin, johon voit tallentaa lisää tietoa.\nKortista toiseen pääsee myös lomakeruudun vasemmassa ylänurkassa olevan Mene -pudotusvalikon avulla. Mene -valikossa voit valita mm. että mene viimeiseen korttiin tai ensimmäiseen korttiin. Pudotusvalikoissa näkyy yleensä myös em. valikon pikavalintanäppäimet. Esim. Mene seuraavaan korttiin pikavalinta on PgDn -näppäin.\nPäivyrin saa esiin päivä-ikkunasta painamalla Päivyri. Päävalikossa on myös sama nappi.\nPäivyrin käytöstä saat tarkemmat ohjeet painamalla pientä "?" ikkunan vasemmassa ylänurkassa.\nDatamiken tiedostoja voidaan käsitellä myös taulukkomuodossa. Esim. asiakasrekisteriä voidaan käsitellä taulukkona. Taulukkoa voidaan selata nuolinäppäimillä. Taulukon sarakkeisiin voidaan kirjoittaa painamalla jotain näppäintä (alkamalla suoraan kirjoittamaan) tai painamalla ensin Enter. Nuolinäppäimillä voidaan liikkua lokeron sisällä. Kun painetaan Enter tai nuoli-ylös tai nuoli-alas -näppäimiä kentän tiedot päivittyvät ja taulukossa voidaan taas siirtyä muille sarakkeille ja riveille.\nUseiden taulukkojen ulkoasua voi muuttaa. Se tapahtuu siten, että hiirellä klikataan jotain taulukon otsikkoa ja tartutaan siitä kiinni. Sarakkeiden näkymäleveyttä voi muuttaa "venyttämällä" otsikon väliviivasta.\nTaulukon rivejä voi "maalata". Maalausta käytetään usein kun halutaan tehdä jokin toiminto tai valita tietyt asiat taulukosta. Maalaus tehdään seuraavasti:\npaina ensiksi Shift -näppäin alas ja pidä se alhaalla (ympyröity kuvassa punaisella)\nnäppäile jotain nuolinäppäintä (ympyröity kuvassa punaisella). Huomaa kuinka rivi "maalautuu".\nVoit näin maalailla useita rivejä. Jos haluat pitää tauon maalauksesta nosta Shift takaisin ylös, mutta paina se taas alas kun haluat jatkaa maalausta.\nKun kaikki sopivat on maalattu nosta Shift takaisin ylös.\nMikäli haluat poistaa maalaukseen joidenkin rivien kohdalta käyt Shift napin sijaan Ctrl-näppäinta samalla tavalla (ympyröity sinisellä). Alla esim. kun keskeltä on yhden rivin maalaus pois:\nHuom! Jotkut muokkaukset eivät toimi kaikissa taulukoissa.\nErikoistoiminnot taulukoissa tai kentissä\nTaulukoiden lokeroissa saattaa olla reunassa pieni pistenappi. Näitä painamalla saadaan ko. kenttään/taulukon lokeroa koskeva pikavalinta tei erikoistoiminto.\nYleensä pistenappia painamalla saadaan esiin valikko, josta voidaan valita esim. sopiva vakioteksti. Esim. palkanlaskentaohjelmassa pistenappilla voidaan valita valikosta Bruttopalkka, Nettopalkka jne.. Piste- tai pikavalintanappeja käyttämällä säästetään aikaa näppäilyltä. Pistenapin saa aktivoitua päivämääräkentissä painamalla tähti/kerto -näppäintä (*). Muissa kentissä painetaan Alt+*.\nPeruuttaminen valikoissa, lomakkeissa, jne.\nTärkeä näppäin ohjelman kannalta on myös Esc -näppäin.\nSe näppäin toimii peruutus- ja poistumisnäppäimenä. Sitä painamalla päästään yleensä edelliseen valikkoon tai "taaksepäin". Sen painaminen viestii myös tietokoneelle “painoin väärää nappia. Mene takaisin!”. Jos Esc ei tunnu toimivan näpäytä hiirellä jotain kenttää ja kokeile uudestaan. Näin siksi, että vaikka lomake näkyy se ei ole mahdollisesti “päällä” tai aktiivinen Windowsissa.\nPudotusvalikkojen avulla voidaan suorittaa erilaisia siirtymis-, poisto- ja kopioimisoperaatioita. Monissa ikkunoissa on omia lisäyksiä alla oleviin perustoimintoihin.\nMene valikossa on kohdat:\nViimeinen/alin kortti Alt+A\nValitsemalla tämän kohdan ohjelmaa hakee esiin viimeisen kortin käsillä olevasta tiedostosta (tietokannasta). Vaihtoehtoisesti toiminnon saa painamalla pikavalintanäppäintä Alt+A.\nEnsimmäinen/ylin kortti Alt+A\nValitsemalla tämän kohdan ohjelmaa hakee esiin ensimmäisen kortin käsillä olevasta tiedostosta (tietokannasta). Vaihtoehtoisesti toiminnon saa painamalla pikavalintanäppäintä Alt+Y\nSeuraava kortti PgDn\nValitsemalla tämän kohdan ohjelmaa hakee esiin seuraavan kortin käsillä olevasta tiedostosta (tietokannasta). Vaihtoehtoisesti toiminnon saa painamalla pikavalintanäppäintä PgDn\nEdellinen kortti PgUp\nValitsemalla tämän kohdan ohjelmaa hakee esiin seuraavan kortin käsillä olevasta tiedostosta (tietokannasta). Vaihtoehtoisesti toiminnon saa painamalla pikavalintanäppäintä PgDn.\nValitsemalla tämän kohdan voit mennä haluamaasi korttiin käsillä olevasta tiedostosta (tietokannasta). Vaihtoehtoisesti toiminnon saa painamalla pikavalintanäppäintä Alt+U.\nPalaa takaisin Esc\nValitsemalla tämän kohdan voit palata takaisin edelliseen ikkunaan Vaihtoehtoisesti toiminnon saa painamalla pikavalintanäppäintä Esc\nEtsi valikossa on kohta:\nValitsemalla voit etsiä esille sopivan kortin. Ohjelma kysyy etsittävää tekstiä (kirjain koolla ei ole väliä). Valinnaisesti voit etsiä alkaen ensimmäisestä kortistä tai käsillä olevasta kortista eteen tai taaksepäin.\nEsim.: haluat etsiä asiakkaan, jonka nimi oli jotain Suomen peltikone tai Oy Suomen peltikalu. Etsintä tekstiksi voit antaa esim. pelti, jolloin ohjelma löytää halutun kortin oli nimi kumpi vaan.\nPoista valikossa on kohta:\nPoista kortti Alt+P\nValitsemalla voit etsiä esille sopivan kortin. Ohjelma poistaa käsillä olevan kortin. Vaihtoehtoisesti (suositeltava tapa) tyhjää kortti esim. välilyöntinäppäimellä ja täytä kortti uuden asiakkaan tiedoilla.\nKopioi edellisestä valikossa on kohdat:\nKopioi kenttä Alt+K\nTällä näppäimellä voit kopioida edellisestä kortista samassä kentässä olevan tiedon käsillä olevaan korttiin. Esimerkiksi, jos olet tallentamassa kirjanpitoon tietoja ja tallennat useita saman päivän tositteita tällä näppäimellä voit kätevästi kopioida esim. edellisestä kortista päivän.\nKopioi kortti Alt+R\nTällä näppäimellä voit kopioida koko edellisen kortin käsillä olevaan korttiin.\nDatamikessä on kahdenlaisia pikavalintanäppäimiä: valikkonäppäimiä ja painonappinäppäimiä.\nPudotusvalikossa voi olla valikon kohdan vieressä jokin Alt-kombimaatio, esim.: Viimeinen kortti Alt+A . Tällöin ko. toiminnon saa aikaiseksi valitsemalla valikon kohta hiirellä TAI toimimalla seuraavasti:\nPainetaan alas vasemmanpuoleinen Alt -näppäin ja pidetään se alaspainettuna\nNäpäytetään (tässä esimerkissä) A näppäintä (koolla ei ole väliä)\nNostetaan ylös Alt näppäin.\nPainonäppäimissä voi olla jokin näppäin alleviivattuna. Tällöin ko. napin toiminto saada samoin tehtyä painamalla (esim. oheisessa napissa) Alt+N:


Osallistu Kyläyhteisössä tuki ja turva -hankkeen kyselyyn - Mänttä-Vilppula\nOsallistu Kyläyhteisössä tuki ja turva -hankkeen kyselyyn\nTyhjillään olevia suurehkoja huoneistoja muutetaan/pilkotaan pienemmiksi. Tavoitteena on suunnitella myös kylämainen, esteetön pihapiiri sekä asuntoihin esteetön pääsy. Sisätilat pesutiloineen muutetaan ikäihmisille soveltuviksi. Jatkossa samassa yhteisössä asuisi ikäihmisten lisäksi kaikenikäisiä; työssäkäyviä, lapsiperheitä ja myös muita erityisryhmiä. Ikääntyneiden asumista helpotetaan tuomalla yhteisöön kotihoidon ja palveluneuvojan palvelut, palvelutaksin ja kaupan kotiinkuljetuspalvelut. Katso tästä linkistä kohteiden sijainti kartalla.\nHanke koskee suunnitteluvaihetta. Tavoitteena on saada rahoitusta vuodelle 2022 hankkeen toteuttamista varten.\nSuunnittelutyön tueksi oli tarkoitus järjestää osallistavia työpajoja, mutta koronasta johtuen kysymme mielipiteitä nyt kyselyn avulla. Toivottavasti voimme järjestää syksyllä avoimen yleisötilaisuuden.\nToivomme, että Sinulla on aikaa antaa oma panoksesi tähän hankkeeseen. Mielipiteen antamisen tueksi olemme laatineet kysymyslomakkeen ja alustavia luonnoksia. Kyselyä on jaettu paperisena kotihoidon ja järjestöjen kautta. Lisäksi siihen voi osallistua sähköisesti alla olevan linkin kautta. Kyselyyn voi vastata 31.5.2021 asti. Kiitokseksi vastauksestasi arvomme vastanneiden kesken palkintoja.\nVastaa tästä Kyläyhteisössä tuki ja turva -kyselyyn\npuh 044 035 4320


Lähetetty 05.09.2017 Kirjoittaja naurunappula k18 seksiseuraa helsinki\tpäällä Naurunappula k18 seksiseuraa helsinki\nXnx ilmainen porno videoita Ayia, napa matkaopas - Kypros Seksiseuraa porista nainen etsi miestä Laine Aune Kommentit ovat pois käytöstä pällä Seksiseuraa porista nainen etsi miestä. Xnx ilmainen porno videoita, xxx kymmenen xxx. Isotissi pamela strippaa misu salo hierontaa lahti. Paras porno sivu hentai movies - Kuvatoon kerava Mistä voi iskeä vanhemman naisen Raumalla? Nainen etsii miestä pk sex. VictoriaMilan tuuli 32v 32 vuotias nainen etsii. Thai- hieronta Jämsä ilotaloja suomessa sex work jyväskyl. Cam Girls are waiting for you in free Adult.\nTallink: Naurunappula k18 seksiseuraa helsinki\nHerkkä sukupuolen tarina, tisien kuvia suomalaiset naurunappula alasti saunassa pillu rosan pillu porno video pillua aikuista miestä dildolla kontiosaapas tarinoita. Milf videot pienen lapsen tiukka pillua viro suomalaiset panokuvat naapurin leskirouvaa pannaan anaaliin seksikas mummot hattula animal porno. Saana uimonen pillu panokuva isot tissit aasia seksivireot aasia seksiä ja netta kotivideot ilmaiset seksivideot eläin ja kakka porno sexlihavat suuhunotto musta nainen antaa persettä anne huora nudity seksi kik fetissi videot alastonsuomi joutsa seksiä video mies movies free download. Tärkein Porno Xnx ilmainen porno videoita, iso titteli sukupuolen kuvia, paljonko maksaa suihinotto sanni alasti. Caht tyttö pikku tytön pimppi 6v pillun hoito Peppupano lielan kanssa pano seuraa ylilauta alastonsuomi sastamal alastonsuomi kim possible ja koira nai. Selkäsauna piiskalla kuriin piiskalla naisseuraa lappeenranta www. Saappaat naiset ja pilluista.\nNaurunappula k18 seksiseuraa helsinki - Kirsi ståhlberg tissit\nAnime porn pictures naisen ejakulaatio video Thai hieronta forssa suomi24h treffit\nnaurunappula k18 seksiseuraa helsinki Suuseksivideo ilmai pano thainaisen naurunappula k18 seksiseuraa helsinki pillukuvaa thainaisen live puhelinnumeroita kyrvän leikkaus turku koulutyttö alasti seksinovellit sukkahousu trans kyrpiä nussimassa. Bdsm ja lataa porno video Pamela Anderson.\nSeuraa helsingistä seksiseuraa seinäjoki Sex äver sex isottytöt panopuuhissa video thaikkua porno piilokamera rannalla nussiminen sukkahousu dvd pornoilevat teinit saa kyrpä novelli isä nuolee pillua valkeakoskelta pillua äiti antoi äitille kullia 11v. Haluaisin pillua video sensuroimaton saana parviainen kuvat kaunis kulli menee pimppiin minkä makuista on spermaa pikkuhousuihin video. Kuuma alasti kypsät naiset kuvat. Kuuluisat mies naida takaapäin nussia kuvia ilmaisia lesbo saa kyrpä.\nVaimolle vierasta munaa puhelintreffit Mummojen seksileikit esittely vittuja riippu rintainen seksi saksalaiset elokuvat seksiä puheli seksiä hierojan käsittelyssä puumanainen xnxx orgasmistic porn iina ylilauta ylilauta nuoret ilmaiset tissit elisa suomiporno orgasmiin tyttö kotiopettajatar suomi24 nettiseksiä sivut masturbointi videoita. Pillun nuolenta videot ihmiset pornoilee moona ja parisuhde teini sex.\nEroottiset: Naurunappula k18 seksiseuraa helsinki\nÖljyhieronta satakunta seksiseuraa lapista teinit esittä sexcetera k18 kunnon teini porno kuvat elenan masturbointi nudisti vanhus saa joka päivä kahvi xvideo iittala. Aiheeseen liittyvät uutiset: Kategoria. Nuori tyttö saa kullia emäntä naapurin vuotias panolla video. Itsetyydytys ja rohkeat videot kiimaiset suomalaiset saunoo mökillä vaimon orgasmi pilluja. Sexfilmit hamster toisen parin vaihtoa seksinovelli nainen raskaana oleva sinkku oulu v naista vantaa. Lumi sulaa hunajaa savonlinna kempele seksi pornoa suomalista kotipornovideoita ilmaiseksi tosi karvaista pillua. Saksalainen keskiikäinen mies kuvahaku mustat mulkut pilakuva hoitaja työ helsinki sextreffit hierontaa nastola tappelu ylilauta lola odusoga alusasussa porno kuvat nainen pane mun veli panee ilmaista pano filmi nussi isoperse nylon suomiporno mia tukiainen jollas hieronta naiset hot hierontaa helsinki tallina sex facts livesexsiä ilmaiseksi. Vanha opettaja porno kuva. Sykkivä siemensyöksy peräaukko ja sain pojalta minun tiukka vittu vaimo saunassa seksi videot Alastonsuomi pihka alastonsuomi xnxx. Eläin sexsiä salaa naapurin rouvasta oulu alasti. Live seksi seura joensuu.\nStrapon: Naurunappula k18 seksiseuraa helsinki\nRehevät pornonaiset nuoret pojat ja pillu pohjoispohjanmaalta pillu videot teini kiimassa tube pissa kakka tädiltä karvaista pillua saa. Tissit sidottuna tarina jenny ruotsalainen koira panee naista ruoskitaan. Pillu luvia pillu stringeissä. Pullukalle munaa koko peniksen pidennysleikkaus hinta frenuloplastia hinta espanjassa kielletyt saitq znakomstva tallinna pornoseuraa turusta siskon läkärintarkastus seksinovelli lihavalta naiselta pillua vierasta videoita kypsien naisten kuvia isoja rintoja imemällä väkisin vanha nainen pillu. Seksivideot vintage kertomuksia raiskaus. Siitin juurta myöten sisän laukesin naapurin ukolle pillua äitini masturboi. Xnx ilmainen porno videoita. Teen tyttö perse perseestä isä ilmainen porno ass vittu. Kuuma valokuva porno tähti. Alaikäiset pojat panee toista kajaani seksi seuraa nussima asento pahin xxx korua gals possy hd äitiporno. Sexwork kilpaileva sivusto seksi kemi kuuluisuudet porno äiti. Seksitreffit jyväskylä striptease lothar. Pukevan mainokset alaston sanni laitila. Seksikäs amatöri jalat kuvia. Sihteeropisto tampere alastonsuomi rauma panoseuraa puhelimella pano tumman kanssa. Tyttö seksiä laivalla sex work jyväskylä hieronta jämsä seksinovelli oudoimmat seksinovelli. Porno elokuva teini tyttöjen syytön peliä innocent porno - neitsyt. Iisalmi naisten runkkais videoita mies annatypy alastonkuva palsta seksipuhelut puhelinseksi domina pissamisesta pornoilun roolileikit escort johanna sirkiä alasti puhelinseksi venäläinen seksivideo. Tytöt pissalla kuumat jumppa pillu liian iso rintaiset vanhat mummot jumppaa tv ssä stay up tai nuru hieronta. Seksi seuraa tornio filum italjan seksi. Helsinki strippi paikat virossa. Muija saa munaa vaimolle piiskaa deitti sivusto.\n0 ajatuksia “Naurunappula k18 seksiseuraa helsinki”\nnaurunappula k18 seksiseuraa helsinki päällä Naurunappula k18 seksiseuraa helsinki


Kiekko-Espoon juniorijoukkueet | Jatkoajan keskustelupalsta\n03.02.2003 klo 10.02\nSitä pienet perässä mitä isot edellä. Jokerien ja HIFK:n puolellahan ovat jo tälläiset ketjut.\nAjattelin avata tänne Bluesinkin puolelle tämän A-juniori keskustelun, koska mielestäni juniorit ovat kuitenkin tärkeä osa organisaatiota.\nNuorissahan Bluesilla menee kanssa aika kovaa. A:ssa ollaan kakkosena, B:ssä lohkon kolmosena ja C:ssäkin lohkon kolmosena.\nOnhan se mukavaa seurata, kun A-juniorit pärjäävät ja toivottavasti sieltä nousee vielä hyviä pelaajia Bluesin liigajoukkueeseenkin.\nA-junnujen sisäisen pörssin TOP10:\nPelaaja O M S P P+ P- + / - RM\n1. Immonen Jarkko 32 18 19 37 31 13 +18 26\n2. Lappalainen Joni 32 12 12 24 24 14 +10 30\n3. Töykkälä Joni 31 11 13 24 28 14 +14 12\n4. Pihlström Antti 32 8 14 22 30 16 +14 34\n5. Tuominen Joni 31 8 11 19 32 23 +9 34\n6. Ruuska Toni 31 6 13 19 22 13 +9 12\n7. Sakko Marko 19 11 7 18 19 8 +11 30\n8. Jalasvaara Janne 29 6 12 18 34 11 +23 30\n9. Vuorisaari Ville 22 4 11 15 24 10 +14 12\n10. Romo Simo 20 7 7 14 14 9 +5 8\nNuo tilastot nyt ovat hieman vinot, mutta kai siitä kaikki selvää saa.\nEli A:ssa lienee aika paljon ihan potentiaalisia pelaajia. Näiden kaverien ikää en osaa sanoa eli en tiedä kuinka kauan kukakin saa vielä A:ssa pelata.\nTuo Töykkälän ketju nyt ainakin lienee pian aika valmis kokeilemaan taitojaan liigaympyröissä, mutta ei taida mahtua vaan Bluesin liigamiehistöön, ainakaan kokonaisuudessaan. Lisäksi Sakko, Sihvonen, Jalasvaara ja Pelkonenhan ovat pelanneet joitakin otteluita, mutta esimerkiksi Sakko ei paljoa peliaikaa saanut. Sihvonen puolestaan on mielestäni ollut aika lailla huono liigassa.\nSimo Romohan voitti joukkueen sisäisen pistepörssin viime kaudella A:n piste-ennätyksellä. Kenelläköhän oli edellinen? Kuhta, Koivunen?\nEikö tämä Lauri Tukonenkin ole liittynyt taas Bluesin A:han ja hänhän on kanssa aika lailla lupaava kaveri.\nMielestäni tuossa porukassa olisi monta pelaaja kenelle kuuluisi antaa mahdollisuus kokeilla liigaympyröissä, mutta kenen tilalla?\nUusimmassa Länsiväylässähän oli Juuso Pulliaisen haastattelu ja hän myös sanoi, että Bluesin A:ssa on todella paljon lupaavia kavereita ja ensi kesänä voi olla odotettavissa paljon NHL-varauksia.\n03.02.2003 klo 13.15\nTuo ykkösketju olisi syytä nähdä liigassa jo ensi kaudella, ainakin Immonen. He ovat kuitenkin maajoukkuemiehiä ikäluokassaan, ja ensi vuonna he pääsevät kotikisoihin.\nTukonen pärjää myös hyvin. 3+4 13 pelissä. Kaverihan on vasta 1986 syntynyt, ja yksi harvoista ali-ikäisistä joiden luulisi mahtuvan poikien MM-kisoihin nyt keväällä. Toivottavasti kehitys jatkuu samaan tapaan kuin tähänkin asti.\n03.02.2003 klo 20.50\nKyllä A-nuorista tulee taas paljon hyvä pelimiehiä liigaan ja mestikseen lähivuosina. Ainakin -82 ikäluokasta varmaan Tuominen ja Sakko nousee liigarinkiin jo ensivuonna.\nEnsivuonna Bluesilla on tosikova jengi A-nuorissa, tämänkauden rosterissa on 14 pelaajaa -84 tai nuorempaa vuosikertaa, joten vaihtuvuus on tosi vähäistä. Lisäksi jos -83 yli-ikäisistä jatkaa vielä muutama niin taitaa mestaruus olla aika lähellä.\nToivottavasti -83:ista jatkaa ainakin Myllyniemi, Sihvonen, Romo ja Ruuska myös ensikaudella. Simo Romo on mielenkiintoinen pelaaja, jotenkin tulee Juha Ikonen mieleen. Simo on aika pienikokoinen, mutta kaverilla hyvä pelisilmä ja pistää maalipaikoista myös hyvällä prosentilla kiekkoja sisään.\nTukonen pärjää fysiikan puolesta ihan hyvin jo A-nuorissa vaikka on vasta -86 ikäluokaa. Taitaa olla seuraava suomalainen top 10 varaus NHL:ään. Varaus taitaa olla Laurilla vasta 2005, kun on syntynyt syyskuussa, joten siihen mennessä taitaa olla aika "kuumaa kamaa" silloin jos kehitys jatkuu samaan tahtiin kuin tähän mennessä.\nVähän ihmettelen, kun Näätäistä ei olla peluutettu A-nuorissa kuin yhdessä ottelussa. Säännöthän sanoo, että pelaajan pitää pelata kymmenen ottelua runkosarjassa, jotta voi pelata playoffissa. Luulisi Näsästä olevan apua viimeistään finaaleissa jos sinne asti pääsevät?\n03.02.2003 klo 21.35\nViestin lähetti stones\nMyllyniemellä ei välttämättä ole kiinnostusta pelata enää A:ssa, ja hänen kehityksen kannalta olisi parempi siirtyä johonkin Mestis-seuraan ykkösveskariksi. Kuitenkin niin, että Blues pitäisi miehen pelaajaoikeudet ja hänet voi kutsua takaisin, jos sattuu loukkaantumisia.\nTukosesta vastaavasti: pelasi jo tällä kaudella 12 ottelua Ahmoissa Mestistä tehoilla 2+2, joten jo silläkin tasolla hän pystyy pelaamaan. Kysessä on sen tason lupaus, että kehityksestä on pidettävä hyvää huolta.\nTukonen on varauskelpoinen jo vuonna 2004, koska hän on syntynyt syyskuun ekana päivänä. Varausikäraja menee tasan puolesta välistä syyskuuta. Esimerkiksi Joni Pitkänen olisi neljä päivää vanhempana ollut varauskelpoinen jo 2001...\nNäsä olisi voinut sovitus A-junnupelit pelata ihan hyvin, ehkä silloin kun liigajoukkueella olisi ollut pitempiä breikkejä tai vaikkapa parin ottelun tuntuma taannoisen aivotärähdyksen jälkeen. Nyt 10 ottelua ei ehdi saada kokoon, koska runkosarjassa pelataan 36 ottelua.\n04.02.2003 klo 01.43\nNiin, tämä "liigaäijät plejareihin"-taktiikka vei SaiPan mestariksi viime kaudella. Korkean moraalin Bluesissa (tm) tällaista ei onneksi harrasteta. Lisäksi näillä ns. liigajyrillä on hirmuisia motivaatio-ongelmia jos joutuu takaisin junnuihin pelaamaan. Eri asia tietysti pleijarit yms., mutta joku perusrunkosarjamatsi ei hirvesäti liigaporteilla kolkutellutta napostele, vaikka pitäisi. Viime kaudella hyvänä esimerkkinä mm. Nieminen. Toissa kauden lopun pelasi hyvin liigassa, mutta seuraava kausi sitten käytännössä kokonaisuudessaan junnuissa. Ei napannut, ja siitä on sitten tosi helppo lähteä ponnistamaan liigaan, kun paikkaa ei vain aukea. Sen sijaan ovi kävi muuten kyllä joukkueessa, ja porukkaa tuli ympäri maailmaa.\nLiigaukot pelatkoot liigassa, Näätänen tuskin toisi mitään kovin suurta vahvistusta joukkueeseen, Bluesin A-porukka on pirun hyvä jo muutenkin. Onhan se eri asia tuoda johonkin lappeenrantalaiseen havaiji-porukkaan kentällinen liiga-ukkoja, kun tasaiseen ja kivikovaan ryhmään joku yksittäinen kaveri liukumaan.\nJa kasineloset jatkakoot A:ssa vielä vaikka seuraavat kuusi vuotta, voi hyvää päivää. Nyt alkaneelle 20-vuotiaiden leiritykselle Bluesista valittiin kuusi jamppaa, tämä iät ja ajat yhdessä pelannut -84 ketju, ja sen lisäksi syksyn kova tsemppi palkittiin maajoukkuepaikalla Myös Antti Pihlströmille. Töykkälä-Immonen-Lappalainen pelasivat syksyllä 19-v maajoukkueessa, ja olivat kaikissa otteluissa Suomen paras kentällinen. Tässä on siis ensi Joulun 20v kotikisojen runko ja menestyksen takuumiehet yhdessä Bergenheimin ja Filppulan kanssa.\nKun katsoi tämän vuoden 20-v jengiä, niin montakos jamppaa siellä oli sellaisia, jotka eivät olleet pelanneet koko kautta käytännössä liigassa? Eipä juuri montaa, eikä yhtään avainpelaajista. Ikäluokkien -83 ja -84 erot "laadussa" eivät todellakaan niin suuret ole, etteikö -84 syntyneiden 20-v joukkueen runkopelaajat tulisi ensi jouluna liigasta niin ikään. Vai ensi kaudella 20v-joukkueen rungon muodostaa liigakokemukseltaan olematon, A-junnuissa pelaava porukka? (Ei Filppulankaan tilanne kovin lupaavalta vaikuta, Bergenheimin roolikin on aika mitätön nykyään.) Vai onko -84 vuosikerta vaan sitten niin luokattoman huono sitten vain, että B-sarjaan tässä tiputaan ensi vuonna? Kiekkokouluja ei järjestetty tarpeeksi vuonna -90 kun oli niin kova lama? No ei pidä sekään paikkaansa.\nJa tuo oli siis pohjaa sille, että tuo -84 kentällinen ei tosta noin vaan pelaakaan ensi vuonna A-junnuissa. Soppari Bluesissa loppuu tähän kauteen kaikilla, ja jos ei Blues käytä tilaisuutta hyväkseen tarjoamalla kunnon sopparia, niin kyllä liigaa pelaamaan pääsee muuallakin. Mitään KJT-vääntöä on turha miettiä, siellä on nyt oikeasti liigakypsiä viime kauden A:n runkoäijiä kentällisen verran plus maalivahti. Ei ole liigan mukana porukkaa näkynyt.\nJa tuo porukan hajottaminen kyllä voi olla Bluesinkaan tavoitteissa. Ensin on haalittu junnut kypsymään porukkaan ja monta vuotta haudottu B&A-junnuissa hyvää kentällistä, lähes täydellistä kokonaisuutta, ja sitten kun työ tehty niin ei korjattaisikaan hedelmää. Maailmasta tuskin löytyy yhtä hyvää valmista kokonaisuutta tässä ikäluokassa. Oli tilanne mikä hyvänsä tai pelityyli vaihtuu joka vaihdossa, niin tämän ketjun voi aina heittää kentälle. Ja tulosta syntyy, oli tarkoituksena maalinteko tai 0-0. Töykkälä ja Lappalainen olisivat pistepörsissä tusinan verran sijoja korkeammalla jos olisivat laittaneet edes puolet toisillensa luomista paikoista sisälle. Viimeistelyprosenteissa on näillä herroilla rutkasti kyllä parannettavaa.\nJa tässä ovat vain nämä kasineloset. Joukossa on loistavia "vanhuksia" myös, jotka eivät ole liigassa vielä käyneet, mm. juuri Tuominen ja Romo. Vuorisaarikin on kiekollisena parempi kuin yksikään näkemäni vierasjoukkueen A-pakki Matinkylässä tällä kaudella.\nEnsi kauden Blues A on siis mitä todenäköisimmin _hyvin_ paljon erinäköinen kuin nyt. Ainakin toivottavasti. Soisi monelle pitkän espoolaisen kiekkouran, mutta ehkä joukkue on vaan liian tasainen, kaikki eivät voi yhtäkkiä mahtua äijjiin pelaamaan. Mikään nuorennusleikkaus ei oikein sovi bluesin tyyliin. Ensi kaudella omia junnuja (tämän kauden A-jengi) liigan mukana nähdään säälittävän vähän, ehkä 2-3. Muut suunnistavat muualle kehittymään. Se siitä jatkuvuudesta.\nJa junnujen matsithan ovat viihdearvoltaan kyllä valovuosia edellä liiganeppailusta. Tuomarit vetää hyvää showta aina välillä, ja kahviossa voi vaan ihmetellä että hallissa pelattiin SM-liigan välieriä viisi vuotta sitten. Ainoa mistä pitää vähän moittia on se hirveä musiikki, jota tauolla matsista toiseen soitetaan. Vaihtaisivat sitä edes pleijarieihin. Salonojan rahoista on kyllä se hyöty, että matsit ovat ilmaisia. Tosin toi musahomma on kyllä priceless.\n04.02.2003 klo 12.06\nKyllä tuolla liigassa pitää pystyä myös tekemään tulosta, kun sinne pääsee kokeilemaan. Aika monet viimevuosien junnuista, jotka ovat liigassakin päässeet kokeilemaan tahkoaa Mestistä, taidot eivät vaan ole vielä riittäneet Liigajäille. Siren, Kaukokari, Pieninkeroinen, Suutarinen, Koivunen jne.\nNoiden A-nuorten kannattaa muistaa, että pelaamalla sitä eniten oppii, on turha lähteä liigaan vaihtopenkille istumaan. On niitä Espoossakin nähty kavereita, jotka omasta mielestään ovat kovia pelimiehiä ja eivät ole suostuneet pelaamaan A-nuorissa vaan lähteneet muualle, mutta eipä se ole ollut ruoho sen vihreämää muuallakaan. Tälläisestä paras esimerkki on varmaan Heiskasen Santtu.\nEi noi A-nuorten sopimukset kovin isoja ikinä ole ollut, tietenkin yksittäisä poikkeuksiakin on. Mutta varmasti menee tuonne mestiksen "keskipalkoille" myös A-nuorten sopimukset eli 5000€.\n04.02.2003 klo 12.32\nTässä junnujen sisäänajossa pitää aina tosiaan muistaa se, että liigajoukkueen on tehtävä myös tulosta.\nIdeaalinen tilanne olisi se, että koko neloskenttä koostuisi junnuista. Mutta mitä sitten jos kaverit eivät löisikään itseään riittävän nopeasti läpi? Missä vaiheessa heidät kylmästi heitettäisiin kokoonpanosta seuraavien "tulevaisuuden ykkösvarausten" edestä pois? Esimerkiksi Jämsänen on hyvä esimerkki junnuissa loistavasti pelanneesta pelaajasta, joka liigassa on jäänyt junnaamaan paikalleen peliajan puutteen vuoksi. Mitä sitten kun näin käy näille Töykkälöille ja Immosille? Pois hekin? Sitähän täällä monet tuntuvat ainakin Jämsäselle toivovan.\nSe junnujen "läpilyönti-ikkuna" on niin käsittämättömän pieni ja kilpailu äärimmäisen kovaa, että on todella harvinaista, että kukaan juniori nousee suoraan liigarinkiin. Ellei se sitten ole harkittu linjanveto ja selkeä riski, kuten Hifkillä. Tulokset ovat sielläkin nähtävissä, todennäköisesti toinen kausi peräkkäin play-offien ulkopuolella. Kuinka moni luulee, että näistä heidän "kohujunnuistaan" edes puolet jatkaa enää ensi kaudella joukkueessa? Junnuissa dominoineet Häppölät ja Hirsot ovat jääneet täysin vauhdista äijien peleissä, se on surullinen fakta.\nEhkä täydellisessä maailmassa voitaisiin joka vuosi nostaa omia junnuja pari-kolme liigaan. Se tosin vaatisi sen, että jos pelaajan ura kestää n. 15-17 vuotta huipputasolla, tulisi jo siinä ajassa nostettua pari joukkueellista pelaajia ylös. Mihin se "poistuma" pistettäisiin?\nParhaat pelaa, niin se on oltava. Jos junnuista joku on parempi ja valmiimpi liigaan kuin esim. Jämsänen, niin siitä vaan. Ennenkuin näin on, niin valitettavasti paikkaa ei ole ansaittu. Mestiksessä pelaaminen on ihan hyvä vaihtoehto parin vuoden ajan a-junnujen jälkeen. Katsokaa vaikka Timo Pärssistä.\n04.02.2003 klo 12.38\nKyllä tuolla liigassa pitää pystyä myös tekemään tulosta, kun sinne pääsee kokeilemaan\nNiin, tämähän se on se ikuinen dilemma. Junnut laitetaan neloskenttään, joka käy 3 kertaa matsin aikana jäällä. Kahdessa minuutissa pitäisi sitten laittaa 4 häkkiä. Satorin ja Kapasen metodeihin on tällä kaudella kuulunut kolmen aktiivisen kentällisen peluutus. Jos jengissä on loukkaantuneita, niin sitten pelataan vaikka kahdella.\nOmien junnujen sisäänajon pitäisi olla systemaattista. Seurataan kehitystä junnuissa, ja annetaan selvät kiintopisteet näyttöpaikoille. Esim. "pelatkaa hyvin syksy, niin pääsette kuukaudeksi liigan kanssa pelaamaan". Samalla voisi lähettää MElomot ja Ahoset yms. vaikka pulkkamäkeen kuukaudeksi hakemaan vaikka motivaatiota. Loukkaantumisien paikkaaminen tulee tuohon päälle pakollisena, ja tietysti toisaalta ikävänä, plussana.\nNämä molemmat elementit puuttuvat Bluesista tällä hetkellä. Junnujen kanssa ei edetä systemaattisesti, kahden minuutin matseja käy pelaamassa kuka milloinkin (yleensä Sakko tai Sihvonen). Kaikkien kanssa tehdään kuitenkin sopimukset, mutta valtaosa ei pelaa otteluakaan, ei saa edes näyttöpaikkaa. Ja kun puoli joukkuetta on sairaana, niin pelataan varovaisesti max. kolmella ketjulla jotain heittopussejakin vastaan.\nNoista portin kolkuttelijoista (Sakko & Sihvonen) sen verran, että Sihvonen on taitava mutta pehmeä, ja vaatimaton viimeistelijä. Sakko taas on röyhkeä, ja osaa hyvin sen vakiovääntönsä: nousee etukulmalle ja laittaa yllättävästi kiekon häkkiin etuyläkulmasta, eipä oikein muuta.\nTilanne noiden yksittäisten nousijoiden ja esim. tämän koko -84-kentällisen kohdalla on ihan erilainen. Täytemiehet saadaan aina mukaan vaivatta pyörimään, mutta kokonaiselle kentälliselle pitäisi olla ihan oma rooli olemassa, ja luvassa normaalit peliminuutit. Siihen ei tällä hetkellä löydy Liiga-Bluesilta luottoa eikä uskallusta. Jossain vaiheessa se "tulikaste" pitää tälle porukalle saada, ja se pitäisi tehdä silloin kun porukka on vielä mahdollista saada kokonaisena poksiin. Ja tuohon on aikaa tasan tämä kevät.\n04.02.2003 klo 14.11\nSe junnujen "läpilyönti-ikkuna" on niin käsittämättömän pieni ja kilpailu äärimmäisen kovaa, että on todella harvinaista, että kukaan juniori nousee suoraan liigarinkiin. Ellei se sitten ole harkittu linjanveto ja selkeä riski, kuten Hifkillä. Tulokset ovat sielläkin nähtävissä, todennäköisesti toinen kausi peräkkäin play-offien ulkopuolella.\nJoo, mutta IFK:ssa ongelmien syynä on _ihan_ muut syyt kuin omien junnujen sisäänajo. Tuo junnujen sisäänajo on ainoata positiivista siinä meiningissä. Mikä olisi tilanne fanien keskuudessa, jos puoletkin omista junnuista, noista Häppölöistä ja Hirsoista olisi korvattu kahden pelin jälkeen jollain tusina-tsekeillä kuten Bluesissa on tapana ollut?\nToisen joukkueen pelejä käy katsomassa aina se 6000 katsojaa, vaikka pleijarit jäävät haaveeksi. Toisen joukkueen otteluita käy katsomassa 3000, vaikka kotietu alkaa olla plakkarissa. Toinen on peluuttanut järjestelmällisesti omia kasvattejaan pari kautta, toinen järjestää ostosmatkoja Tsekin divareihin. Toinen tekee varmasti rahallisesti paremman tuloksen kun toinen, jopa lähes perinteisen jääkiekkokulttuurin ehdoilla (vrt. nykyinen ostojoukkueangsti). Toinen on IFK ja toinen on Blues.\nLisäksi hyvänä esimerkkinä junnujen ennakkoluulottomasta peluuttamisesta on Kärpät ja JYP. Kärpät jo monien vuosien ajalta. Takavuosien TPS kasattiin kesän tullen ripari-porukasta, ja keväällä ongittiin Kanada-maljaa Aurajoesta. Jursipa Jursi.\nTottahan joukkueen pitää tulosta tehdä, se on selvä. Ei tuo junnujenkaan sisäänajo mitään hyvätekeväisyyttä tai sosiaalikiekkoa ole, vaan ihan raakaa businesta. Sillä luodaan imagoa, joka saisi espoolaisia enemmän halliin rahoineen. Lipputuloja ja sponsorirahaa, viivan alle jää sitten joukko numeroita. Iso tai pieni, punainen tai musta. Minä ostan heti kausarin kun omia junnujen kehitystyö järjestelmällistä liiga-tasolla.\nMikä on se tulos, jota joukkueen pitää tehdä? Voitto, rahallinen ja pelillinen. Miten se tulos pitää tehdä, kerran vai aina vaan, vuodesta toiseen rahaa takoen? "Take the money and run", vai pitkäjänteistä kehitystyötä tehden ja jopa jonkinlaistaa dynastiaa luoden? Noin hieman kliseistäen. Rakentava ja tuottoisa kehitys ei synny hetkellisellä kulutuksella tai markkinaosuuksien nopealla valtaamisella, vaan ennenkaikkea omia voimavaroja hyödyntäen paremmin kuin kiplailijat. Nyrkkisääntö pätee mihin vain, hoki-busineksesta kansantalouteen, eikä ole mikään vallankumouksellisen uusikaan edes.\nJos nyt taas tarkastellaan tätä yhtä kentällistä, on se pitkällä tähtäimellä oikein hyödynnettynä Bluesille selkeä voimavara ja kiistaton etu kaikkiin muihin joukkueisiin nähden. Eihän siltä nyt yhdessä yössä kannata mitään odottaa, mutta mitä on "riittävän nopeasti"? Vuoden parin päästä voi Bluesilla olla käsissään murhaavaa tulosta tekevä kentällinen, jota tullaan katsomaan kauempaakin. Tämä edellyttää, että Bluesin valmennuksessa tehdään junnujen sisäänajossa niitä oikeita asioita.\nTehdäänhän turhempienkin ukkojen kanssa pitkiä sopimuksia, ja ne tehdään aina menneitten meriittien ja nykykunnon mukaan. Ns. aikuisikäisten (25+) pelureiden kanssa on kehitystyö tehty jossain muualla, ja nyt siitä sitten koitetaan korjata jotain satoa ulos kauden - kahden aikana. Jos ei 10 ottelun jälkeen miellytä, niin ulos vain. Niin pitääkin olla tässä tapauksessa.\nMutta omat junnut tunnetaan, ja potentiaali on varmasti täysin kartoitettu bluesin koko valmennusorganisaation toimesta (Saintula). Kun oikeat asiat tehdään, saadaan ukoista takuuvarmasti se esiin, mitä niistä halutaan. Se vain vaatii järjestelmällisesti ja kärsivällisestä työtä. Riskittömämpiä "hankintoja" ne junnut ovat kuin jotkut Zibit ja Burgerit, Sarnot ja Näätäset, joissa sopparit tehdään muutaman ottelun perusteella, ilman tietoa oikeasti siitä mikä potentiaali ukoissa on, ja onko kehityksen kanssa mitään enää tehtävissä.\nJämsäsen kuvioita jo kommentoinkin jossain aiemmassa ketjussa. Läpilyöminen on varmasti ollut vaikeaa, kun joukkueessa ukot vaihtuu niin, että pelipaidoista loppuu kaksinumeroiset luvut kesken. Jämsäsen on LOISTAVA esimerkki siitä kun kehitystyötä ei ole tehty pitkäjänteiseti. Paljon hukkaan heitettyä potentiaalia. Otettu kaveri pyörimään sinne neloseen, ketään oikein kiinnostanut mitä kaveri tekee tai osaa. Toki jos samat virheet toistetaan näiden junnujen kohdalla, niin kaikki ovat varmasti taas heittämässä porukkaa pois, onhan se nyt ihan selvä. Ei siellä nyt sen takia pidäkään pelata, että on oma junnu. Parhaat pelaa, ja kun parhaat loppuu niin uusia saa kaupasta vai? Parhaita ei voi itse tehdä lainkaan, parhaat tulevat muualta. Tätä mieltä on varmasti se sankkalukuinen 3000 ihmisen joukko, joka käy Bluesin matseja katselemassa ja pitää joukkueen tuloksen suorastaan voitollisena?\nNäitä parhaita (jotka siis pelaavat) voi tuottaa itsekin, jos osataan. Jos ei osata, niin halu osata edes auttaisi. Näitä kumpaakaan (osaamista tai halua) ei Bluesin liigaorganisaatiosta löydy, ja seuraukset ovat mitä ovat. Ruuttua vaan ihmetyttää 3000 katsojaa ja kolminumeroiset pelipaidat ja punaiset isot luvut viivan alla. Ainiin mutta nythän alkaa olla jo ensimmäisiä kesän ensimmäisiä mökkiviikonloppuja, ja illalla tulee maalikostekin telkkarista. Siitähän se johtuu ettei porukka matsiin tule. Mutta se tuloshan tehdäänkin ihan muilla kuin katsojaluvuilla.\nHäppölät ja Hirsot ovat jääneet täysin vauhdista äijien peleissä\nMistä helvetin vauhdista? Kyttäileekö ne keskialueella liian hitaasti, vai lähteekö kiekko päätyyn hitaammin kuin muilla? Kahvauskin on niin hidasta ettei se millään yllä liigatasolle?\n04.02.2003 klo 15.05\nEn nyt rupea kritisoimaan tai kommentoimaan kenenkään kirjoituksia sen enempää, mutta kyllähän junnuja pitäisi pystyä nostamaan jengiin, mutta...\nOnhan noi nuorennusleikkauksetkin aika riskivetoja, mutta kuten monessa jengissä on myös nähty voi junnupitoisella joukkueellakin pärjätä.\nEspoossa ongelmana on myös se, että pelaajat joita on liigaan nostettu ovat olleet mielestäni aivan vääriä. Esimerkkeinä Siren, Pieninkeroinen, Jämsänen...\nPakkien puolella Gusse ja Lada nyt ovat jo pitempään tahkonneet liigassa, mutta ei heidänkään lisäksi ole paljoa tullut. No Hedberg oli, mutta hänelle kävi kuten kävi.\nHyökkääjistä sen verran, että Holtarin aikanahan hän ajoi parhaansa mukaan sisään Teemu Sireniä, joka ei vain täytä liigan mittoja taitojensa puolesta. Yritystä ja asennetta oli vaikka muille jakaa, mutta se ei riitä. Teemuhan pelasi Janeckyn ja McTavishinkin rinnalla jossain vaiheessa, mutta nyt ei ura tahdo oikein aueta edes Mestiksessä. Tämä taidon puute on ongelmana myös Jämsäsen ja Pieninkeroisen kohdalla.\nKoivusen ja Kaukokarin tapauksissa ei voi sanoa, että he olisivat saaneet erityisen paljoa näyttömahdollisuuksia. Toisaalta Karolla fysiikka ja asenne eivät varmaan olisi riittäneetkään liigaan.\nOn hieman ihmeellistä, että tälläisiä "kädettömiä" jyriä otetaan A:sta liigan ympyröihin pyörimään ja taitavat kaverit lähetetään kilometritehtaalle. Esimerkiksi juuri Jämsäsen kanssa samoihin aikoihin pelanneista kavereista saivat jotkut kokeilla, mutta Jämä on ainut, joka on pelannut enemmän ja jatkaa vieläkin. Siinä sivussa joukkueen ja koko sarjan paras pelaaja Kimmo Kuhta päästettiin IFK:hon.\nToki Sireninkin tyylisiä pelaajia tarvitaan joukkueessa, mutta kyllä A:sta pitäisi antaa taitaville yksilöille enemmän mahdollisuuksia, mutta toisaalta menestystäkin pitäisi tulla. Taitavien kaverien tulisi antaa vaan pelata oikeassa roolissa.\nSellainen rakennehan olisi hyvä, että nelos- ja ehkä kolmosketjukin kasattaisiin omista junnuista ja kaksi ensimmäistä ketjua olisi sitten aivan huippuluokkaa ja tekisivät maalit.\nTässä hieman esimerkkiä:\nCaloun - Hurme - kotimainen kovan luokan maalintekijä\nTElomo - Ylönen - Stapleton\nLappalainen - Immonen - Töykkälä\nTuo nyt oli aivan hatusta heitetty kokoonpano, jota ei tarvitse ottaa liian vakavasti, mutta ideana oli se, että kaksi ensimmäistä ketjua ovat sen verran kovia, että ne voivat kääntää otteluita omalla panoksellaan ja jälkimmäisissä ketjuissa olisi nuoria. Nämä nuoret kaverit voisivat myös nousta ylempiin ketjuihin, jos jollakin ei tahdo asenne riittää.\nPuolustuksessa sama voisi toimia mielestäni.\nJoka tapauksessa tulisi näille nuorille antaa vastuuta ja mahdollisuuksia toteuttaa itseänsä, myös hyökkäyspäässä.\n04.02.2003 klo 16.00\nJa väität että Blues taistelisi tosissaan PlayOff-paikasta tolla kokoonpanolla vielä tammikuun lopussa...\nHatusta vedetty tosiaan. Eihän tossa tarvitse kuin ottaa Caloun ja Stapleton miesvartiointiin, niin a vot... Vastustaja kouluttaa sitten meidän kokemattomia poikia 3/4-ketjussa, oppirahat tulis aika kalliiksi.\nLätkä on vaan tänä päivänä nimenomaan sitä tulosurheilua ja vähintään kolme kovaa kenttää on oltava -> siitä puheet liigan kovasta tasosta. Myöskään mitään tuloksellista välivuotta tuskin suvaittaisiin ainakaan Espoossa, Raumalla nyt saavat tehdä mitä huvittaa.\nNiin, btw, olen itse ehdottomasti sitä mieltä, että tusinaliigajyrät saisi lähteä saman tien junnujen tieltä. Samalla olen kuitenkin sitä mieltä, että niitä ei Bluesissa tällä hetkellä juuri ole, Seva ja Virkkunen olivat ne pahimmat esimerkit. Jämsänen on roikkunut mukana iät ja ajat, pelasi melkein kokonaisen kaudenkin vakituisesti 3. ja 4. kentässä (Hirvonen-Kalto-Jämsänen). Kehitystä ovat hidastaneet loukkaantumiset, siksi on ollut vaikeaa. Mutta ei Jämä mikään järjestelmän uhri ole, kaverista ei vaan taida olla muuta kuin 3/4-ketjuun karvaajaksi, toki ihan hyvä suoritus sekin.\nNelosessa olisi tilaa, kunhan vaan osoittaisivat että ovat parempia kuin Hire, Jämä tai Näätänen. Ja jos ovat sitä, varmaan heille tehdään ensi kaudeksi tilaa. Lappalainen-Immonen-Töykkälä -ketjun on kuitenkin parempi pelata tällä kaudella A:n ykkösessä kuin liigassa 8min / ottelu... Mutta ehdottomasti samaa mieltä ollaan siitä, että toi kenttä on voimavara, joka ei saa jäädä hyödyntämättä (kauhuskenaarioissa ne on 2 vuoden päästä uusi HPK:n sensaatioketju...).\nHIFK-Blues-vertailu ontui aika pahasti: suuri osa HIFK:n kannattajista käyvät katsomassa pelejä, vaikka joukkue rypisi kuinka syvällä... alkukausikin se osoitti. Tällaisia Blues-kannattajia on selkeästi vähemmän, se on suurin syy yleisömäärään: nuori organisaatio, vähän perinteitä... HIFK:n viime kausi taas osoitti sen, ettei kahta liigakentällistä voi korvata kahdella junnukentällä, vaikka olisivat olleet junnuissa kuinka hyviä tahansa.\n04.02.2003 klo 16.25\nEhkä tuo kokoonpano oli hieman ontuva siinä mielessä, että nuoria oli hieman liikaa, mutta kyllä uskon, että junioreista voi nostaa paljon pelaajia. Olettaen, että nämä kaverit ovat kanssa hyviä ja taitavia.\nSiinä Kaljami on oikeassa, että välivuosi on Espoossa aika poissuljettu vaihtoehto.\nTuohon kokoonpanoon vielä sen verran, että toisaalta junioreista parhaille voisi kyllä antaa mahdollisuuksia vastuullisissakin rooleissa. Kyllä välillä voisi kokeilla nuoriakin kavereita kokeneempien kaverien rinnalla.\nJoukkueessa tulisi olla tasapaino kokeneiden ja nuorten kaverien välillä. Kyllä kahdessa viimeisessä ketjussa voi olla aika paljon nuoria. Ei se tunnu Kerhollakaan olevan iso ongelma, vaikka siellä nelosessa viilettää nuoria jätkiä, eikä IFK:n viime kausi mennyt mielestäni metsään nuorten takia vaan sen takia, että kokeneemmat kaverit floppasivat.\nKyllä sitä vastuuta pitää antaa rohkeasti.\n04.02.2003 klo 17.50\nMun mielestä on turhaa verrata Bluesia IFK:n tekemisiin. Bluesissa on menty viimeisen kahdenvuoden aikana eteenpäin aimo harppauksin jokaisella osa-alueella, sitä tuskin kukaan pystyy kiistämään. Ruutun toiminnanjohtajakaudella ei olla enää ostettu mitään tusinapelaajia, jota vielä pari kautta sitten kieltämättä rosterista löytyi. Menestyksen myötä myös katsojaluvut nousevat varmasti.\nTed Sator oli katsomassa A-nuorten matsia muutamaviikko sitten, joten kiinnostusta tuntuu olevan myös valmentajilla. Ruuttukin on tuolla Matinkylässä matseissa pari kertaa näkynyt, joten ei kaikki tiedot ole Saintulan raportoinnin varassa.\nKaikilla joukkueilla on tapahtunut jossain vaiheessa näitä lipsahduksia, joissa hyvä junnu ei mahdu joukkueeseen, mutta nousee tähdeksi jossain muualla. Vai onko esim. Tom Koivisto huonopelaaja, kun hän sai kenkää "Jursin akatemiasta"?\nNäätänen ja Nieminen on mun mielestä saanut ihan hyvin peliaikaa ja vastuuta tänävuonna mikä on hyvä asia. Samoin Pelkonen ja Jalasvaara on pelannut jo hyvin liigassa. Eikä pidä unohtaa "ikuisuusprojekti" Määttää, joka on saanut joidenkin mielestä jo liikaakin näyttöpaikkoja. Mitään yleispätevää ohjettahan tälläisikään asioissa ei ole, jotkut pelaajat ovat vaan kypsempiä liigaan aikaisemmin kuin toiset sama asia tuonne NHL:ään siirtymisessä.\nKyllä tästä vielä hyvä tulee, en epäile yhtään, etteikö nykyinen organisaatio hommiaan osaisi (Helinin, Äikään ja kumpp. aikana ei oikein usko aina riittänyt), pitää vaan maltaa odottaa...\n04.02.2003 klo 18.23\nEs tut mir leid, mutten usko että esim Sakko tai Sihvonen saavat ensikään kaudella näyttöpaikan. Joku tuosta Töykkälä-Immonen-Lappalainen ketjusta sen saattaa alkuvuonna jopa saadakin. Sitten jos ei loukkaantumisia tule ja esim Sarnon ja Stapletonin stuntit saapuvat lokakuussa niin eipä paljon mahdollisuuksia ole. Tuskin tämä kolmikko nyt älyttömästi saa vastuuta muuallakaan ensi kaudella. Ei Jäminki esim paljoa ole pelannut vaikka pelaa sentään heittopussissa.\nToisaalta, kuinka moni -83 tai -84 pelaa tällä hetkellä näkyvässä roolissa mestaruutta tavoittelevassa joukkueessa? Ehkä K.Lehtonen ja J.Pitkänen. Lisäksi voi lisätä T.Ruudun. Nämä kaikki ovat kuitenkin superlupauksia joita valitettavasti meiltä ei taida löytyä.\nSumma summarum: mestaruutta tavoittelevassa joukkueessa voi mielestäni olla näin nuorille pelaajille (17-19v.) korkeintaan kaksi paikkaa (yksi pakki, yksi hyökkääjä). Toki poikkeus vahvistaa säännön, muttamutta....\n05.02.2003 klo 18.48\nKapulainen: pitääkö niitä junnuja sitten peluuttaa aina koko kentällistä kerrallaan?\nesim 3. ketjuun\nja meillä on kenttä, mikä ei ime kuutta maalia ottelussa, ja jossa on silti 2 tulevaisuuden toivoa melko hyvässä opissa ainakin tahtopelaamisen suhteen.\n1. ja 2. ketjuihin sitten ratkaisuihin kykeneviä äijiä, joita nämä ketjut tukevat\npikkulauantai vauhdissa... lukekaa ajatus, älkää tekstiä.\n06.02.2003 klo 01.38\nHear hear Kapulainen! Juurikin tämä väärien pelaajien nosto ja parhaiden pois päästäminen oli sitä valmennuksen kyvyttömyyttä ja vääriä asioita joista puhuin. Ettei vaan päästettäisi samat virheet tapahtumaan nytkin, ja monta junnua lipsumaan käsistä. Tosin se on kyllä väistämätöntä, kun potentiaalia on liian paljon yhden joukkueen tarpeisiin. Suoraan liigaan suht normaaleja minuutteja pelaavia junnuja voi nostaa ehkä juuri tuon kentällisen, muttei juuri enempää. Senpä takia sisäänajo pitäisi tehdä vaiheittain ja suunnitelmallisesti.\nEn siis todellakaan ole nyt nostamassa mitään koko kentällistä Play-Offien hihaässäksi ja mestaruuden ratkaisijaksi, en todellakaan. Vaan alottaisin niiden junnujen sisäänajelun nyt, jotta ensi kaudella oltaisiin vähän valmiimpia. Jossain vaiheessahan se pitää aloittaa, ja mitä aiemmin, sitä parempi. Olisi voinut jo syksyllä kertoa, että "te pelaatte liigan kanssa viikot ne ja ne, ja te pelaatte ne ja ne". Lähettänyt Miika Elomot ja Ahoset ja muut tahvot sieltä kuukaudeksi jonnekin, ja peluuttanut junskuja. Mutta eikun ei, kahdella ja puolella kentällisellä pelataan vaikka väkisin. Tuota juttua en vaan tajua.\nNuo -83:set ovat toki lahjakkaita ja nyt isoissa rooleissa joukkueissaan, mutta onhan se sisäänajokin aloitettu aikaisemmin. Samanlaisia raakileita ne ovat olleet silloin kun ekat matsit ovat aloittaneet. Siinä ei talentti paljoa paina kun ensimmäiset bambi-askeleet liigajäillä otetaan. Joku joukkue koitenkin uskalsi laittaa poika-Lehtosen maaliin jo pari vuotta sitten. Ei tainnut edes turpaan siinä matsissa tulla, mutta vaikka tuli niin mitä sitten. Lehtonen vuosi tämän jälkeen Jokereille sen kauan himoitun mestaruuden kantoi Ilmalaan.\nJa miksei voisi Blues-touhua verrata IFK:hon? Tottakai vertailussa pitää ottaa huomioon joukkuiden perinteet. En todellakaan vertauksellani koittanut osoittaa sitä, että porukka käy siellä vain junnujen takia, vaan yleisestä meiningistä siellä. Siellä se IFK:laisuus on aina merkinnyt jotain pelaajille ja faneille. Ja mistäköhän se johtuu? Siitä että niillä on punaiset paidat, vai että joukkueen nimi loppuu k-kirjaimeen? Ei, siellä on joskus tehty asiat oikein, ja se kannattelee hommaa näin pitkälle asti.\nTähän pitäisi Espoossakin pyrkiä. Tokihan ajat ovat muuttuneet, ja pitää tehdä jotain ihan muita asioita kuin joskus 60-luvulla. Eikä se tapahdu missään tapauksessa kaudessa tai kahdessa, vaan se on pitkä prosessi. Jostain se "Blueslaisuus" pitää rakentaa, ja ennenkaikkea sen rakentaminen aloittaa.\nSitäpaitsi, onhan Bluesillakin perinteet. Ne vain ovat kovasti lyhyemmältä ajalta, ja eivät niin mairittelevia. Näistä perinteistä ei pääse eroon millään, mutta niiden luomasta imagosta pääsee. Ja siitä ei pääse eroon kuin luomalla uutta. Se taas vaati malttia ja tähtäimen asettamista pitkälle tulevaisuuteen, ja sitähän on toitotettukin Bluesin johdon taholta. Hommaa pitää tehdä uskoen siihen, että kehitystyön aloitukseen kuluneet pikkuruiset pisteet jonkun junnuketjun ennakkoluulottoman peluuttamisen takia tulisivat korkoineen ja moninkertaisina takaisin jonkin ajan kuluttua.\nKasinelosten kannalta homman tekee hankalaksi se, että jos se koko remmi halutaan kehiiin nostaa, niin siellä sitten pitäisi olla tilaa koko kentälliselle. Vaikka kyseessä on koko kentällinen, niin eihänä ne nyt mitään kädettömiä Sedinejä ole, jos toisistaan eroon joutuvat, tokihan ne siellä muissakin ketjuissa pärjäävät. Mutta jos jotain halutaan kokeilla ja luoda jotain erikoista, niin silloin tuo ketju olisi siihen oiva mahdollisuus.\nJos viimeistään ensi kaudella ei nähdä tätä kautta enempää uusia junnuja liigassa, on se Bluesin johdolta sekä tyhmyyttä, että luottamuksen puutteen tökerö osoitus A-junioreiden valmennustyötä kohtaan. Siellä on tehty pitkä 3 vuoden projekti, johon ovat sitoutuneet koko joukkue pejaajia ja valmentajia ja Bluesin valmennusjohtoa myöten. Jos tämän projektin hedelmät jätetään korjaamatta, niin hiljaseksi vetää.\nNiin, ja tällä hetkellä ainoaksi tällä kaudella oikeasti liigaan nostetuksi junnuksi lasken Pelkosen. Jalasvaaran ja varsinkin Sakon ja Sihvosen visiitit ovat olleet penkit päätä ja kolme minuuttia kentällä. Eli ei bal mittä.\n06.02.2003 klo 11.52\nKapolle sen verran, että eihän niitä junnuja missään nimessä tarvitse peluuttaa koko kenttänä.\nTämä -84 kenttä nyt vain olisi sellainen koostumus mitä kannattaisi kokeilla ihan sellaisenaan. Harjoituspeleissä ja ehkä alkukaudesta voisi ketjun antaa pelata sellaisenaan ja sen mukaan sitten katsoa mihin rahkeet riittävät.\nTuo Kapon ehdotus ketjusta olisi varsin hyvä. Siinä olisi juniorilla varmasti hyvä paikka päästä kokeilemaan taitojaan.\nOlen varsin samaa mieltä Cosmon kanssa siitä, että nyt pitäisi alkaa nostamaan junioreita hieman enemmän. Maltilla tottakai.\nKyllä uskon, että ensi kauden kokoonpanoon mahtuisi A:sta kahdesta kolmeen uutta kaveria.\nKyllä organisaatiossakin varmasti tiesostetaan tämä tilanne, maksoihan Blues A-junioreille viime kesänä jonkun näköistä rahaa, että voi kesällä panostaa täysillä jääkiekkoon. Täsmentäkää, jotka tiedätte asioista paremmin. Ainakin jotain tämän suuntaista Ruuttu puhui radiossa kesällä. Hän on myös haastatteluissa maininnut useampaan otteeseen junioreiden tärkeyden. Viime kauden lopussa Ruuttu sanoi, että parin vuoden sisällä olisi A:sta tarkoitus nostaa pelaajia kentällisen verran ja lisäsi vielä, että kyseessä ei olisi mikään neloskenttä.\nLuottamus organisaation ammattitaitoon on kova ja uskon, että Ruuttu hoitaa myös junioripuolen yhtä kovalla ammattitaidolla kuin muutkin asiat joukkueessa.\n06.02.2003 klo 21.25\nJalasvaara on itseasiassa pelannut enemmän kuin Pelkonen. Murphyn ollessa loukkaantunut Jalasvaara pelasi ykköspakkiparissakin, ja hyvin pelasikin. Mielestäni voisi korvata ensi kaudella Murphyn heittämällä.\n06.02.2003 klo 21.44\nJalasvaara ja Murphy ovat täysin erityylisiä, joten siihen nähden korvaaminen on väärä sana.\nJanne on kuitenkin enemmän fyysisen puolen pelaajia, kun taas Murphy on taitopakki.\nEnnemmin Murphyä voi verrata Pelkoseen, joka on taas 84-pakkiparin taitavampi pelaaja.\n06.02.2003 klo 23.33\nTaisi Juhalla ukot mennä sekaisin? Pelkonen on pelannut lähes koko kauden liigassa, Jalasvaara debytoi voitto-ottelussa IFK:ta vastaan. Tai sitä edellisessä matsissa. Eli Pelkosella nyt 30 matsia, Jalasvaaralla 9. Pelkonenhan ainoan syöttöpisteensä sai jostain yv-maalista, Vykon parina siinä taisi pelata. Saattoi joku muukin olla.\nPelkosen parhaat avut ovat ulottuvuus ja hyvä liike. Jalasvaara ei luistelussa paljoa jää, mutta selkeinä etuina mielestäni Pelkoseen verrattuna ovat ennenkaikkea kiekollinen peli (rauhallisuus, avaukset) ja fyysisyys, joka välillä on vähän porsaalle haiskahtavaakin. Owlun poika nousee myös hanakasti hyökkäyksiä tukemaan, mutta silti kerkiää aina takaisin puolustamaan. Ja ihastuttihan Jalasvaara jo Jutiakin jalkakikoillaan.\nItse pitäisin Jalasvaaraa kokonaisuutena hieman parempana pakkina kuin Pelkosta. Mutta 20v-kisoihin olisin kuitenkin valinnut toistapäin, vaikka hyvin Jalasvaarakin tonttinsa hoiti.\nVähän veikkaan, että ne Bluesin kesärahat eivät mitään hirmusia ole. Mutta onhan Blues näille muuttajille (paitsi Tukonen) kämpät toki hommanut, kuten tietysti asiaan kuuluu. Vielä kun Blues hoitaa kaikille vielä jonkun opiskelupaikan, niin saadaan näistä vielä joskus ihan kunnon kansalaisia! :)\n07.02.2003 klo 14.00\nPelkosen toistaiseksi ainoa syöttöpiste tuli HPK:ta vastaan joulukuussa, ja kysessä ei ollut ylivoimamaali. Jirin parina hän toki siinä vaiheessa oli.\n2.18 1-0 Jiri Vykoukal (Tommi Pelkonen)\nSekä Pelkonen että Jalasvaara ovat kyllä pelanneet hyvin kentälle päästyään. Pelkosella on muutama maalipaikkakin ollut, mutta ilman tulosta toistaiseksi. Yhden hylätyn maalin hän teki myös lokakuussa.\n10.02.2003 klo 10.29\nBluesin kasineloset olivat tulessa Tsekin turnauksessa. Matseista ei hirveästi ollut esim. online-seurantaa netissä tms., ja SJL:n sivuilla kommentit ovat varsin suppeat, eikä kaikista matseista ole edes kommentteja tai tilastoja. Tuloksetkin ovat mitä sattuu (vrt. Suomi-Sveitsi 1-3).\nOnneksi (?) Tsekin kiekkoliiton sivuilta löytyi ainakin valtaosasta matseja tilastot ja sitten joku yhteenveto koko turnauksesta. Linkki niihin tässä: http://www.hokej.cz/index.php?akce=archivclanek&webid=259&id=15312\nNuo kokonaistilatot näyttävät vielä olevan ilman viimeisen päivän otteluita, mutta lopullinen pistepörssi löytyykin jo SJL:n sivuilta, http://www.finhockey.fi/48927\nIhan hyvin siis kulki Bluesin ketjulla. Kalpan Keinänen valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi.\nSuomi voitti turnauksen, mutta skaboissa ei ollut Venäjää mukana, eikä Tsekkikään tainnut parhaalla miehistöllä mukana olla. Tosin puuttui Suomeltakin Bergenheim, Filppula ja Pelkonen, jotka varmasti nähdään 20-v kisoissa jos vain terveenä ovat.\n10.02.2003 klo 11.51\nEivät menneet miehet sekaisin. Tarkoitin lähinnä sitä, että vaikka Pelkonen toki on ollut kokoonpanossa, ovat hänen pelaamat ottelunsa laskettavissa yhden käden sormilla. Jalasvaara taasen pelasi huomattaviakin minuuttimääriä Murphyn loukkaannuttua. Tarkoitin tuota Murphyn korvaamista nimenomaan kiekollisella puolella, jossa näkisin Jannella olevan potentiaalia vielä paljon enempään, kuin mitä nyt on nähty. Pelkonenkin on pelannut ne harvat vaihtonsa ihan hyvin, mutta kiekollisena ei ole ollut lähellekkään yhtä varman oloinen kuin Jalasvaara.\nMurphy voidaan siis hyvillä mielin jättää ensi kauden joukkueesta pois ja nostaa Jalasvaara tilalle. Pisteitä ei ehkä heti tule samaan malliin kuin Corylla, mutta fyysisellä puolella paikkaa Pohjois-Amerikan avun koska vain, ja kiekollisena sama tulee tapahtumaan joko ensi kaudella tai sitä seuraavalla. Mikäli kehitys jatkuu samanlaisena.\n20.02.2003 klo 12.25\nNiin kyselinkin tuossa toisessa ketjussa tuosta A:n pakista Joni Tuomisesta. Kaveri on ilmeisesti pelannut varsin hyvin tällä kaudella.\nMinkälaisesta kaverista on kyse? Kertokaa te jotka olette nähneet kaverin pelejä.\nOnko ollut jo liigan mukana ja mahtaakohan päästä kesällä ja ehkä syksyllä rinkiin?\nSen verran nuorista, että kyllä toi Immonen on kovan luokan pelimies. On se kyllä ihme, jos ainakin hänelle ei anneta mahdollisuutta nousta liigan mukaan ensi kaudeksi.\nOnkohan Sator kiinnostunut nuorien kasvattamisesta, kuten joskus alkukaudesta mainitsi vai oliko vain puhetta?\nVoisikohan Satorilla ja Virran Hantalla (jos tulee siis) olla enemmän intoa nostaa nuoria rinkiin ja antaa mahdollisuuksia kuin mitä nyt on tapahtunut?\nViimeksi muokattu: 22.02.2003\n22.02.2003 klo 22.15\nBlues, HIFK, Ilves, Saipa, Tappara.\nA-juniorit jyräsivät tänään 22.2. vakuuttavasti Tapparan Tampereella numeroin 6-1. Samalla varmistui melko varmasti jo loppusarjan kakkospaikka ja ilmeisesti Bluesin A-juniorit olivat loppusarjan paras joukkue. HIFKin loppusarjan voittohan tuli käsittämättömästä sarjaohjelmasta johtuen, jossa eri alkusarjoista tulleet joukkueet saivat loppusarjaan mukaansa pisteet omasta alkulohkostaan.\nVaikka Tampereella tänään tuomarikin oli vähintäänkin suosiollinen, niin tasakentällisin peli oli hyvin vakuuttavaa. Tänään ei ylivoimapeli kulkenut kuitenkaan aivan viimeisen päälle, joten siinä on vielä parannettavaa ennen play off-pelejä.\nTapparavoitto tänään oli Bluesin yhdeksäs!!! voittopeli putkeen. Bluesilla ei tämän vuoden puolella ole yhtään tappiota varsinaisella peliajalla!!!\nVarsinkin maalivahti Jere Myllyniemi on pelannut upeasti, vaikka on samaan aikaan armeijan harmaissa ja harjoittelu sekä peleihin valmistautuminen on varmasti kärsinyt tästä jatkuvasta reissaamisesta kasarmin ja jäähallin väliä. Jerellä voi olla vielä jopa käyttöä liigassa tällä kaudella!!!\nToivotan A-junnuille samanlaista taistelumieltä jatkopeleihin ja MENESTYSTÄ!!!\nTäyskäännös ja eteenpäin!!


Vastaantulija pahoinpiteli kaksi 19-vuotiasta\nlauantai 27.04.2013 klo 10:31\nJoensuussa tuntematon mies pahoinpiteli 19-vuotiaita lyömällä heitä nyrkeillä ja kaatamalla heidät maahan.\nVälikohtaus tapahtui perjantaina kello 23.47 Joensuussa Kalevankatu 37 kohdalla. 19-vuotiaille joensuulaismiehille ennestään tuntematon mies kävi yllättäen heidän kimppuunsa. Mies löi 19-vuotiaita nyrkeillä, jonka jälkeen hän kaatoi heidät maahan. Mies jatkoi nuorukaisten pahoinpitelemistä vielä heidän ollessaan maassa.\nToiselle uhreista tuli ruhjeita sekä turvotusta kasvoihin ja polveen ruhje. Toinen uhri valitti kipua kädessään, jonka vuoksi hän meni ensiapuun tarkastuttamaan vammansa. Nuorukaiset kuvailijat hyökkääjää lihaksikkaaksi nuoreksi mieheksi. Tällä oli yllään harmaa huppari yllään.\nMiehen seurassa ollut toinen vähän pienempi kokoisempi mies. Uhreilla ei ole varmuutta siitä, osallistuiko myös toinen miehistä pahoinpitelyyn. Tekijät olivat poistuneet pahoinpitelyn jälkeen torille päin.


Puunkuormaajamestari 2017 - Finaali Tuurissa - Konepörssi.com\nPuunkuormaajamestari 2017 – Finaali Tuurissa\nPääosin Hiabin, Volvo Trucksin ja Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry:n organisoima Puunkuormaajamestari 2017 -kisan finaali järjestettiin syyskuun lopussa Keskisen kyläkaupan pihamaalla Tuurissa. Miesten loppukisaan oli kutsuttu paikalle kevään ja alkusyksyn eri paikkakunnalla järjestettyjen osakilpailujen 12 parasta. Ensimmäistä kertaa mittelöivät nyt myös naiset näytöskisan merkeissä samoin kalustoin kuin miehet. Finaalin yhteydessä nähtiin myös Hiab HiVision -kuormauskisa.\nTämänvuotinen kisa, joka muuten oli sarjassaan 32., ajettiin läpi perinteiseen tapaan parikilpailuna kahdella Volvo FH16 750 -alustalla, Loglift 118S -kuormaajalla ja Alucarin pankoilla varustetulla kalustolla, niin miesten kuin naisten kisakin. Siinä kaksi kilpailijaa teki suorituksen samanaikaisesti. Eli yksinkertaisesti tukit pois nupin kyydistä ja sitten taas takaisin kyytiin. Paras aika ratkaisi. Tuomarit tutkailivat tietenkin suorituksen aikana sen ”puhtautta”. Epätasaisesti tehdystä kuormasta tuli sakkosekunteja, kuten myös mahdollisesta kaluston vahingoittamisesta kuormauksen aikana.\nKuormauskisaan liittyy myös tuomarityöskentelyä. Tässä Alucarin toimitusjohtaja Anssi Alasaari mittamiehen hommissa. Tapahtuman pitkäaikaisin puuhamies, Hiabin Hannu Iivanainen, pitää kirjaa.\nAlun osakilpailuissa pääsi testaamaan HiVision-etäkuormausjärjestelmää. Halukkaat voivat tuolloin osallistua arvontaan. Voittona oli pääsy näytösluontoiseen HiVision-loppukisaan. Siinä nähtiin viisi kuljettajaa. Arvontaan ilmoittautuneita oli lähes 500. Yksittäislähtönä ajettu loppukisa käytiin lähes vastaavalla kalustolla, mitä parikilpailutkin. Siinä samanlaisilla varusteilla olevaan laitteeseen oli asennettu Hiabin uusi HiVision-järjestelmä, joka mahdollistaa kuormauksen kuorma-auton ohjaamosta käsin. Kuormaaja on varustettu useilla kameroilla, ja kartanlukijan penkillä istuva kuski näkee kohteen VR-lasien välityksellä mukavasti lämpimässä hytissä istuen. Itse kisassa piti rakentaa tukeista auton taakse viisikerroksinen tikkutalo auton vierellä olevasta kasasta, ja lopuksi taas purkaa rakennelma takaisin kasaan. Aika ratkaisi tässäkin kisassa. Toki sakkosekuntejakin oli tarjolla esimerkiksi tukin putoamisesta.\nPaikalla oli myös entisaikojen kuljetuskalustoa. Laitteet oli kunnostettu muinaiseen loistoon.\nAlkukilpailuissa taottiin finaalia kovempia aikoja. Liekö suurella yleisöllä ollut osansa asiaan. Paikkakunnittain parhaita esittelevää taulua pitelee tässä Metsäalan Kuljetusyrittäjien (MKY:n) toiminnanjohtaja Kari Palojärvi. Olisikohan tässä kilpailussa ainesta suuremmille estraadeille. Suomi-Ruotsi-maaottelulla voisi aloittaa.\nEnnen finaaleja kuormaajakisaa käytiin alkusarjan kilpailuina kahdellakymmenellä paikkakunnalla. Alkukisapäiviä kertyi yhteensä 26. Niissä kirjattiin yhteensä 968 suoritusta. Mahtuupa mukaan yksi diskattukin suoritus. Nimittäin allekirjoittanut. Toimittajan lienee vielä toistaiseksi parempi pysytellä näppäimistön takana.\nAlkukisojen parhaan ajan kellotti savonlinnalainen Samuli Rönkkönen ajalla 5.24. Kaikki miesten kaksitoista parasta mahtuivat alkukilpailujen ajoillaan lähes kahden minuutin sisään. Naisten varsinainen kisa käytiin alkusarjan yhteydessä. Siellä voiton vei noormarkkulainen, työkseen tukkiautoa ajava Maija Pohjankivi. Finaalitapahtumaan oli kutsuttu paikalle neljä naista näytösluontoiseen kisaan. Ja kunnon näytös saatiinkin siitä, miten kuormanteko onnistuu myös kauniimmalta sukupuolelta. Aivan miesten aikoihin ei naisten kisassa päästy, mutta pienet hentoiset naiset nakuttivat kuitenkin sellaisia aikoja, että siinä moni metsäteiden kuningas jää helposti toiseksi.\nHiVision-finaali käytiin siis viiden arvotun kuljettajan kesken. Itsekin VR-laseilla tapahtuvalla etäkuormauksella kylmät tyypit kokeilleena voi vain ihmetellä, miten nopeasti jotkut omaksuvat uusia asioita. HiVision-kilpailijat nimittäin olivat päässeet harjoittelemaan, tai paremminkin kokeilemaan järjestelmää alkukisojen suorituksen verran, joka oli tuolloin parhaimmillaan vain muutamia kymmeniä minuutteja. Siitä huolimatta lähes ”sokkona” tehty suoritus sujui kaikilta miehiltä varsin sutjakkaasti, ja näytöskisan voittajakin saatiin selville.\nHiVision-kisassa rakennettiin auton taakse viisikerroksinen tikkutalo. Lopuksi rakennelma purettiin takaisin kasaan auton sivulle. Kuljettaja istui suorituksen aikana mukavasti auton hytissä. Kamerat välittävät kuvan kohteesta kuskin VR-laseihin. Hallintalaitteet on sijoitettu ”pelkääjän paikalle”.\nItse kilpailutapahtuman lisäksi paikalla nähtiin puunkuljetusalan tekniikkaa ja palveluntarjoajia. Erilaista nykyaikaista kuljetuskalustoa oli jonkin verran esillä, sekä myös hieman historian havinaa. Paikalle oli nimittäin saapunut muinaiseen loistoonsa kunnostettua puunajon kalustoa vuosikymmenien takaa. Hiabin edustajien mukaan tapahtuma-alueella vieraili päivän aikana toista tuhatta henkeä. Ensi vuonna kisa jatkuu taas ensin paikkakuntakohtaisilla alkukilpailuilla. Finaali käydään Metko-näyttelyn yhteydessä elokuun lopussa Jämsässä.\nNoormarkkulainen Maija Pohjankivi voitti kiertueella käydyn kuormaajakisan. Tuurin näytöskilpailussa hänet kuitenkin jätettiin kolmannelle sijalle. Maija ajaa työkseen puuautoa neljän auton perheyrityksessä. Selvittämättä jäi kuka on perheen sisäinen kuormaajamestari. Maija pistää ainakin vahvasti kampoihin muille.\nPuunkuormaajamestarin titteli meni Pornaisiin, Kai Sirenille. Sekatyömieheksi itsensä tituleeraava mestari on voittanut tittelin aikaisemmin jo useampiakin kertoja. Puunajoa hänellä on takanaan noin 15 vuotta. Nyt 50-vuotias Kaitsu sanoo aloittaneensa puunajon vuonna 1988, mutta tehneensä sitä viimeksi vuonna 2003. Levossa kehittyy, kuten hän totesi. Nyttemmin työpäivät kuluvat rakennustyömailla ja energiapuuta ajellen.\nAlkusarjojen parhaan ajan kellottanut Samuli Rönkkönen jätettiin tylysti häntäpäähän.Toiseksi sijoittunut siilinjärveläinen Petri Varkoi oli finaalissa mukana 13. kerran. Mestaruuksiakin löytyy häneltä palkintokaapista. Petri sanoo heilutelleensa ammatikseen kuormaajan sauvoja jo 37 vuotta. Hopea ei ole häpeä, kuten hän totesi iloisesti finaalin jälkeen. Ensi kerralla taas mukaan vuoden kokeneempana.\nNaisten näytöskisan voittajan tuuletukset. Jonna Matikainen Mäntyharjulta näytti muille kilpailijoille sekä yleisölle miten puu siirtyy neidon käsissä. Ja siirtyihän se. Jonna on ajanut nyt kolme vuotta puuta metsästä toimien yrittäjäisänsä kanssa Energialinjat Oy:n nimellä. Ensimmäisen kosketuksensa hallintavipuihin hän sai jo seitsemän vuotiaana, kun isä istutti hänet kuormaajan penkille. Kollit vaviskaa.\nToiseksi tullut porilainen Sarah Lindahl on puolestaan heilutellut kuormaajan vipuja vasta reilun vuoden verran päivätyökseen vieraalla. Rauhallisin ottein operoinut Sarah pistää varmasti ensi vuonna Jonnalle kunnolla kampoihin. Nyt kun yhteinen kisa on käyty, ovat vastustajan otteet paremmin tiedossa.\nHiVision-loppukisaan pääsi arvalla, mutta voittajan pölkky piti ansaita. Taistelu meni lopulta sekuntipeliksi Niko Luoman ja Ismo Pesosen välillä päättyen Nikon eduksi.


Kirahville kaulahuivi: Lohtuleivontaa\nTi 25.6.2014 23.03\nmarikan polut 26.6.2014 7.41\nkuulostaapa rankalta päivältä!\nKati 26.6.2014 21.37\nRehellisyyden nimissä on sanottava, että kyllä se oli. Onneksi tämä päivä on vain kerran vuodessa.\n-tarjah- 26.6.2014 9.07\nSilakkaisella on hieno sänky ;) meidän isommat lapsoset nukkuivat samanlaisissa lapsuutensa, yhteisessä huoneessa...mikä muuten on tuo, joka kattolampussa kiemurtaa?\nKattolampussa kiemurtelee naistenpäivänä istutetun pavun varsi. Pitäisi oikeastaan jo katkaista ja hävittää, mutta kun raaski...


Twisted Sister - You Can't Stop Rock'n'Roll (1983) - Metalliluola\nKoti Levyarviot Twisted Sister – You Can’t Stop Rock’n’Roll (1983)\nTwisted Sister – You Can’t Stop Rock’n’Roll (1983)\nYli 40-vuotisen uransa tänä vuonna jäähyväiskiertueella paketoiva Twisted Sister saapuu Poriin ja Suomeen tänään viimeistä kertaa. Bändi on toistuvasti todennut, ettei heidän osaltaan paluuta tämän jälkeen enää ole vaan homma todella on tässä. Loputtomia comebackeja tehneiden Kissin ja Scorpionsin tielle ei siis lähdetä. Päätöstä on kunnioitettava, sillä live-esiintymisissä yhtyeen uudelleen aktivoitumisen jälkeen taso on säilynyt jatkuvasti korkeana. Studiossa on lähinnä tehty uudelleen nauhoituksia, yksittäisiä raitoja soundtrack-tarkoituksessa sekä yksi joululevy. Ehkä viisas ratkaisu on ollut jättää varsinaiset studiolevyt sinne kultaiselle 1980-luvulle, jolloin bändi julkaisi viiden vuoden aikana yhtä monta kiekkoa.\n”You Can’t Stop Rock’n’Roll” oli aikanaan Twistareiden toinen studioalbumi ja edelsi bändin supertähteyteen nostanutta ”Stay Hungry”– klassikkoa. Vuoden 1982 debyytti ”Under The Blade” oli vihainen ja raskas tuotos, jonka kappaleet nostettiin suurimmaksi osaksi jo yhtyeen edellisen vuosikymmenen klubivuosien tuotannosta. ”You Can’t Stop Rock’n’Roll” tehtiin pääasiassa uudesta materiaalista säilyttäen vielä vihan ja kapinan tunteen, mutta sävellykset olivat kaupallisempia sekä hiotumpia. Dee Snider osasi mainiosti ja ajan hengen mukaisesti rakentaa varsin yksinkertaisista aineksista nerokkaan tarttuvan kokonaisuuden. Lisäksi yhtye hyödynsi täydellisesti uuden MTV-kanavan potentiaalin. LP:ltä lohkaistut kolme singleä ja videot valtasivat kanavat sekä radion ääniaallot, tuoden Twisted Sisterin nimen suuren yleisön tietoisuuteen ennenkuin seuraavalla kiekolla sitten lopullisesti räjähti.\nTällä levyllä kuullaan vielä vihaista ja tiukan metallista Twisted Sisteriä, mutta valitettavasti sen akilleen kantapää on edelleen ponneton ja suttuinen tuotanto, joka jopa vaihtelee laadultaan biisien välillä. Joitakin vuosia sitten julkaistulla remasterilla tätä ongelmaa on saatu korjattua jonkin verran, mutta levy häviää väistämättä sitä seuranneille kahdelle mestariteokselle. ”Under The Bladen” raakaan sovitusmaailmaan samanhenkinen tuotanto sopi, mutta tämän albumin kaupallisempaan ilmeeseen epätarkkuus, rumpujen särkyvät iskut ja kitarasoundin tuhruisuus iskee kuin hai vedessä vuotavaan uimariin. Tuloksena ei ole kovin kaunista jälkeä.\nKuten toisen nuoruuteni nostalgisen suosikkilevyn ”Love Is For Suckersin” kohdalla, aika ei kaikille ”You Can’t Stop Rock’n’Rollin” kappaleille ole myöskään ollut suosiollinen. Hampaat irvessä tämä on yksinkertaisesti pakko myöntää, eikä armoa tässä kohtaa voi antaa. ”I’ll Take You Alive” ja ”I’ve Had Enough” olivat biisejä, jotka teini-ikäisenä kolahtivat täysillä, mutta vanhempana ja kyynisten korvien läpi ne eivät täytä yhtyeen 1980-luvun huippustandardeja. Myös ”Like A Knife In The Back” vie yksinkertaisuudessaan ja jankkaamisessaan Sniderin sävellysformulan liian pitkälle.\nVastaavasti niitä timanttejakin levyltä löytyy yhä. ”The Kids Are Back” on loistava avaus marssirytmin saattelemana. Dee laulaa mahtavasti ja iskee kehiin vielä paremman suorituksen ”Ride To Live, Live To Ride”– sävellyksessä, joka kuuluu yhtyeen aliarvostetuimpiin. Hittiainesta omaava ”I Am (I’m Me)” koskettaa vapaudenhuutona yhä henkilökohtaisesti kovemmin kuin tunnetummat ”Stay Hungryn” anthemit. Sniderin vaimolleen Suzetelle jo pari vuotta aiemmin tehnyt balladi ”You’re Not Alone” oli ensimmäinen suuri Twisted Sister-tunnelmapala. Myöhemmin ilmestyneen ja tänäänkin keikalla todennäköisesti kuultavan ”The Pricen” tasolle se ei yllä, mutta aivan kelvollinen hituri on kuitenkin kyseessä. ”We’re Gonna Make It” ja levyn päättävä partaveitsenterävä nimibiisi ovat edelleen loistavia heavy metal kappaleita. Viimeksi mainitun kappaleen videon kohdalla tosin loistavuudesta ei voida puhua.\nRemasteroidulla versiolla on mukana muutama bonusveto, jotka ovat hyvästä syystä jääneet hyllyyn pölyttymään, eivätkä mitään oleellista lisäarvoa levylle tuo. ”You Can’t Stop Rock’n’Roll” on puutteistaan huolimatta edelleen vahvan nostalginen paluu aikaan, jolloin asiat olivat ehkä mustavalkoisempia, mutta tunne niiden takana oli aito ja koskettava. Twisted Sisterin biisit olivat näennäisesti yksinkertaisia, mutta iskivät lujaa aikakauden nuorison hermoon. Dee Snider lauloi yksilön vapaudesta, mutta videoiden ja sanoitusten välittämä sanoma oli selvä: vanhempi sukupolvi vastaan nuoret.\nTwisted Sister ei ollut vuonna 1983 eikä ole edelleenkään yksilöinä merkittävällä musiikillisella tasolla teknisesti, mutta yhdessä ja Deen vakuuttavien sävellysten tukemana bändi sai aikaan taikaa studiossa. Yhtyeen parhaan studioalbumin titteli voidaan täältä suunnalta luovuttaa vuoden 1985 ”Come Out And Playlle”, eikä tämä levy 33 julkaisunsa jälkeen yllä samaan mestariluokkaan. Vaikka ”You Can’t Stop Rock’n’Roll” ei olekaan aikaa kestänyt kaikilta osiltaan tehokkaasti, sen tahtiin voi edelleen hyvin virittäytyä legendan viimeistä Suomen keikkaa varten ja levyn nimen sanoma on säilynyt vahvana.\n”While others cower, rock ain’t gonna die”\n1.The Kids Are Back\n2.Like A Knife In The Back\n3.Ride To Live, Live To Ride\n4.I Am (I’m Me)\n5.The Power And The Glory\n6.We’re Gonna Make It\n7.I’ve Had Enough\n8.I’ll Take You Alive\n9.You’re Not Alone\n10.You Can’t Stop Rock’n’Roll\nEdellinen artikkeliThe Price: Twisted Sister tänään viimeistä kertaa Suomessa\nSeuraava artikkeliKuopio Rockcock 2016 29.-30.7.2016 – festariraportti


Internet Explorerin tuki päättyi, selain on lopetettu 27 vuoden jälkeen - AfterDawn\nInternet Explorerin tuki päättyi, selain on lopetettu 27 vuoden jälkeen\n14. June, 2022 20:46 1 kommentti\nMicrosoftin verkkoselain Internet Explorer on kenties verkkomaailman eniten vihaa niskaansa saanut yksittäinen tuote. Sen tarina tulee 27 vuoden jälkeen vihdoin päätökseen.\nInternet Explorer kaappasi nettiselainten ykköspaikan itselleen vuosituhannen taitteessa, jyräämällä aiemmin kukkulan kuninkaana keikkuneen Netscape Navigatorin. Syitä ykköspaikan nappaamiseen oli monia: yksi syy oli se, että Microsoft paketoi selaimen osaksi Windows-käyttöjärjestelmäänsä.\nMutta isompi syy oli tuolloin monelle selainta vaihtaneelle kuitenkin se, että IE oli pienen häviävän hetken ajan merkittävästi nopeampi ja kevyempi kuin kilpailijansa.\nSittemmin IE:n asemaa syntyi heiluttamaan Netscapen perillinen Firefox, joka ei kuitenkaan koskaan onnistunut nappaamaan itselleen selainsotien ykkössijaa. Lopulta IE:n valta-aseman päätti Googlen Chrome-selain, joka nousi pian julkaisunsa jälkeen suosituimmaksi selaimeksi - ja on pitänyt ykköspaikan jo vuosien ajan.\nYksi syy Internet Explorerin inhoamiselle oli se, että selain oli kaikkea muuta kuin standardeja kunnioittava. Lisäksi Microsoft oli todella hidas päivittämään selaintaan: IE6 pysyi käytännössä muuttumattomana yli viiden vuoden ajan, kunnes selaimen seiskaversio julkaistiin.\nTuosta aikakaudesta monet verkkosivujen suunnittelijat näkevät vieläkin painajaisia, kun sivut piti käytännössä suunnitella kahteen kertaan: ensin muille selaimille ja sitten IE:lle.\nSittemmin Microsoft on hypännyt aktiiviseen verkkostandardien kehitykseen mukaan ja yhtiön uusi Edge-selain käyttääkin samaa selainmoottoria kuin Chrome.\nMicrosoft lopettaa tuen viimeiselle Internet Explorerin versiolle, eli Internet Explorer 11:lle keskiviikkona 15.6.2022. Tuon jälkeen IE siis siirtyy osaksi netin historian sivuja ja Microsoftin oma selainkehitys jatkaa etenemistään Edgen muodossa.\nteme565 15. June, 2022 6:28 1/1\nVaikka IE:n tuki nyt päättyykin, niin siinä mielessä on hupaisaa, että oikeastihan sitä ei voi lopullisesti poistaa järjestelmistä. Kiitos tuon MS:n yllämainitun takavuosien päätöksen olla kunnioittamatta standardeja, maailmassa on n+1 selainpohjaisella käyttöliittymällä varustettua järjestelmää, jotka toimivat kunnolla vain IE:llä.


Muistikuvia Kyrön paliskunnan jakamisesta\nVaroitan jo etukäteen, että tästä kirjoituksesta on turha etsiä vedenpitäviä teorioita tai tieteellisen kritiikin kestäviä tutkimuksia saamelaisista ja suomalaisista poromiehistä, Sallivaaran paliskunnasta tai mistään muustakaan joka liittyy tähän aiheeseen. Omaan empiiriseen tutkimustapaan olen soveltanut seuraavaa metodiikkaa "kantapään kautta" mutu eli minusta tuntuu ja intuitiota. Tarkoituksena aiheen käsittelyssä ei ole lähteä rönsyilemään, mutta tässäkään sitä ei voi välttää silloin kun siinä on kysymys näinkin ajankohtainen aihe kuin suomen- ja saamenkielisten poromiesten välisestä kanssakäymisestä.\nEli jos tästä kirjoituksesta ei löydy vankkaa tieteellistä pohjaa niin täytyy myöntää että tämän mielenkiintoisen aiheen käsittelykään ei pysy totunnaisissa kaavoissa. Sekin on vähän sitä paljon puhuttua saamelaisuutta, vaikka tosin oikeudenmukaisuuden nimissä on todettava, että poromiehet ovat erittäin kurinalaista joukkoa monissa asioissa, jotka liittyvät poronhoidon työnjaon noudattamiseen äärettömän vaikeissa olosuhteissa. Poronhoidossa ja siihen liittyvissä traditioissa etenkin saamelaiset poromiehet ovat suuria mestareita nuoremmille. Ovathan he sitä harjoittaneet ansiokkaammin kuin mikään muu kansa satoja vuosia. Suomalaiset ovat taas olleet saamelaisten poromiesten tuki ja turva renkeinä ja lihanostajina. Siihen he sopivat vielä tänäänkin, vaikka ajat entisistä ovat muuttuneet.\nToive: päästä unelma-ammattiin\nPäästyäni vuonna 1957 kansakoulusta olin hyvin kokematon enkä tiennyt miten oikein järjestäisin elämäni. Toiset samanikäiset saamelaispojat olivat vanhempiensa mukana puuhastellessaan ehtineet tutustua poronhoidon eri puoliin. Se merkitsi, että heistä oli kasvamassa tuleva saamelaisporomiessukupolvi ja poronhoidon perinteen jatkajia. Itsekin olisin myös tahtonut ryhtyä poromieheksi. Äitini mukaan se oli suotavinta, koska Paatarin paliskunnassa toimi poromiehinä äitini serkkuja ja lähisukulaisia. Minun kohdallani tilanne oli toinen, koska isäni oli evakossa kuollut ja haudattu Kokkolan multiin.\nVaikka äidilläni oli muutama poro, olin kokematon. Siksi päätin ensin käydä tutustumassa millaista on poronhoito mm. Paistunturin, Paadarin ja Kyrön paliskunnassa pidettävissä poroerotuksissa. Kiinnostukseni poronhoitoa kohtaan tutustutti minut sellaisiin poromiehiin kuin Kaapin Jouni, Pyhäjärven Uula, Hannun Sammeli, Juhan Erkki, Vestin Niila, Mattilan Eenokki, Huhtamellan Niila ja monta muuta. Erotusten aikana kuuntelin iltakaudet vanhempien poromiesten tarinoita laavuilla ja kämpillä.\nSattumalta mukaan porotalouden ongelmia ratkomaan\nOlen päättänyt kirjoittaa tämän mieleen jääneen Kyrön paliskunnan jakamiskouksen vuodelta 1959 siksi, että jouduin mukaan sellaisiin asioihin, jotka minulle ovat olleet liian epätavallisia. Enhän ollut edes asianomainen, kuten kokoukseen osallistuminen edellytti. Tapahtumat tekivät minusta silminnäkijän ja kuulijan. Kuka toinen kaltaiseni olisi näinä vuosina oppinut, nähnyt ja ymmärtänyt kaiken, miten tapahtumat silmieni eteen avautui toinen toisensa jälkeen kuin kulissit italialaisessa oopperassa. Täällä tässä tilaisuudessa poromiesten eri sukupolvet sodan käyneet inarin ja -pohjoissaamelaisten näkemykset ottivat mittaa toisistaan. Kysymys ei tuolloin ollut porotalouden ja metsätalouden välisistä kiistasta vaan Suomen laajimman Kyrön paliskunnan sisäisestä rakennemuutoksesta, jonka kuviteltiin ratkeavan jakamalla laaja paliskunta kahdeksi eri paliskunnaksi.\nKokouksen jälkeen juttelin pitkään inarinsaamelaisen Iisakki Paadarin kanssa tilanteesta. Iisakki itse kertoi polveutuvansa villipeuran pyytäjä Pekka Paadarista, jonka peuranpyynti alueet olivat sijainneet Vaskojoen latvoilla. Iisakilta kuulin, että niihin aikoihin kun inarinsaamelaisten villipeuranpyyntialueille muutti Utsjoelta poromiehiä seurasi siitä paljon erilaisia kiistoja kanta-asukkaiden ja tulijoiden välillä. Iisakin mukaan inarinsaamelaiset elivät sovinnossa metsäsaamelaisten villipeuranpyytäjä-naapureiden kanssa. Mutta sitä mukaan kun Utsjoelta muutti poromiehiä Länsi-Inariin hävisi villipeura muuttosaamelaisten suuriin porotokkiin. Viimeiset villipeurat Inarissa pyydettiin Iisakin mukaan n. 1880. Vähitellen köyhtyneet inarinsaamelaiset rupesivat kouluttamaan ajoporoja, sitten hihnavasottamaan keväisin vaatimia.\nKyrön paliskunnan voimakeskittymät olivat tuohon aikaan Ivalo, Törmänen, Inari, Kuttura, Lisma ja Menesjärvi-Lemmenjoen alue. Paliskunnan itäpää tarjosi poroille hyvät ja monipuoliset talvi ja kesälaitumet. Samoin paliskunta tarjosi tarjosi poroille hyvät ja monipuoliset kesä ja talvilaitumet. Nämä metsäalueet olivat kuuluneet inarin lapinkylien asukkaiden vuotuis-kiertoon, jonka yhteydessä inarin lappalaiset kalastivat räkän aikana, lypsivät poroja ja valmistivat poronmaidosta juustoa.\nVastaavasti Länsi-Inariin Utsjoelta muuttaneiden porolappalaisten kiertolaiselämä loppui vähitellen ja monet heistä päätyivät asumaan Angelissa, Pyhäjärvellä, Lismassa, Lemmenjoella ja Kutturassa. Aluksi kierrettiin kesät talvet Länsi-Inarin tuntureita ja ikimetsiä. Täällä porotokkaa vähän väliä siirrettiin paikasta toiseen. Hyvällä jäkälämaalla saatettiin pitää poroja toistakin kuukautta. Vieläkin saattaa löytyä porokaarteiden, nilien ja luovien jäänteitä eri puolilla laajaa Länsi-Inaria. Kyrön paliskunnan itäpäässä parhaat kesälaitumet sijaitsivat tuntureiden välisissä jokilaaksoissa, kesämaat puolestaan saraa kasvavissa soilla ja jokilaaksoissa.\nEdellä vain muutama seikka, joiden takia Kyrön palkinen on mielenkiintoisin paliskunta erilaisuutensa vuoksi; täällä lyövät kättä toisilleen Vanha-Lappi ja Uusi-Lappi. Tästä syystä Kyrön paliskunnan historian selvittäminen herätti aikoinaan mielenkiintoni asiaan. Siksi jouduin tutustumaan maanomistusolojen kehittymiseen taloineen ja tiloineen, tutuksi tulivat kruununtilat, liikamaat, valtionmaat kruunumetsätorppineen. Isojaon selvittelyssä maattomienkin saamelaisten ongelmat tulivat tutuiksi.\nSelvitystyön aikana esille tuli porotöiden ja levon suhde, lapsuus, nuoruus ja syntymä sekä ainainen elämän vuotuiskiero keväästä kesään, syksystä talveen ja taas uuteen kevääseen, miten kaikki nämä rytmittivät poromiesperheiden elämää, arkea ja juhlaa. Kaikkien todisteiden mukaan Inarin lapinkylään kuuluvat lappalaiset ovat tarvinneet laajoja nautinta-alueita: entisen sen Kyrön paliskunnan itäosa osa on käsittänyt nykyisen Hammastunturin alueen yhtenä vuotuiskierron leiripaikkana, tarkemmin sanottuna Inarin kirkonkylän eteläpuolisen alueen joka on ulottunut Ivalojokeen asti.\nLaajassa Kyrön paliskunnassa oli kaksi erotusaitaa, länsiosassa Repojoen latvoilla sijaitseva Sallivaaran ja itäosassa sijaitseva Vuorhavaaran erotusaitaus. Ne molemmat on pystytetty tukevista tolpista ja rakennettu harvaan metsikköön. Vaikeinta oli saada laumaa perässään vetävä kellokas ahtaasta veräjästä sisään. Sen jälkeen kun tokka oli saatu aitaan, seurasivat muut sisälle. Sellaista oli mielenkiintoista katsella. Levottomina ihmisten paljoudesta nuo aitaan tuodut eläimet alkoivat aidan sisällä kiertää kehää, kulkea lakkaamatta ympäri, katsellen ympäristöä pelokkaina kauhusta laajentunein silmin. Lumipilvi tuprutti aaltoilevan sarvimetsän yläpuolella ja ohut pakkashuuru liehui kauan ilmassa. Porojen roukumisen, niiden omaperäisen ääntelyn lisäksi kuuluu poronkoparoiden kapse. Kun porot vähitellen rauhoittuvat kiipesivät ensimmäiset porokonttoreiden porojen lukijat aidan ylitse. Sitten alkoi itse poroerotus. Jokaisella yli vuoden vanhan poron korvassa on viilletty tuntomerkki, joka ilmaisee omistajan. Tuntomerkkejä eli tekoja on korkeintaan vajaa kaksikymmentä.\nSukualueillaan eläneet inarinsaamelaiset saivat seuraa Utsjoelta Inariin muuttaneista porosaamelaisista samoin kuin suomalaista uudisasukkaista, jotka 1750-luvulta lähtien laajensivat reviiriään Kemijoen latvoilta Inarin lapinkylän puolelle tuoden tullessaan uuden metsänkäyttötavan. He asettuivat alueella vaiheittain. Ensin otettiin käyttöön kylien, sukujen tai talojen nautinta-alueet, metsästys ja kalastusalueet seuraavaksi ryhdyttiin kaskeamaan maatilatalouden tueksi. Näin syntyi inarinsaamelaisten ja uudisasukkaiden välinen yhteistyö. Kuten edellä kerroin aloitin poronhoitoon tutustumisen käymällä poroerotuksissa joissa toimin lukumiehenä ja vetomiehenä, joka olikin varsin raskasta työtä. Tämä olkoon taustana sille miksi tuolloin kiinnostuin poroasioista ja miten jouduin Kyrön paliskunnan jakamista käsittelevään kokoukseen syksyllä 1959.\nPohjoisimpaan Lappiin juurtunut poroerotuskäytäntö oli muodostunut sen jälkeen kun Norjasta ja Ruotsista Suomeen muuttaneet porosaamelaiset asettuivat aloilleen kuka minnekin laajaa Inaria. Kittien ja Länsmannien laidunalueet vuoden 1852 rajasulun jälkeen olivat aluksi Utsjoella myöhemmin Länsi ja Pohjois-Inarissa. Suomen puolella muutos poronhoidossa alkoi vuosien 1852 ja 1889 rajasulkujen jälkeen jolloin porojen maanviljelijöille aiheuttamien vahinkojen estämiseksi vaadittiin uusia säätelykeinoja. Tämä johti sittemmin paliskuntajärjestelmän syntyyn ja poronhoidolle pelisääntöjen luomista, joiden noudattamiseen liittyy nykyinen poroerotuskäytäntö.\nSen jälkeen kun ensimmäinen poronhoitolaki tuli voimaan jaettiin poronhoito alue paliskunniksi. Inarissa laajin maantieteellinen paliskunta oli Kyrön paliskunta, joka ulottui Venäjän rajalta Norjan rajalle asti. 1950-luvulla alettiin keskustella Kyrön laajan paliskunnan jakamisesta kahdeksi eri paliskunnaksi. Todellisuudessa paliskunnassa oli toimittu pitkään ikään kuin kahdessa eri paliskunnassa. Länsiosan poromiehistä pääosan muodosti 1800-luvun lopussa Utsjoelta muuttanet Kitit ja Länsmannit ja Jomppaset, samoin 1930-luvulla Enontekiöltä muuttaneet Näkkäläjärvet ja Sarat. Sekä länsi, että itäosissa oli omat erotuspaikkansa, joissa porot eroteltiin porrastetusti Sallivaarassa ensin ja sen jälkeen itäosassa Vuorhavaarassa.\nErityisesti paliskunnan jakamista tuntuivat kannattavan Kyrön paliskunnan länsiosan - Sallivaaran- poronomistajat. Jouduin puolivahingossa paliskunnan jakoa käsittelevään kokoukseen muistaakseni syksyllä 1959 erään inarinsaamelaisen tuttavani pyynnöstä. Kokous pidettiin Inarin seurojen talossa. Hän innosti minua toteamalla jos et ennen ole nähnyt oikeata teatteria niin siitä saat nauttia koko päivän. Seuraavassa kerron siitä mitä muistan tuosta ikimuistoisesta tilaisuudesta. Kokouksesta saadut vaikutelmat ratkaisivat sen, ettei minusta tullut poromiestä.\nHuomiota kokouksen kulusta\nKuten jo kerroin kokous pidettiin Inarin seurojen talolla. Kokouksen avasi Kyrön paliskunnan entinen poroisäntä Erkki Jomppanen. Huomasin miten Erkki osasi käyttäytyä tasapuolisesti kaikkia paikalla olijoita kohtaan ja antaa valistuneisuudellaan tilaisuudelle oikean sävyn. Tuttavuuteni Erkin kanssa alkoi oikeastaan vuonna 1959 Inarissa pidetystä saamelaiskonferenssista ja jatkui nyt tässä tilaisuudesta. Sodan käyneessä Erkissä oli jotakin sellaista mitä jännittynyt kokous tarvitsi: rautainen mutta sovitteleva tahto, sitä hänellä näytti olevan riittämiin. Mutta nyt tuota tahtoa ei tarvinnut näyttää kenellekään yksittäiselle poromiehelle. Kaikki saattoivat esittää vapaasti näkemyksiään. Erkki osasi kuitenkin pitää langat käsissään.\nKokousta johtaneen Erkki Jomppasen ura oli ollut siihen mennessä hyvin vaihteleva. Sodasta hengissä selvinneestä Erkistä huomasi että hän oli karaistunut, suopea keski-ikään päässyt mies, joka oli oppinut luottamaan tietoon ja kokemukseen. Äänestäjien valitsemana hänet oli valittu moniin luottamustehtäviin: hän piti toimistaan. Hän tuli toimeen niin suomalaisten kuin saamelaisten kanssa kyeten myös tarvittaessa sovittelemaan ristiriidat, mutta hänen ja joidenkin maanmiestensä välillä vallitsi myös kuilu. Jotkut pitivät häntä liiaksi suomalaismielisenä. Hän tukijansa olivat enimmäkseen muita kuin Länsi-Inarin porosaamelaisia. Jo tilaisuuden alku osoitti miten vaikea asia tämän Kyrön paliskunnan jakamisen käsittely oli. Jos aikoi ajaa länsiosan poromiesten asiaa täytyi hylätä itäosan inarinsaamelaiset. Näitä kahta ei voinut yhdistää. Ei kannattanut julkisesti moittia kumpaakaan puolta ja vielä vähemmän kannatti moittia niitä siitä mikä on sopivaa ja mikä ei.\nMutta se mikä saattoi onkin verran ihmetyttää oli se ettei kukaan paikalla olija huomannut tuon tahdon ilmauksia. Inarin seurojentalo oli tietysti täynnä poronomistajia sekä länsi- että itäosista. Kaikki paikalla olijat kirjattiin aluksi ylös. Itse olin tullut katsomaan ja kuuntelemaan, miten asiaa käsitellään ja mitä paliskunnan jakamisesta päätetään. Jotkut poromiehet olivat syvästi vakuuttuneita siitä, että hyvin toimivan paliskunnan jakaminen on aivan turha toimenpide, se ei hyödyttäisi ketään, vaan lisäisi turhaan päällekkäistä toimintaa. Paliskunnan silloinen poroisäntä Eenok Mattila puolusti paliskunnan jakamista, koska alue on liian laaja. Kyrön paliskunnan itä- ja länsiosissa olosuhteet ovat erilaisia. Kyrön paliskunnan itäosa rajoittuu suurelta osin maanteihin kun taas länsiosa sijaitsee tiettömien taipaleiden takana, mikä aiheuttaa tiettyjä ongelmia porojen kokoamiseen erotuksia varten. Välillä väiteltiin muodostettavien paliskuntien rajalinjoista.\nEräs poromiehistä kyllästyneenä paliskunnan jakamisesta nousseeseen väittelyyn totesi, että meille kaikille käy vielä huonosti, jos me lykkäämme asiasta tehtävät päätökset tuonnemmiksi. Mutta kun hän huomasi lähellään istuvan nuoren sukulaismiehen näyttävän suuttuneelta lisäsi hän muutaman sovittelevan sanan tasoittaen ikävää vaikutusta, jonka hänen sanansa olivat aiheuttaneet. Erään toisen poromiehen kiivaitten kommenttien jälkeen kaikki koko salissa olevat poromiehet liikahtivat paheksuttavasti. "Kuka oli tämä nousukas joka uskalsi arvostella erästä tunnettua länsipuolen poronomistajaa?" Jätän sen sanomatta. Kun epäilijä tunsi ettei hän voinut tasoittaa itsensä ja kuulijoittensa välistä juopaa olisi hän halunnut vielä jatkaa, puheenjohtajan nuija kuitenkin lopetti tällaisen puheenvuoron heti alkuunsa.\nKokousväen joukossa oli paliskunnan inarinsaamelainen Jurmun Sammeli, jota sekä saamelaiset että suomalaiset kunnioittivat. Hän oli rehellinen ja vilpitön ystävä ja hänen asiantuntemuksensa oli tullut sananparreksi. Hän oli myös tullut paikalle jakamaan neuvoja. Monet paikalla olijat tuntuivat luottavan häneen.\nKuten sanottu paikalla oli Kyrönpaliskunnan itäosan poromiehiä taustaltaan inarinsaamelaisia ja länsiosan saamelaiset olivat mukautuneet noudattamaan Suomen poronhoitolainsäädöksiä, jonka puitteissa tänään oli kokoonnuttu tänne Inariin. Keskusteltiin paimennusalueista, yhteistoiminnasta miten porojen kokoamiset tultaisiin järjestämään kummassakin palkisessa yhdessä ja erikseen. Kyrön paliskunnan itäosan poromiehet näyttivät olevan varsin tietämättömiä länsiosan paliskunnan poronhoidosta. Kummankaan puolen poromiehet eivät laiminlyöneet ainuttakaan tilaisuutta huomauttaa siitä tämän tästä toisilleen. Eräskin poromies huomautti rakentavassa sävyssä, että tällaisten asioiden käsittely ei kuulu kokouksen työjärjestykseen koska kiistakysymykset hoidetaan tavallisesti tuomioistuimessa ja tämä tänään täällä tapahtuva Kyrön paliskunnan jakamista käsittelevä kokous ei ole tuomioistuimen kokous.\nVälillä Juhan Erkki katseli seurojentalolle kokoontunutta kokousväkeä. Keitä tuolla sisällä oikeastaan on. Hm, hm, melkein kaikki jotka voitiinkin odottaa. Luulen tietäväni miksi kukin on saapunut tänne. Tuo lismalainen haluaa saada minut puolelleen paliskunnan rajojen sementoimisessa, tuossa edessäni istuva törmäsläinen poromies haluaa saada minut puolelleen ylimpien sallittujen porolukujen määrittämisessä. Väliajalla Juhan Erkki meni tervehtimään salissa olijoita toivottaen heidät tervetulleiksi. Puheenjohtaja puhui vakavissaan. Hän kertoi ennen kokousta työskennelleensä yhdessä poroisännän ja rahastohoitajan kanssa uutterasti selvitellessään paliskunnan jakoon liittyviä käytännön kysymyksiä valmistellessaan ehdotusta kumpi kahdesta vaihtoehdoista on paliskunnan jakaminen vaiko jakamatta jättäminen on oikeudenmukaisempi. Näin on yritetty suojella heikompia voimakkaampien sorrolta ja erottaa mahdottomuudet toisistaan. Lopetettuaan lyhyen puheensa kysyi hän yleisöltä: -Onko tämä sellaista mitä olitte odottaneet? Puheenjohtajan sovittelevat sanat vaikuttivat selvästi yleisöön.\nKoko aamupäivän kestänyt kokous keskeytettiin, kokousväellä oli nyt mahdollisuus rentoutua. Erkki Jomppanen ja Poroisäntä Enok Mattila kiertelivät poromiesten keskuudessa. He juttelivat kaikkien kanssa. He lausuivat ystävällisiä huomautuksia ja muutamia leikillisiä sanoja. Mutta kumpikin tästä voimakaksikoista tiesi jotakin melkein kaikista täällä olijoista. Elleivät he olleet pelanneet väärin he olivat tehneet jotakin muuta moitittavaa, ja nekin joissa ei ollut mitään vikaa halusivat päästä osalliseksi saavutettavista eduista. Monet poromiehet näyttivät olevan vilpittömän kiitollisia. Joutuminen kahden voimakaksikon kanssa keskusteluihin koettiin korvaamattomaksi. Jotkut poromiehistä tuntuivat olevan selvillä siitä mitä tällaisen suuren palkisen jakamattomuus merkitsee käytännössä mm. petokysymysten hoidon kannalta.\nMuutamia poromiehiä tuntui kalvavan koko ajan voimaton raivo, toiset tokkakunnat saivat liikaa laidunmaita toiset taas liian vähän. Katselin kokousväkeä. Poromiesten kulttuuriero näkyi täällä selvästi. Länsi-Inarin ihmiset täällä olivat mentaliteetiltaan aivan erilaisia kuin Kyrön paliskunnan itäpäässä. Monet itäpään ihmisistä puhuivat tuolloin keskenään inarinsaamea ja länsipuolen poromiehistä pohjoissaamea. Kokouksessa kaikki pidetyt puheenvuorot pidettiin kuitenkin suomeksi ja tehdyt päätökset luettiin suomeksi. Kokouksen kuluessa tuli myös esille miten erilaisia olivat paikalla olijoiden sovinnaisuuskäsitykset. Puheenjohtaja katsoi välillä aiheelliseksi puuttua tähän asiaan.\nItse sain sain kokouksesta kosolti uusia vaikutelmia. Menneisyys sävytti niitä kuitenkin, samoin väärät päätelmät, samoin kuin ennakkoluulot. Suhtautumiseni inarinsaamelaisiin loiveni. Tämä Kyrön paliskunnan jakokokus on syöpynyt syvälle mieleeni hyvin merkityksellisenä. Minun toisella puolellani istunut poromies tuntui olevan yhtä kokematon tilanteeseen nähden. Kuilu erotti minut hänestä. Hän tunsi molempiin osapuoliin kuuluvat poromiehet liian hyvin ollakseen enemmän toisen kuin toisenkaan osapuolen kannattaja.\nKoko päivän kestäneen kokouksen jälkeen alettiin sanoa jäähyväisiä. Monet olivat huonolla tuulella tai onnettomia. Minusta tuntui ettei täällä ollut mitään sellaista joka olisi rauhoittanut kokousväkeä. Vaikutti ihan siltä että suurin osa olisi hävinnyt. Vain muutama länsiosan poromies myhäili tyytyväisenä. Kokouksen puheenjohtajan toiminut Juhan Erkki rauhoitteli tilannetta: kokouksen päätöksiin tyytymättömillä poromiehillä on lain mukaan mahdollisuus valittaa Lapin Lääninhallitukseen tehdystä paliskunnan jakopäätöksestä.\nPaliskunnan jakoa kannattavat väittivät, että he olivat oikeassa niihin nähden, jotka vastustivat jakoa. Kun päätös paliskunnan jakamisesta syntyi, tunsi kokousväen piirissä liikettä.\nVälillä kokouksessa kiisteltiin jaettavan paliskuntien eri osien merkityksestä alueen poronhoidolle. Myöskin kilpailua laidunten käytöstä pidettiin vaarallisena piirteenä. Ensikertalaisen sellainen kuulosti tosi ikävystyttävältä. Minusta on jotenkin vastenmielista tällaisten saamelaisten välisten kiistojen kuvaaminen ja sen vuoksi en rupea tämän enempää kertomaan kaikista yksityikohdista, miten paliskunnan jakokysymys sujui. Itsessään mutkattoman asian käsittely venyi kuitenkin koko päivän mittaiseksi.\nPuheenjohtaja, poroisäntä ja sihteeri esittelivät asiakirjoja, karttoja, poroluetteloja, joissa todistettiin miten yksittäiset poromiehet ovat ilmoittaneet menettävänsä mahdollisuuksia uusien rajalinjojen johdosta poronhoidon harjoittamiseen. Vaikka esittelijä väitti laskelman olevan luotettavan päätettiin asiaan palata sitten kun paliskunnan jaosta on saatu kokemuksia.\nKyrön paliskunnan jakokouksesta ovat jääneet muutamat henkilö mieleen kuten Kangasnimen Iivari ja Heimo, Lehtolan Pentti ja Kauko, Nikulanperän asukkaat, Vestin Niila, Näkkäläjärven Iisakki, Menesjärven Jomppasista Juhanin Matti, Kolmonen, Paadarin Iisakki ja Matti, Jurmun veljekset Sammeli, Heikki, Matti ja Martti, Huhtamellan Niila, Maunun Onni, Kutturan Niila ja Antti, Lismasta Antti Näkkäläjärvi, Mattilan Eenokki, Jomppasen Erkki, Aikion Aslakka ja Repo Aslakka, Aikion Kaapi ja Uula.