Edunvalvontavaltakirja kanttaa laatia heti - Tllaa tästä 250 €. Arvokirja\nEdunvalvontavaltakirja, hinta 250 €\nOikeusavustaja Reija Jäälaakso\nEdunvalvontavaltakirja kannattaa tehdä heti jokaisen yli 18 vuotiaan, sillä toisen asioita ei voi hoitaa ilman asianmukaisia valtuutuksia, vaikka kyseessä olisi aviopuoliso tai oma lapsi.\nEdunvalvontavaltakirjalla henkilö pystyy määräämään kuka ja miten hänen taloudellisia ja henkilökohtaisia asioitaan hoitaa, jos hän ei itse siihen kykene.\nEdunvalvontavaltuutus tulee laatia lain määräämin tavoin ja se tulee ensin vahvistaa maistraatissa ennen käyttöönottoa.\nTehdään Sinun tilanteesi sopiva edunvalvontavaltakirja.\nVoit tilata edunvalvontavaltuutuksen kaikkialta Suomessa!\nTilaa edunvalvontakirja tästä\nEdunvalvontavaltakirja kannattaa tehdä heti\nEdunvalvontavaltakirjan tekeminen tulee ajankohtaiseksi usein ikääntyessä. Jokaisen yli 18- vuotiaan kannattaisi kuitenkin tehdä edunvalvontavaltuutus välittömästi, sillä toisen asioita ei voi hoitaa ilman asianmukaisia valtuutuksia, vaikka kyseessä olisi puoliso tai oma lapsi.\nEdunvalvontavaltatuutuksella henkilö pystyy elinaikanaan määräämään, kuka ja miten hänen taloudellisia ja henkilökohtaisia asioitaan hoidetaan, jos hän myöhemmin ei itse siihen kykene.\nEdunvalvontavaltakirja -suunnittele yhdessä asiantuntijan kanssa\nEdunvalvontavaltakirja tulee laatia lain määräämin tavoin. Edunvalvontavaltakirja tulee voimaan vasta maistraatin eli nykyisen Digi- ja väestöviraston vahvistuksesta. Tämä tarkoittaa sitä, että maistraatti/DVV voi vahvistaa voimaan ainoastaan oikein tehdyn edunvalvontavaltakirjan. Maistraatti tarkistaa edunvalvontavaltakirjat vasta vahvistamisvaiheessa, jolloin puutteellisuuksia ei voida useimmiten enää korjata. Tämän vuoksi edunvalvontavaltuutus kantaa laatia ammattilaisella.\nEdunvalvontavaltakirja -Voit tilata valtuutuksen mistä tahansa\nTilaa edunvalvontavaltuutus itsellesi, puolisollesi tai muulle läheisellesi ajasta ja paikasta riippumatta Arvokirja verkkokaupasta klikkaamalla tästä. Kun olet maksanut edunvalvontakirjan, on arvokirjan asiantuntija Sinuun yhteydessä ja suunnittelette yhdessä teidän tilanteeseen sopivan valtuutuksen\nKun edunvalvontavaltakirja on laadittu lähetetään se Sinulle postitse tai voit käydä allekirjoittamassa Arvokirjan toimistolla.\nEdunvalvontavaltuutus tulee allekirjoittaa kahden todistajan läsnäollessa\nEdunvalvontavaltakirja tulee allekirjoittaa samanaikaisesti läsnä olleiden esteettömien todistajien läsnä ollessa. Edunvalvontavaltuutuksen todistajat tarkistavat valtuuttajan henkilöllisyystodistuksen ja vakuuttavat allekirjoituksellaan, että valtakirjan laatija on tehnyt valtuutuksen vapaasta tahdostaan ja että hän on kyennyt ymmärtämään sen merkityksen.\nYleensä edunvalvontavaltakirjan laatija valtuuttaa ensisijaisesti puolison hoitamaan asioitaan kun lääkäri on todennut, että valtuuttaja ei itse siihen kykene. Puoliso, sisarukset tai lapset voivat toimia ensisijaisina ja toissijaisina valtuutettuina, mutta varavaltuutetuksi kannattaa laittaa perheen ulkopuolinen henkilö.\nEdunvalvontavaltuutus tulee voimaan maistraatin vahvistuksesta\nEdunvalvontavaltakirja tulee laatia lain määräämin tavoin. Edunvalvontavaltakirja tulee voimaan vasta maistraatin vahvistuksesta. Tämä tarkoittaa sitä, että maistraatti voi vahvistaa voimaan ainoastaan oikein tehdyn edunvalvontavaltakirjan. Maistraatti tarkistaa edunvalvontavaltakirjat vasta vahvistamisvaiheessa, jolloin puutteellisuuksia ei voida useimmiten enää korjata ja siksi on tärkeää, että edunvalvontavalvontakirja onammattilaisen laatima\nMuistiliitto/oikeudellisen ennakoinnin keinot>>\nTilaa tästä 1 kpl edunvalvontavaltuutusta >>\nTilaa tästä 2 kpl edunvalvontavaltuutusta >>\nEdunvalvontavaltakirja - Ota yhteyttä olevalla lomakkeella!\nKoko Suomi. Oulu, Kempele, Tyrnävä, Muhos, Liminka, Oulunsalo, Vaala, Utajärvi, Haukipudas, Ii, Yli-Ii, Olhava, Kiiminki, Yli-Kiiminki, Pudasjärvi, Posio, Syöte,Taivalkoski, Ranua, Kuusamo, Ruka, Rovaniemi, Inari, Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Hämeenlinna, Iisalmi, Vaasa, Jyväskylä, Turku, Pori, Satakunta, Ulvila, Rauma, Harjavalta, Kokemäki, Nokia, Ylöjärvi, Lempäälä, Lappeenranta, Raisio, Naantali, Kankaanpää, Salo, Akaa, Alajärvi , Alavus, Espoo, Forssa, Haapajärvi, Haapavesi, Hamina, Hanko, Harjavalta, Heinola, Helsinki Huittinen, Hyvinkää, Hämeenlinna, Iisalmi, Ikaalinen, Imatra, Joensuu, Jyväskylä, Jämsä, Järvenpää, Kaarina, Kajaani, Kalajoki, Kangasala, Kankaanpää, Kannus, Karkkila, Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kauniainen , Kemi ,Kemijärvi, Kerava, Keuruu, Kitee, Kiuruvesi, Kokemäki, Kokkola, Kotka Kouvola, Kristiinankaupunki, Kuhmo, Kuopio, Kurikka , Kuusamo, Lahti, Laitila, Lappeenranta, Lapua, Lieksa, Lohja, Loimaa, Loviisa, Maarianhamina, Mikkeli Mänttä-Vilppula, Naantali, Nivala, Nokia, Nurmes Raahe, Raasepori, Raisio, Rauma, Riihimäki, Rovaniemi Saarijärvi, Salo, Sastamala Savonlinna, Seinäjoki, Somero, Suonenjoki Tampere,Tornio Turku, Ulvila, Uusikaarlepyy, Uusikaupunki, Vaasa, Valkeakoski, Vantaa,  Varkaus, Viitasaari, Virrat ,Ylivieska, Ylöjärvi, Ähtäri, Äänekoski\nKirjoittajalta Maria Saarenpää\t| toukokuu 4, 2022


Antidote | Kuvataiteilijat ja teokset historiasta nykypäivään\nTietoa taiteesta, näyttelyistä ja kuvataitelijoista\nAntidote on sivusto kaikille kuvataiteen ystäville, jotka ovat kiinnostuneet taidenäyttelyistä ja kuvataiteilijoista. Taide on tärkeä osa kaikkien elämää, sillä ilman sitä elämä olisi kovin tylsää. Kuvat, maalaukset, elokuvat ja musiikki täyttävät kaikkien elämän, eikä niiltä voi välttyä. Luovuus näkyy ihmisen toiminnassa kaikkialla ja on vaikea kuvitella maailmaa, jossa ei olisi taidetta.\nSuomessa taide näkyy sekä katukuvassa että taidegallerioissa ja museoissa. Niiden lisäksi suomalaisella kuvataiteella on kunniakas historia, sillä esimerkiksi Akseli Gallen-Kallela ja kumppanit maalasivat Suomen maailmankartalle 1800- ja 1900-lukujen aikana. Tämän jälkeen perinteinen kansallisromanttinen tyyli sai väistyä ja tilalle tuli uudenlaisia taiteen tyylisuuntia. Modernismi valtasi alaa ja muutti käsitystä siitä, miten taidetta voidaan tehdä.\nJuhani Palmu on yksi tunnetuimpia suomalaisia uuden ajan taidemaalareita. Hän toimi alun perin mainosten kuvittajana, mutta siirtyi siitä kokopäiväiseksi taidemaalariksi. Hänen taulujaan on myyty paljon ja Palmu onkin tunnettu myyntitaidoistaan.\nTältä sivulta löydät tietoa seuraavanlaisista asioista:\nTaidenäyttelyistä ja niihin liittyvistä asioista\nKuvataiteesta ja sen historiasta\nJuhani Palmu on tunnettu taidemaalari\nJuhani Palmu on yksi tunnetuimpia nimiä suomalaisen kuvataiteen kentällä. Moni taidenäyttely on pidetty hänen töitänsä varten ja ne tunnetaan varsin hyvin. Palmu on tullut tunnetuksi julkisuudessa, sillä häntä pidetään taitavana oman taiteensa myyjänä.\nJuhani Palmun suosiosta kertoo, että hänen töitään on kopioitu enemmän kuin kenenkään muun suomalaisen kuvataiteilijan. Tämä johtuu siitä, että hän on pystynyt nostamaan teostensa hinnan korkealle, jolloin myös rikolliset ovat kiinnostuneet hänestä. Palmu on tehnyt pitkän uransa aikana mittavan määrän teoksia, jotka koristavat nykyään suomalaisten yksityisiä koteja sekä julkisia kokoelmia.\nKuuluisa maalaus kestää aikaa\nYksi laadukkaan taiteen tärkeimmistä merkeistä on se, miten teos kestää aikaa. Jos maalausta ihastellaan vielä vuosisatojen päästä museoissa, kyseessä on tällöin mestariteos. Tällöin puhutaan teoksen kanonisoimisesta, jolloin se nähdään ajattomana. Vain todella pieni osa maalauksista pääsee tähän asemaan, mutta se on kaikkien taiteilijoiden haaveena.\nKuuluisa maalaus voi olla tyyliltään mitä tahansa. Kuvataiteilijat ovat aina pyrkineet tekemään uudenlaista taidetta ja muuttamaan sitä käsitystä, miten taiteesta ajatellaan. Kansallisromanttiset teokset ovat olleet keskeisiä suomalaisen kuvataiteen kaanonissa, mutta sieltä löytyy myös symbolismia, ekspressionismia sekä impressionismia. Kukin taiteen aikakausi tuottaa omat mestariteoksensa, jotka jäävät jälkipolvien ihmeteltäviksi.\nKatso täältä Suomen arvostetuimmat taidemaalarit, jotka työskentelivät kuvataiteen kultakautena ja joiden töitä pidetään kansallisaarteina.\nSuomalainen abstrakti taide geometrisilla kuvioilla\nSuomessa ei innostuttu aluksi lainkaan uudesta taidemuodosta. Ajan myötä suomalainen abstrakti taide sai jalansijaa. Tutustu, miten!\nTaidenäyttelyt Helsinki on suosittu vierailukohde suomalaisten keskuudessa\nTaidenäyttelyt Helsinki antaa sinulle parhaan tiedon ja tarinan suomalaisesta ja kansainvälisestä taiteesta. Tutustu Helsingin taidenäyttelyihin.\nLapsen ruumissaatto on Albert Edelfeltin mestariteos\nLapsen ruumissaatto kuuluu Albert Edelfeltin keskeisimpiin taideteoksiin. Jos sinua kiinnostaa tietää enemmän teoksesta, saat tietoa siitä täältä!\nTaidelajit tutuiksi paikan päällä\nParhaimmillaan taidelajit ovat silloin, kun ne pääsee näkemään ja kuulemaan läheltä. Jos olet kiinnostunut kokemaan taidetta livenä, katso vinkit täältä!\nKuvataide on historiansa aikana muuttunut moneen kertaan ja uudenlaisia tapoja tehdä kuvataidetta tulee jatkuvasti. Tuskin olisi Albert Edelfelt arvannut, mitä kaikkea tulevaisuus tuo tullessaan. Uudenlaiset\nAntidote esittelee kuuluisimmat suomalaiset teokset\nAntidote haluaa tuoda lukijoille keskeisimmät suomalaiset taideteokset tutuiksi. Suomen tunnetuimmat teokset ovat kansallisromanttiselta ajalta. Albert Edelfeltin kuuluisa maalaus Lapsen ruumissaatto edustaa tyypillistä kansallisromanttista realismia, jossa on hienosti kuvattu kansan elämää. Muita keskeisiä kansallisromantiikan ajan taiteilijoita olivat Akseli Gallen-Kallela sekä Albert Edelfelt. He olivat luomassa sitä pohjaa, jolle monet tulevat suomalaiset kuvataiteilijat ovat rakentaneet.\nAntidote esittelee seuraavaksi symbolismin ajan suomalaisia kuvataiteilijoita. Vaikka Akseli Gallen-Kallela ja kumppanit olivat isossa roolissa suomalaisen kuvataiteen esille tuomisessa, muita kuvataiteilijoita ei ole syytä unohtaa. Yksi hänen oppipoikansa oli Hugo Simberg, joka on tunnettu symbolisti ympäri maailman. Hänen tauluissaan aiheina ovat tuonpuoleiset asiat, kuten kuolema, näyt sekä pirut.\nAntidote haluaa tutustuttaa lukijan taiteen maailmaan\nAntidote haluaa viedä taiteen ilosanomaa eteenpäin. Taide on ollut tärkeä osa eri kansojen identiteettiä ja se on tuonut paljon sisältöä ihmisten elämää. Suomalainen yhteiskunta on perustunut aina sivistykselle, josta käsin sitä on pyritty rakentamaan paremmaksi. Taiteella on ollut tässä keskeinen asema ja se on tehnyt Suomea tunnetuksi maailmalla jo pitkään.\nJos pidät taiteesta, suosittelemme myös sen harrastamista. Näyttelyissä ja museoissa käyntien lisäksi voit aloittaa itse käymään vaikkapa piirustuskurssilla. Jokainen voi oppia harjoittelemalla piirtämään ihmishahmoja tai vaikkapa maisemia, joten rohkeasti vain harrastamaan.


HIFK - Saipa 1. Ottelu 14.3.2013 | SM-liiga\nVoittaako kokemus vai huuma?\nTänään vedetään pitkän kaavan kautta. Isosti ristiä lappuun Expektillä, niin voit aloittaa viikonlopun vieton jo näin torstaina.\nTästä nahistelusta jää betsaajilla käteen satavarma risti. Tämä kiinni Expektin kautta! Uusille pelaajille 100€:n bonus – pelaa! >>>\nHelsingissä väännetään tänään erittäin tiukka ottelu. HIFK on täynnä rutinoituneita pleijaripelaajia, kun taas Saipan pelaajat ovat varmasti täydessä hurmiossa päästessään vihdoin pelaamaan pudotuspelejä. Avainkysymys onkin: Kumpi näistä lopulta kantaakaan pidemmälle? Vastaus tekstin lopussa.\nHIFK pääsi jo voittoputken makuun runkosarjan lopulla, mutta viimeisellä kierroksella kuumassa vireessä oleva Ilves haki Helsingistä kolme pistettä. Helsinkiläisten suurin etu alkavassa sarjassa on ehdottomasti #kokemus. Joukkueesta löytyy Arttu Luttinen, Kimmo Kuhta, Ville Peltonen jne, joilta kokemusta näistä peleistä löytyy todennäköisesti enemmän kuin koko Saipan joukkueelta. Onnistuuko Summanen johtamaan kokenutta laumaansa niin, että se saa Lappeenrannan Sputnikit hermoilemaan? Ongelmana helsinkiläisillä on tällä hetkellä liiallinen vaihtuvuus. Sairastelut ja loukkaantumiset ovat sotkeneet HIFK:n kokoonpanoja jo pidemmän aikaa. Iiro Pakarinen teki paluun kokoonpanoon edellisessä ottelussa, joka on varmasti tervetullut lisäys punapaitojen riveihin. Ville Peltosen paluun ajankohdasta en ole ainakaan itse löytänyt tietoa vielä mistään.\nSaipa teki sen! Joukkue pelaa pleijareissa seitsemän vuoden tauon jälkeen. Joukkueesta huokuvasta tahtotilasta voi myös päätellä, että vielä ei ole maha täynnä. Nälkäinen lappeenrantalaisryhmä saapuu Helsinkiin haastamaan kokenutta stadilaisnippua. Joukkue sai runkosarjan viimeisillä kierroksilla takaisin rosteriin lappeenrantalaisten menestyksen kannalta kaksi oleellista pelaajaa, Anssi Löfmanin ja Ville Kohon. Näiden herrojen tehoja joukkue kaipaa, mikäli meinaa itsensä puolivälieriin kammeta. Saipan ehdoton vahvuus on joukkueen työmoraali ja liike. Joukkue pelaa selvästi paremmin yhteen kuin helsinkiläiset, mikä on erittäin merkittävä tekijä, kun puntaroidaan joukkueiden mahdollisuuksia sarjan voittamiseen. Saipan kannalta oleellisimmat kysymykset ovat: Miten joukkue on onnistunut käsittelemään faktan, että nyt todellakin pelataan pleijareissa ja onnistuvatko Löfman ja kumppanit luistelemaan helsinkiläisiltä fiiliksen pois?\nTänään väännetään yli 60 minuuttia, jonka vuoksi ristiä lappuun. Vastaus tekstin alussa esittämääni kysymyseen on: Hurmio kantaa kokemuksen yli ja Saipa laittaa sarjan poikki jo perjantaina.


Helsinkiläinen Sharon sairastui koronaan: käsitys taudista muuttui\nHelsinkiläisen Sharon Rubanovitschin käsitys koronataudista muuttui oman sairastumisen myötä.\nSharon Rubanovitsch sairasti koronaan ja hänen käsityksensä sairaudesta muuttui. Nyt hän toivoisi, että koronan vakavuudesta nuorilla puhuttaisiin läpinäkyvämmin. Sharon Rubanovitschin kotialbumi\n06.08.2021 klo 6:00\nHelsinkiläinen Sharon Rubanovitsch, 32, ei ollut aluksi uskoa silmiään nähdessään positiivisen koronatestituloksensa puhelimen ruudulla.\nNoin pari viikkoa sitten hän huomasi koronavirukselle sopivia ensioireita: kurkkukipua ja raajojen särkyä. Pian ensioireiden jälkeen hänelle nousi korkea kuume, joka kesti kaiken kaikkiaan kymmenen päivää.\nRubanovitsch kertoo, että tautiin kuului lisäksi hengitysvaikeuksia, maku- ja hajuaistin muutoksia, pahoinvointia, huimausta, oksentelua, nenäverenvuotoa ja yskäkohtauksia.\nNoin taudin puolessa välissä Rubanovitsch joutui myös kokemaan sen kaikista synkimmän puolen. Aamuvarhain, valvotun yön jälkeen hengitysvaikeudet kävivät niin vakaviksi, että hänen kumppaninsa joutui kutsumaan ambulanssin.\nKaikesta selvittiin kuitenkin säikähdyksellä. Tapaus, ja koko sairastuminen jättivät kuitenkin jäljen.\n– Se oli kohdallani traumaattinen kokemus. Jos en olisi perusterve ihminen, en usko, että olisin selvinnyt tästä (koronataudista) hengissä.\nOireet rajummat kuin osasi odottaa\nKaiken kaikkiaan tauti näyttäytyi Rubanovitschille rajumpana kuin hän osasi odottaa. Jälkeen päin hänestä tuntuu, että käsitys koko koronataudista muuttui oman sairastumisen myötä.\nNyt Rubanovitschin eristys on päättynyt ja hän voi jo paremmin. Laulajana ja lauluntekijänä työskentelevä nainen haaveileekin jo pääsystä takaisin keikkalavoille. Jälkioireita hänellä kuitenkin on.\n– Makuaisti ei ole vielä kuitenkaan ennallaan eivätkä kaikki voimat ole täysin palanneet, hän kuvailee.\nJälkikäteen Rubanovitschia kaduttaa se, ettei hän ollut hakenut ensimmäistäkään koronarokotetta.\nNykytiedon mukaan sairastettu koronavirustauti antaa ainakin kuuden kuukauden kestoisen suojan valtaosalle sairastuneista.\nTämän vuoksi Rubanovitsch ei nyt kiirehdi rokotukseen, mutta aikoo aikoo kuitenkin ottaa rokotteen heti kun mahdollista.\nRubanovitschia kaduttaa se, ettei hän ollut hakenut ensimmäistäkään koronarokotetta ennen sairastumistaan. Hän uskoo, että tauti olisi ollut lievempi, jos edes ensimmäinen annos olisi annettu. Arttu Laitala\nTaudin vakavuudesta ei puhuta\nRubanovitsch kirjoitti kokemuksestaan myös Instagram-tililleen, johon on sittemmin tullut kymmeniä viestejä seuraajilta.\n– Haluan olla itse kasvona taudille ja haluan puhua vakavista oireista suoraan. Tuntuu, että vaikka ihmisillä olisi ollut vakavia oireita, he ovat hävenneet puhua niistä. Ei voi olla niin, että vain minun kohdalle osui vakavia oireita.\nRubanovitsch kertoo, että häntä on kiitelty avoimuudesta. Osa nuorista seuraajista on myös kertonut, kuinka korona on vienyt heidät jopa sairaalahoitoon asti.\nTarinat seuraajilta ovat yllättäneet, ja ovat saaneet ajattelemaan, että ylipäätään nuorten koronataudin vakavuudesta puhutaan liian vähän tai vähätellen.\nJuttu jatkuu Instagram-päivityksen jälkeen.\nViime aikoina huomio on myös kiinnittynyt paljolti pitkittyneestä koronasta kärsiviin.\nNorjalaisen tutkimuksen mukaan yli puolet koronaviruksen sairastaneista 16–30-vuotiaista nuorista kokee niin sanotun pitkäkestoisen koronan.\nNiin sanotun long covidin oireet ovat moninaisia. Niihin kuuluvat esimerkiksi hengitysvaikeudet, väsymys, rasitussietokyvyn heikkeneminen, maku- tai hajuaistin huononeminen, nivel- ja lihaskivut, löysä vatsa ja aivosumu.\nOsa potilaista on sairastanut pitkittynyttä koronaa jopa 1,5 vuotta ilman merkkejä oireiden lieventymisestä.\nRubanovtsch toivoisi kuitenkin, että koronavirustaudin raadollisuudesta nuorten kohdalla puhuttaisiin enemmän.\n– Toivoisin, että asiaa tuotaisiin yhä rohkeammin esille.\nKorona sairastuttaa nuoria\nTällä hetkellä koronaa kuvaillaan etenkin nuorten aikuisten taudiksi, joka näkyy myös sairaanhoidossa.\nEsimerkiksi Helsingissä ja Uudellamaalla sairaalahoidossa olevien koronapotilaiden määrä kasvoi tämän viikon alussa merkittävästi. Tiistaiaamuna Husin sairaaloissa oli koronan takia hoidossa 24 potilaista, joista yksi oli tehohoidossa.\n– Meidän koronapotilaistamme lähes 60 prosenttia on alle 50-vuotiaita, mikä on selkeä muutos aiempaan, Husin vs. johtajaylilääkäri Teppo Heikkilä kertoi Iltalehdelle aikaisemmin.\nHeikkilän mukaan jatkossa sairaaloissa nähdään entistä enemmän nuoria koronapotilaita, koska tartunnat jylläävät nyt etenkin 20–40-vuotiaiden keskuudessa, ja yli kolmasosa kaikista tartunnoista todettiin 20–29 -vuotiailla.\nHusin infektioylilääkärin Asko Järvinen kertoi Iltalehdelle, että koronatartuntoja on nyt pääosin nuorilla, ja se johtuu osin luultavasti siitä, että nuoria on rokotettu vähemmän kuin vanhempia.\nTällä hetkellä koronaa kuvaillaan etenkin nuorten aikuisten taudiksi. Kuvituskuva. Sami Kuusivirta\nHelsingissä on erityinen klinikka, jonne korona suistaa jopa perusterveitä nuoria – ”Rokottaminen olisi tosi, tosi tärkeää”Husin Asko Järvinen on saanut uhkaaviakin viestejä – ”Viestit ovat olleet sellaisia, mitä ei sanoisi kasvotusten”Tällaiset ihmiset sairastuvat nyt vakavaan koronaanSuojaako jo yksi rokote pitkittyneeltä koronalta? Asiantuntijat vastaavatLievästä koronasta jäi pitkä varjo – uuden tutkimuksen huolestuttavat tulokset nuorista aikuisista


Jyväskylän kaupunki » Uutisarkisto » Huimat 74 tapahtumaa Jyväskylän seudun pyöräilyviikolla!\nHuimat 74 tapahtumaa Jyväskylän seudun pyöräilyviikolla!\nSuomen laajinta, näyttävintä ja suosituinta Pyöräilyviikkoa vietetään Jyväskylän seudulla lauantaista sunnuntaihin 6.–14.5. Pyöräilyviikko järjestetään seudulla jo 15. kertaa ja tänä vuonna se sisältää ennätykselliset 74 fillarointiin liittyvää tapahtumaa. Viikon valtakunnallisen teeman Pyörällä kulkee kaikki mukaisesti ohjelmaa on ihan jokaiseen makuun, vauvasta vaariin, pyöräilyä aloittelevista kokeneisiin konkareihin.\nPyöräilyviikosta järjestetään tiedotuskierros perjantaina 28.4. alkaen klo 12. Jos haluatte pyöräilevän partion käymään luonanne, ottakaa yhteyttä kaisa.peltonen@jyps.fi tai p. 040 7780 541.\n• Projektipäällikkö Teemu Tenhunen, pj@jyps.fi, 041 544 2195\n• Projektikoordinaattori Kaisa Peltonen, kaisa.peltonen@jyps.fi, 040 7780 541\n• Liikenteenohjausinsinööri Heikki Vikki, Jyväskylän kaupunki, heikki.vikki@jkl.fi, 014 266 0547


Oxtail-muhennos - Epätavalliset reseptit\nsalottisipulilla, valkosipulilla ja taatelilla\nKokit 3 tuntia 35 minuuttia\nVaikeus Näytetään pois\nKalorit 721 36%\nRasvaa 45,3 g 65%\nTyydyttyneitä 15,6 g 78%\nProteiini 66,5 g 133%\nHiilihydraatteja 10,6 g 4%\n50 g tavallista jauhoa\n2,5 kg laadukas leikattu pyrstö, leikattu pyöreiksi (pyydä teurastajaa tekemään tämä)\n500 g salottisipulia\n5-6 5cm palaa inkivääriä\n1 koko muskottipähkinä raastettavaksi\n1 iso appelsiini tai 2-3 nauhaa kuivattua appelsiininkuorta\n1 pussilevy päivämääriä (pehmeät, kuten medjool tai puolikuivattu, toimivat parhaiten)\nbalsamiviinietikka tai sherryetikka\n1 iso nippu lehtikaalia\n3 paksua viipaletta viipaloitua pekonia\n1 tuoretta punaista chiliä tai maun mukaan\nKirjailija: Sue Fairlie-Cuninghame\nKuumenna uuni 200 ° C: seen / kaasu 6.\nMausta jauhot merisuolalla ja mustalla pippurilla, sitten ruoppaa okstailia kunnes se on hyvin päällystetty. Ravista ylimääräinen jauho ja aseta liha syrjään.\nKuori ja nilkaa salottisipuli. Kuori ja viipaloi valkosipuli hienoksi, kuori ja raasta inkivääri.\nKuumenna 2 rkl öljyä suuressa matalassa paistinpannussa keskilämpötilassa ja keitä kevyesti salottisipulia ja valkosipulia, kunnes tuoksuva, mutta ei värjätty. Siirrä suureen uuninkestävään astiaan ja aseta sivuun.\nKuumenna 2-3 ruokalusikallista lisää öljyä samaan pannuun keskilämmöllä ja ruskista häränhäntä ympäri, tarvittaessa erissä.\nPakkaa häränhäntä salottisipulin ja valkosipulin päälle, lisää sitten neilikka, tuoretta inkivääriä ja hyvä muskottipähkinä. Lisää kuori tuoreesta appelsiinista tai käytä kuivattua appelsiininkuorta, peitä sitten 2–3 cm vedellä.\nAseta uuniin 15 minuutiksi ja alenna sitten lämpötila 140 ° C / kaasu 1. Hauduta varovasti noin 2 tuntia 30 minuuttia (riippuen luiden koosta) tai kunnes liha on juuri pehmeää. Tarkista nestetaso ajoittain lisäämällä tarvittaessa lisää vettä.\nMaku ja mausta, hajota ja lisää päivämäärät ja etikka. Jatka keittämistä vielä 30 minuuttia tai kunnes päivämäärät ovat pulleat ja liha on pehmeää, mutta ei vielä putoa luista.\nVaalaa lehtikaali kiehuvassa suolaisessa vedessä 3-4 minuuttia ja tyhjennä sitten hyvin.\nKuutioi pekoni, kuori ja viipaloi valkosipuli hienosti. Paista yhdessä kypsennettynä, sammuta sitten lämpö. Pilko hienoksi ja sekoita chili yhdessä lehtikaalin kanssa.\nPoista häränhäntä uunista ja rasvaa ylimääräinen rasva pinnalta. Tarjoile okstail-paloja muutamalla päiväyksellä, joitain mehuja ja haudutettua kaalia.\nKatso video: Braised Oxtail Stew, Thank You Irene and Nunzio, Four Mile River Farms


No YS Nummi-Pusulan kunta Tekninen toimisto Siipoontie 1, Nummi - PDF\nNo YS Nummi-Pusulan kunta Tekninen toimisto Siipoontie 1, Nummi\nDownload "No YS 1409. Nummi-Pusulan kunta Tekninen toimisto Siipoontie 1, 09810 Nummi"\n1 YMPÄRISTÖLUPAPÄÄTÖS Helsinki Annettu julkipanon jälkeen Dnro UUS-2003-Y ASIA No YS 1409 Päätös ympäristönsuojelulain 35 :n mukaisesta lupahakemuksesta, joka koskee Nummi-Pusulan kunnan teknisen toimiston Saukkolan jätevedenpuhdistamon toimintaa Nummi-Pusulan kunnassa. LUVAN HAKIJA Nummi-Pusulan kunta Tekninen toimisto Siipoontie 1, Nummi LAITOS JA SEN SIJAINTI Saukkolan jätevedenpuhdistamo Jokitie 12, Saukkola Hyvelä RN:o Kiinteistön omistaja: Nummi-Pusulan kunta Toimialatunnus: Liike- ja yhteisötunnus: LUVAN HAKEMISEN PERUSTE Ympäristönsuojelulaki 28 :n 1 momentti Ympäristönsuojeluasetus 1 :n 1 momentin kohta 13 a Länsi-Suomen vesioikeus on päätöksessään määrännyt luvan saajan tekemään vuoden 2003 loppuun mennessä hakemuksen lupamääräysten tarkistamiseksi. LUPAVIRANOMAISEN TOIMIVALTA Uudenmaan ympäristökeskus Ympäristönsuojeluasetus 6 :n 1 momentin kohta 12 e ASIAN VIREILLETULO Hakemus on toimitettu Uudenmaan ympäristökeskukselle MAKSU A AT20 Asemapäällikönkatu 14 PL 36, Helsinki Puh Faksi Stinsgatan 14 PB 36, FI Helsingfors, Finland Tfn Fax\n2 2 (25) TOIMINTAA KOSKEVAT LUVAT JA ALUEEN KAAVOITUSTILANNE Länsi-Suomen vesioikeus on myöntänyt Nummi-Pusulan kunnalle luvan johtaa Saukkolan jätevedenpuhdistamolta käsitellyt jätevedet Nummenjokeen. Nummenjokeen johdettavan jäteveden BHK 7-ATU arvo saa olla enintään 15,0 mg/l ja kokonaisfosforipitoisuus enintään 1,0 mg/l. Kummankin suhteen puhdistustuloksen on oltava vähintään 90 %. Arvot lasketaan puolivuotiskeskiarvoina ottaen huomioon mahdolliset ohijuoksutukset ja viemäriverkoston ylivuodot. Jätevedenpuhdistamon kiinteistö on merkitty Nummi-Pusulan kunnanvaltuuston hyväksymässä ja Uudenmaan lääninhallituksen vahvistamassa Saukkolan rakennuskaavassa yhdyskuntateknistä huoltoa palvelevien rakennusten ja laitosten alueeksi (ET). Puhdistamoalue rajoittuu pohjois-, itä- ja eteläpuoleltaan lähivirkistysalueeseen (VL). Jätevedenpuhdistamon länsipuolinen alue on hyväksytyssä seutukaavassa merkitty maatalousalueeksi (M). LAITOKSEN SIJAINTIPAIKKA JA SEN YMPÄRISTÖ Jätevedenpuhdistamon sijainti Jäteveden purkualue Jätevedenpuhdistamo sijaitsee Nummenjoen pohjoisrannalla 1 km:n etäisyydellä Saukkolan taajaman keskustasta länteen. Lähin asutus sijaitsee 120 m:n etäisyydellä jätevedenpuhdistamosta pohjoiskoilliseen. Itäkoillisessa lähin asumus sijaitsee 200 m:n, kaakossa 340 m:n, etelälounaassa 280 m:n, lounaassa 400 m:n ja lännessä 700 m:n etäisyydellä jätevedenpuhdistamosta. Jätevedenpuhdistamon lähistöllä ei ole muita häiriöille altistuvia kohteita. Puhdistamon länsipuolella on peltoaluetta. Saukkolan jätevedenpuhdistamolla käsitellyt jätevedet johdetaan puhdistamon kohdalla Nummenjokeen. Nummenjoki ja Pusulanjoki muodostavat Karjaanjoen vesistön luoteisen osan, jonka yhteinen valuma-alue on 532 km 2 ja järvisyys 7,6 %. Nummenjoki alkaa Pitkäjärvestä Nummen kirkonkylän pohjoispuolelta. Pusulanjoki yhtyy Nummenjokeen ennen Saukkolan jätevedenpuhdistamoa. Nummenjoen nimi muuttuu Härkäjoeksi ennen, kuin se laskee Musterpyynjärveen, josta vedet kulkevat Sitarlanjokea ja Häntäjokea pitkin Savijärven kautta Lohjanjärveen Maikkalanselälle. Sieltä vedet laskevat Mustionjokeen ja edelleen Pohjanpitäjänlahteen, jonne on matkaa 62 km Saukkolan jätevedenpuhdistamon purkukohdasta. Pitkäjärven vedenpintaa ja Nummenjoen virtaamaa säännöstelee Nummenkosken voimalaitos, joka sijaitsee puhdistamon yläpuolella Nummen kirkonkylän kohdalla. Nummenjoen keskivirtaama (MQ) on\n3 3 (25) Nummenjoen ja Pusulanjoen yhtymäkohdassa ja Saukkolassa 4,8 m 3 /s. Keskimääräinen tulvavirtaama (MHQ) on 28 m 3 /s ja huippuvirtaama (HQ) voi olla 50 m 3 /s 60 m 3 /s. Keskialivirtaama (MNQ) on 0,5 m 3 /s. Nummenjoen vedenkorkeus vaihtelee huomattavasti vuodenajan mukaan ollen korkeimmillaan sulamisvesien aikaan aikaisin keväällä ja alhaisimmillaan loppukesästä. Nummenjoki tulvii vuosittain lähinnä jätevedenpuhdistamon yläpuolisella Hyvelänjärven peltoalueella. Veden laatu Nummi-Pusulan järvet, Pitkäjärvi, Pusulanjärvi ja Musterpyynjärvi, ovat ravinneolosuhteiltaan reheviä tai erittäin reheviä. Järvien väliset jokiosuudet ovat pieniä savikkoalueiden jokia, jotka luonnostaan ovat sameita ja reheviä. Valuma-alueella peltojen osuus on suuri. Maanviljelyksessä käytettävät lannoiteperäiset ravinteet ja pelloilta valuva humus aiheuttavat suurimman osan jokien ravinnekuormasta. Lisäksi jokiin johdetaan haja-asutuksen ja yhdyskuntien jätevesiä, jotka lisäävät ravinnekuormaa, aiheuttavat ulosteperäisten mikrobien esiintymistä ja näin heikentävät jokivesien hygieenistä laatua. Vesistöjen yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan Nummenjoen vesistö on luokiteltu tyydyttäväksi. Nummenjoen valuma-alueella peltoviljely ja haja-asutus ovat suurimpia kuormittajia. Hajakuormituksen vaikutus on havaittavissa runsaina ravinnepitoisuuksina Nummenjoen veden laadussa jo Saukkolan jätevedenpuhdistamon purkupaikan yläpuolella. Ravinnepitoisuuksien perusteella Nummenjoki on rehevä tai erittäin rehevä. Happipitoisuus joessa on ollut hyvä kaikilla havaintopaikoilla. Käsiteltyjen jätevesien vaikutus Nummenjoen veden laatuun on havaittavissa purkukohdan alapuolisella vesiosuudella lähinnä ammoniumtyppipitoisuuden kasvuna sekä ajoittaisena hygieenisen laadun heikkenemisenä. Purkukohdan yläpuolisella havaintopaikalla veden hygieeninen laatu on ollut pääosin tyydyttävä. Alapuolisella havaintopaikalla hygieeninen laatu on vaihdellut hyvästä välttävään. Fosforin, typen tai hapen kulutuksen osalta Saukkolan jätevedenpuhdistamon vaikutus vesistön tilaan ei ole merkittävä. Nummenjoen vesistön lievä vedenlaadun paraneminen on seurausta vesialueiden kunnostustoimenpiteistä sekä haja-asutuksen ja maatalouden ravinnepäästöjen vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä. Pusulanjärven ja Maikkalanselän valuma-alueilla maanviljelijöitä kannustetaan suojavyöhykkeiden perustamiseen ja hoitoon ranta-alueilla. Suojavyöhykkeiden lisääntyminen vaikuttaa vesistön ravinne- ja kiintoainepitoisuuksia alentavasti. Nummi-Pusulan järville on laadittu kunnostussuunnitelmia, kuten hoitokalastusta, pohjasedimenttien hapettamista ja kasvillisuuden niittoa. Jos kunnostustoimenpiteillä päästään toivottuihin tuloksiin, järvien ravinnepitoisuuksien väheneminen näkyy myös Nummenjoen veden laadussa. Haja-asutuksen aiheuttama ravinnekuorma ja mikrobiologinen kontaminaatio todennäköisesti vähenevät tulevaisuudessa, sillä entistä isompi osa Nummi-Pusulan haja-asutuksen jätevesistä johdetaan\n4 4 (25) Natura-alueet Kalatalous tulevaisuudessa Saukkolan jätevedenpuhdistamolle. Tällöin jätevedenpuhdistamon aiheuttama kuormitus vesistöön kasvaa. Kokonaiskuorman oletetaan kuitenkin vähenevän jätevesien käsittelyä keskittämällä. Saukkolan jätevedenpuhdistamon mitoitusarvojen perusteella jätevesien huomattavakaan lisääntyminen ei aiheuta puhdistamon toiminnan häiriintymistä. Saukkolan jätevedenpuhdistamon purkupaikan vaikutusalueella sijaitsee arvokkaita lintuvesistöjä, jotka on suojeltu Natura 2000 verkostoon perustuen. Nummi-Pusulan ja Lohjan Natura 2000 verkostoon kuuluva kohde koostuu viidestä erillisestä lintuvesialueesta. Nummi-Pusulan alueelta kohteeseen sisältyvät Koisjärvi, Kyynäräjärvi ja Savijärvi. Järvet sijaitsevat Maikkalanselkään laskevan vesireitin varrella. Kohteen lintuvedet on todettu lintuvesien suojeluohjelmassa kansainvälisesti ja valtakunnallisesti arvokkaiksi. Kasvisto on edustavaa, lintuvesille tyypillistä. Sekä vesilintu- että kahlaajalajisto ovat Uudenmaan monipuolisimpia. Saukkolan jätevedenpuhdistamolla käsitellyt jätevedet kulkevat Savijärven kautta. Nummenjoella ja Musterpyynjärvellä on suoritettu vuonna 2002 kalataloudellinen tarkkailu, jonka avulla oli tarkoitus selvittää Saukkolan jätevedenpuhdistamolla käsiteltyjen jätevesien vaikutusta kalastoon ja kalastukseen. Sähkökoekalastuksen perusteella Nummenjoessa esiintyvät tyypillisimmät lajit ovat särki, ahven, salakka ja pasuri. Harvinaisempia lajeja ovat harjus, kivisimppu ja made. Kalalajisto on monipuolisin Nummenkosken voimalaitospadon alapuolella, jossa vesi on kirkkaampaa ja joen pohja osittain koskimaista kivikkopohjaa. Alempana joessa vesi on sameampaa savi- ja liejupohjasta johtuen ja kalasto rehevöityneelle vedelle tyypillisesti yksipuolisempaa ja särkikalavoittoista. Musterpyyn kalaston koostumus on tyypillinen rehevälle järvelle. Koekalastussaaliin perusteella runsaimmin esiintyvät lajit olivat ahven, särki, sulkava, salakka ja pasuri. Muita järvessä yleisesti esiintyviä lajeja ovat mm. hauki, kuha ja kiiski. Asukkaille lähetetyn kalastustiedustelun mukaan edellisten lisäksi järvessä satunnaisesti esiintyviä lajeja ovat toutain, ankerias ja karppi. Koekalastussaaliin painosta särkikaloja oli 64 %. Vapaa-ajan kalastusta alueella harrastetaan pääasiassa Musterpyynjärvellä. Asukkaille lähetetyn kyselyn mukaan kaloissa esiintyy haju- ja makuhaittoja ja pyydysten likaantuminen on nopeaa. Koeravustuksen perusteella Nummenjoessa tai Musterpyynjärvessä ei esiinny rapuja tai kanta on hyvin heikko.\n5 5 (25) Tarkkailun perusteella Saukkolan jätevedenpuhdistamolla käsiteltyjen jätevesien vaikutus Nummenjoen ja Musterpyyn vesistöön ja kalakantaan arvioidaan olevan suhteellisen vähäinen verrattuna hajakuormitukseen. Vähäisen virtaaman aikana jätevesien vesistöä rehevöittävä vaikutus korostuu.\n6 6 (25) Vesistön muu käyttö Nummenjoen vettä ei käytetä talousveden raaka-aineena. Nummenjoen vesistössä tai Musterpyynjärvessä ei ole yleisiä uimarantoja, mutta muuta uimakäyttöä lienee jonkin verran ranta-alueilla sijaitsevien vapaaajan asutukseen liittyen. Vesistössä harrastetaan kotitarve- ja virkistyskalastusta. LAITOKSEN TOIMINTA Viemäriverkosto Saukkolan vuonna 1988 toimintansa aloittaneella jätevedenpuhdistamolla käsitellään Nummen, Oinolan, Saukkolan ja Pusulan taajamien viemäröidyt jätevedet. Jätevesi johdetaan jätevedenpuhdistamolle Saukkolan alueelta viettoviemärillä ja muilta alueilta siirtopumppauksella. Viemäriverkostoon oli vuonna 2002 liittynyt asukasta sekä yritys, Pumppu Lohja Oy. Yrityksen jätevedet eivät sisällä jätevedenpuhdistamon toiminnalle haitallisia aineita. Viemäriverkosto on pituudeltaan m, josta m on muoviputkea ja m betoniputkea. Viemäriverkosto on toteutettu erillisjärjestelmänä. Jätevesiverkostoa saneerattiin vuonna Seuraavana saneerausvuorossa ovat Nummen alueen pumppaamot ja viemäriputkisto. Vuotovesien laskennallinen määrä vuonna 2002 oli 4 % jätevedenpuhdistamolle tulevasta vesimäärästä. Jätevedenpuhdistamon prosessit ja toiminta Saukkolan jätevedenpuhdistamo on tyypiltään kaksilinjainen rinnakkaissaostuslaitos, jossa fosforin saostukseen käytetään ferrosulfaattia. Tuleva jätevesi johdetaan etukaivoon, josta jätevesi ohjautuu tulopumppaamoon. Tulopumppaamossa on ylivirtausputki puhdistamon häiriötilanteissa ohijuoksutettaville jätevesille. Jäteveden esikäsittely suoritetaan kahdella porrasvälpällä. Välpältä saapuvaan jäteveteen annostellaan virtaamaohjatusti ferrosulfaattiliuosta ja vesi johdetaan kahteen rinnakkain olevaan ilmastusaltaaseen, joiden kummankin tilavuus on 115 m 3. Altaissa on hienokuplailmastimet. Ilmastusaltaista jätevesi ohjataan vaakaselkeytysaltaisiin, joita on myös kaksi rinnakkain, molempien pinta-ala on 60 m 2. Selkeytysaltaassa selkeytynyt jätevesi johdetaan virtausmittauksen ja desinfiointialtaan kautta Nummenjokeen. Tarvittaessa lähtevä jätevesi voidaan desinfioida natriumhypokloriitilla. Jätevedenpuhdistamolla käytetyn sähkön määrä on vuosina ollut 190 MWh/a 220 MWh/a ja 1,26 kwh/m 3 1,60 kwh/m 3. Talousvettä on kulunut 300 m 3 /a 500 m 3 /a.\n7 7 (25) Mitoitus Saukkolan jätevedenpuhdistamo on mitoitettu Q kesk -virtaamalle m 3 /d, q mit -virtaamalle 91 m 3 /h sekä kuormituksille BHK kg/d, fosfori 9,8 kg/d ja typpi 46 kg/d. Jätevesilietteet ja välppäjäte Kemikaalit Selkeytysaltaan pohjalle laskeutunut liete siirretään laahaavalla kuljettimella altaan toisessa päässä olevaan pumppaussyvennykseen, josta lietettä pumpataan mammutpumpuilla joko takaisin ilmastusaltaisiin tai lietteenkäsittelyyn. Ylijäämälietteen poisto on virtaamaohjattu. Jälkiselkeytysaltaista kerätään myös pintalietettä ja palautetaan ilmastusaltaisiin. Ylijäämälietettä kertyy 24 m 3 /d. Poistettava ylijäämäliete tiivistetään tiivistämössä ja stabiloidaan tarvittaessa kalkilla. Tiivistämisen jälkeen lietteen kiintoainespitoisuus on 5 % ja siten muodostuva lietemäärä 4,8 m 3 /d. Tiivistämön tilavuus on 34 m 3 ja se riittää lietevarastoksi 7 vuorokauden ajaksi. Tiivistettyyn lietteeseen lisätään polymeeria, jonka jälkeen liete kuivataan viirapuristimella 15 %:n - 20 %:n kiintoainepitoisuuteen ja toimitetaan kompostoitavaksi. Kuivatun lietteen määrät vuosina on esitetty seuraavassa. Vuosi Kuivattu liete m 3 /a Välppäysjäte varastoidaan jäteastioissa ja toimitetaan kaatopaikalle. Välppäjätettä kertyi 7,8 m 3 vuonna Muuta puhdistamolla muodostuvaa jätettä on vähän. Jätteet lajitellaan ja toimitetaan asianmukaisesti jatkokäsiteltäviksi. Ferrosulfaatti otetaan laitoksella vastaan liuoksena. Sitä tuodaan kaksi kertaa vuodessa ja se varastoidaan betonisäiliöön. Desinfiointiainetta natriumhypokloriittia ei ole laitoksella varastossa. Lietteen kuivauksessa käytettävää polymeeriä toimitetaan laitokselle kerran vuodessa säkeissä. Säkit varastoidaan puhdistamorakennuksessa sisällä. Polymeeriliuos valmistetaan laitoksella. Kalkkia ei ole viime vuosina käytetty, mutta sitä on laitoksella varastoituna säkeissä mahdollista käyttöä varten. Jätevedenpuhdistamolla käytettävien kemikaalien kulutus vuosina on esitetty seuraavassa. Vuosi FeSO 4 t/a 44,5 29,1 33,8 33,2 32,6 FeSO 4 -annos g/m\n8 8 (25) Polymeeri kg/a YMPÄRISTÖKUORMITUS JA SEN RAJOITTAMINEN Tulokuormitus Jätevedenpuhdistamolle tuleva jätevesi koostuu pääosin tavanomaisesta asumajätevedestä. Viemäriverkoston alueella on vain vähän teollisuutta, josta syntyy normaalista yhdyskuntajätevedestä poikkeavia vesiä. Umpikaivolietteitä on otettu laitoksella vastaan pihalla olevaan kaivoon vuosittain m m 3 vuosina Umpikaivolietteen määrän arvioidaan nousevan m 3 vuodessa vuoteen 2014 mennessä. Jätevedenpuhdistamolle ei ole toimitettu saostuskaivolietteitä eikä niiden vastaanoton aloittamista ole suunnitteilla. Saukkolan jätevedenpuhdistamolla käsitelty keskimääräinen jätevesimäärä vuosina on esitetty seuraavassa. Viemäriverkoston saneerauksen jälkeen jätevedenpuhdistamon keskivirtaama alentui 20 % ja huippuvirtaama 50 %. Vuosi Vesimäärä m 3 /d Jätevedenpuhdistamolle tullut keskimääräinen ravinnekuormitus vuorokaudessa vuosina on esitetty seuraavassa BHK 7 kg/d 85, ,6 77,0 93 Kok.fosfori kg/d 3,64 4,86 3,81 3,90 4,2 Kok. typpi kg/d 23,7 28,5 25,4 25,5 26 Jätevedenpuhdistamolle tullut keskimääräinen ravinnekuormitus (mg/l) vuosina on esitetty seuraavassa BHK 7 mg/l Kok.fosfori mg/l 9,9 12,7 10,8 8,2 9,5 Kok. typpi mg/l Saukkolan jätevedenpuhdistamon toiminta-alueella olevien viemäriin liittyneiden asukkaiden määrän arvioidaan vuonna 2010 olevan henkeä ja henkeä vuonna Jätevettä arvioidaan muodostuvan edelleen 180 l/as/d. Tällöin käsiteltävää jätevettä muodostuu 500 m 3 /d vuonna 2010 ja 610 m 3 /d vuonna Jätevedenpuhdistamolle tulevan jätevesikuormituksen arvioidaan lisääntyvän seuraavasti: BHK 7 kg/d Kok. fosfori kg/d 4,6 5,6\n9 Kok. typpi kg/d Kiintoaine kg/d (25)\n10 10 (25) Vesistökuormitus Jätevedenpuhdistamolta vesistöön johdettu keskimääräinen ravinnekuormitus vuorokaudessa vuosina on esitetty seuraavassa BHK 7 kg/d 2,96 5,52 3,4 4,33 4,5 Kok.fosfori kg/d 0,15 0,22 0,16 0,20 0,27 Kok. typpi kg/d 22,2 18,1 19,9 28,5 26 Ammoniumtyppi kg/d 21,7 15,0 17,5 26,6 18 Jätevedenpuhdistamolta vesistöön johdettu keskimääräinen ravinnekuormitus (mg/l) vuosina on esitetty seuraavassa BHK 7 mg/l 8,1 14,9 9,7 9,0 10 Kok.fosfori mg/l 0,41 0,6 0,45 0,41 0,61 Kok. typpi mg/l Ammoniumtyppi mg/l Jätevedenpuhdistamon saavuttamat ravinteiden poistoasteet vuosina on esitetty seuraavassa BHK 7 % 96,6 94,9 95,6 94,4 95,4 Kok.fosfori % 95,8 95,1 95,9 95,0 93,6 Kok. typpi % 6,0 34,2 20,1 - - Ammoniumtyppi % ,9 Saukkolan jätevedenpuhdistamo on toiminut moitteettomasti BHK:n ja fosforin poiston suhteen. Jätevedenpuhdistamolta vesistöön johdetun kuormituksen arvioidaan nykyisten puhdistustulosten ja ennustetun kuormitusmäärien perusteella kehittyvän seuraavasti: BHK 7 kg/d 7,3 8,9 Kok.fosfori kg/d 0,29 0,36 Nykyisillä puhdistusvaatimuksilla Saukkolan jätevedenpuhdistamolla on edellytykset toimia tehokkaasti, vaikka tulokuormitus kasvaisi huomattavasti. Mikäli ennusteet viemäriverkostoon liittyvien uusien asukkaiden määristä pitävät paikkansa, jätevedenpuhdistamon mitoitusarvot saavutetaan vuonna Jätevedenpuhdistamon oletetaan toimivan moitteettomasti ainakin vuoteen 2010 asti. Suunnitelmissa on liittää Nummi-Pusulan viemäriverkosto Lohjan kaupungin viemäriverkostoon Sammatin kautta kulkevan yhdysviemärin kautta. Yhdysviemäri toteutuu arviolta vuosina\n11 11 (25) Päästöt ilmaan Kun entistä suurempi osa haja-asutuksen jätevesistä johdetaan jätevedenpuhdistamolle, haja-asutusalueiden vesistölle aiheuttama ravinnekuormitus vähenee. Keskitetystä jätevesien käsittelystä aiheutuvat hyödyt vesistölle ovat kokonaisuudessaan suuremmat, kuin jätevedenpuhdistamon lisääntyvästä kuormituksesta aiheutuvat haitat. Jätevedenpuhdistamotoiminnasta ei aiheudu merkittäviä päästöjä ilmaan. Biologisen jätevedenpuhdistuksen seurauksena prosesseista poistuu hieman typpeä kaasuna ilmaan. Hajuhaittoja jätevedenpuhdistamolla esiintyy välppäyksestä ja lietteen käsittelystä. Hajusta ei kuitenkaan ole aiheutunut merkittävää haittaa ympäristölle. Päästöt maaperään ja pohjaveteen Melu ja tärinä Jätevedenpuhdistamotoiminnasta ei aiheudu merkittäviä päästöjä maaperään tai pohjavesiin. Kaikki jäteveden kanssa tekemisiin joutuvat rakenteet on tehty vesitiiviistä materiaalista. Jätevedenpuhdistamo ei sijaitse pohjavesialueella. Puhdistettujen jätevesien johtaminen Nummenjokeen ei estä vesialueen nykyisiä käyttötapoja. Jätevedenpuhdistamotoiminnasta ei aiheudu mainittavaa melua tai tärinää. Jätevedenpuhdistamon merkittävin melulähde on ilmastuskompressori, joka on sijoitettu sisätiloihin äänieristettyyn huoneeseen. Jätevedenpuhdistamolla ei ole muita merkittäviä melulähteitä. Jätevedenpuhdistamon toiminnasta aiheutuu liikennettä, joka muodostuu lähinnä henkilökunnan päivittäisestä liikenteestä sekä lietteen kuljetuksesta, jota on 3 4 kertaa kuukaudessa. Lisäksi kemikaaleja tuodaan puhdistamolle 4 6 kertaa vuodessa. Jätevedenpuhdistamosta aiheutuva melutaso alittaa pysyvästi 50 db(a) lähimmän asuintalon kohdalla 150 m:n etäisyydellä jätevedenpuhdistamosta. Jätevedenpuhdistamotoiminta ei aiheuta merkittäviä pölypäästöjä. Paras käyttökelpoinen tekniikka (BAT) ja energiatehokkuus Saukkolan jätevedenpuhdistamolla on käytössä Suomessa yleisesti käytetty jätevesien rinnakkaissaostukseen perustuva biologiskemiallinen puhdistusprosessi. Laitos on varmatoiminen, tehokas, teknisesti ja taloudellisesti käyttökelpoinen sekä nykyaikaiset käsittelyvaatimukset täyttävä, jolla voidaan tehokkaasti vähentää jätevesistä aiheutuvaa ympäristökuormitusta.\n12 12 (25) Jätevedenpuhdistamolla käytössä olevat koneet, laitteet ja mittarit ovat puhdistamokäyttöön suunniteltuja, kestäviä, hyväkuntoisia ja varmatoimisia. Puhdistusprosessissa käytetyt kemikaali- ja energiamäärät ovat kohtuullisia saavutettuun korkeaan puhdistustulokseen nähden. Jätevedenpuhdistamo on toiminut tasaisen hyvin eikä mainittavia ongelmia ole ollut. Tehtäviinsä koulutettu henkilökunta suorittaa säännöllistä käyttötarkkailua ja tekee tarpeelliset laitoksen huoltotoimenpiteet ennalta laaditun huolto-ohjelman mukaisesti. Jätevedenpuhdistamo ja viemäriverkoston pumppaamot kuuluvat kaukovalvonnan piiriin, jolloin mahdollisista häiriötilanteista tulee päivystäjälle hälytys. Poikkeus- ja häiriötilanteiden ennaltaehkäisemiseksi jätevesiviemäriverkostoa saneerataan tarpeen mukaan ottaen huomioon taloudelliset resurssit. Edellä mainitut tekijät huomioimalla voidaan todeta, että jätevedenpuhdistamo edustaa parasta käyttökelpoista tekniikkaa ja että laitoksen toiminta vastaa ympäristön kannalta parasta käytäntöä. TOIMINNAN VAIKUTUKSET YMPÄRISTÖÖN Vaikutus pintavesiin Saukkolan jätevedenpuhdistamolla ei ole vaikutusta Nummenjoen virtaamiin tai vedenkorkeuksiin. Jätevedenpuhdistamon vaikutus Nummenjoen vedessä näkyy hyvin vähäisinä ravinnetasojen nousuina jätevedenpuhdistamon alapuolisessa virtaamassa. Käsiteltyjen jätevesien vaikutus vesistössä näkyy satunnaisesti veden hygieenisen laadun heikkenemisenä. Jätevedenpuhdistamolla käsiteltyjen jätevesien ravinteet aiheuttavat vesistöjen rehevöitymistä ja vaikuttavat vesieliöstöön. Vaikutukset ovat kuitenkin vähäisiä. Vaikutus Natura-alueeseen Käsiteltyjen jätevesien vaikutukset Natura 2000 verkoston järvillä ovat teoreettisesti mahdollisia Nummenjoen tulvakausien aikana, jolloin vesi nousee näihin järviin. Vaikutukset vesistön kokonaiskuormitukseen nähden ovat vähäisiä. LAITOKSEN TOIMINNAN JA SEN VAIKUTUSTEN TARKKAILU Käyttö- ja kuormitustarkkailu Käyttö- ja kuormitustarkkailuohjelmaehdotus on päivätty Käyttötarkkailu\n13 13 (25) Käyttötarkkailua tehdään jätevedenpuhdistamolla arkipäivinä, jolloin hoitokirjaan kirjataan jätevesivirtaama, käsitelty jätevesimäärä, mahdollisesti ohitettava jätevesimäärä, jäteveden ja ilman lämpötilat, ilmastusaltaiden ½ h-laskeuma-arvot, ilmastusaltaiden happipitoisuudet, selkeyttämöiden näkösyvyydet, poistettavan jäteveden fosfaattifosforipitoisuus, ferrosulfaatin annostusmäärä, polymeerin käyttömäärä, ylijäämälietteen tuottomäärä, poiskuljetetun lietteen määrä ja sijoitus, välppäjätteen tuotto, sähkön kulutus ja ilmastuskompressoreiden käyttötunnit. Lisäksi käyttöpäiväkirjaan merkitään tehdyt saneeraus- ja huoltotoimenpiteet sekä laitoksen mahdolliset toimintahäiriöt ja niiden syyt. Kuukausittaiset tiedot kirjataan erikseen. Tiedot toimitetaan Uudenmaan ympäristökeskukselle tarkkailujaksoittain. Kuormitustarkkailu Tulevasta ja käsitellystä jätevedestä otetaan vesinäytteet automaattiottimin 24 tunnin kokoomanäytteinä. Vesinäytteet otetaan neljä kertaa vuodessa. Tulevasta jätevedestä otetaan näyte tulopumppaamosta. Lähtevästä jätevedestä otetaan näyte poistuvan veden mittauslaatikosta. Lietenäytteet otetaan ilmastusaltaista ennen selkeytystä ja selkeyttämöistä palautettavista lietteistä kertanäytteinä. Tulevan jäteveden vesinäytteistä määritetään kiintoaine, sähkönjohtavuus, ph, COD Cr, BOD 7-ATU, kokonaisfosfori ja kokonaistyppi. Lähtevästä jätevedestä määritetään edellisten lisäksi alkaliteetti, liuennut fosfori, ammoniumtyppi ja liuennut rauta sekä fekaaliset streptokokit vain, jos lähtevä jätevesi desinfioidaan. Lietteistä määritetään kiintoainepitoisuus. Kuivatusta ylijäämälietteestä pidetään kirjaa, josta ilmenevät lietteen kuivausaika, sijoituspaikka ja ajankohta sekä määrä. Myös lietteenkuivauksessa käytettyjen apuaineiden määrä kirjataan. Kuivatusta lietteestä otetaan kerran vuodessa lietenäyte. Näytteet analysoidaan julkisen valvonnan alaisessa vesitutkimuslaitoksessa. Kuivatusta lietteestä määritetään kuiva-aine ja hehkutusjäännös, ph, kokonaistyppi, kokonaisfosfori, kadmium, kromi, kupari, nikkeli, lyijy ja sinkki sekä elohopea. Jätevedenpuhdistamolle vastaanotettavan umpikaivolietteen määrästä pidetään kirjaa. Umpikaivolietteestä otetaan kokoomanäyte kerran vuodessa. Näytteistä analysoidaan kiintoaine, ph, BOD 7-ATU, kokonaisfosfori ja kokonaistyppi. Kuormitustarkkailutulokset toimitetaan tarkkailukerroittain Uudenmaan ympäristökeskukselle sähköisesti. Tarkkailuntuloksista laaditaan puolivuosi- ja vuosiyhteenvedot, jotka toimitetaan Nummi-Pusulan ympäristölautakunnalle ja Uudenmaan ympäristökeskukselle. Laitoksen vaikutusten tarkkailu Vesistötarkkailu\n14 14 (25) Muu tarkkailu Nummenjoen vesistötarkkailuohjelmaehdotus on päivätty Nummenjoen vedenlaatua seurataan neljässä havaintopaikassa: 3,0 km:n, 7,9 km:n, 11,3 km:n ja 14,7 km:n etäisyydellä Maikkalanselältä ylävirtaan. Havaintopaikka 14,7 sijaitsee jätevesien purkupaikan yläpuolella ja muut havaintopaikat sen alapuolella. Vesinäytteet otetaan neljä kertaa vuodessa. Vesinäytteistä analysoidaan liuennut happi, hapen kyllästysprosentti, kiintoaine, sameus, väriluku, sähkönjohtavuus, COD Mn, ph, kokonaistyppi, ammoniumtyppi, kokonaisfosfori, NPC-suodatettu fosfaattifosfori, kolimuotoiset bakteerit ja fekaaliset streptokokit. Vesinäytteiden tutkimustulokset toimitetaan tarkkailukerroittain Uudenmaan ympäristökeskukselle ja Nummi-Pusulan kunnan ympäristölautakunnalle. Tulokset toimitetaan myös sähköisesti ympäristöhallinnon PIVET-tietojärjestelmään. Vesistötarkkailusta laaditaan vuosittain yhteenvetoraportti, joka toimitetaan seuraavan vuoden huhtikuun loppuun mennessä em. viranomaisten lisäksi Suomen ympäristökeskukselle. Kalataloudellinen tarkkailu Kalataloudellista tarkkailua suoritetaan Nummenjoessa Uudenmaan TEkeskuksen kalatalousyksikön hyväksymän tarkkailuohjelman mukaisesti. Tarkkailuun kuuluvat sähkökalastus, koeverkkokalastus, koeravustus sekä alueen asukkaille kohdistettu kalataloustiedustelu. Jätevedenpuhdistamon toiminnasta ei aiheudu tarkkailua edellyttävää melua, tärinää tai päästöjä ilmaan, maaperään tai pohjavesiin. POIKKEUKSELLISET TILANTEET JA NIIHIN VARAUTUMINEN Jätevedenpuhdistuksesta ei normaalisti aiheudu ympäristöriskiä. Biologisen puhdistusprosessin merkittävä toimintahäiriö esimerkiksi öljypäästön tai myrkyllisen kemikaalipäästön takia johtaa siihen, että jätevedenpuhdistamo toimii vain osittain, kemiallisena puhdistamona. Tällaisessa tilanteessa kemiallinen saostus mahdollistaa kuitenkin tehokkaan kiintoaineen ja fosforin erotuksen vedestä ja siten vähintään tyydyttävän puhdistustuloksen. Tästä saattaa aiheutua lievää hajuhaittaa, joka korjaantuu prosessin elpymisen mukana. Kemiallisen prosessin toimintahäiriössä lähtevän jäteveden kiintoainepitoisuus ja erityisesti fosforipitoisuus nousevat, mutta biologisen osan toimiessa normaalisti puhdistustehokkuus säilyy edelleen vähintään tyydyttävällä tasolla. Häiriö voi johtua mm. laiterikosta, saostuskemikaalin loppumisesta tai annosteluhäiriöstä tai äkillisestä paisuntalietteestä.\n15 15 (25) Prosessien ja puhdistamotilojen turvallisuudesta ja riskien hallinnasta vastaa asianmukaisen koulutuksen saanut käyttöhenkilökunta. KORVAUKSET Käsitellyt jätevedet eivät sisällä vesieliöstölle tai ihmiselle myrkyllisiä yhdisteitä, eivätkä siten ole uhka esim. ihmisen terveydelle. Jätevedenpuhdistamon merkitys Nummenjoen virkistyskäyttöarvoa alentavana tekijänä on vähäinen verrattuna muiden kuormituslähteiden ja hajakuormituksen vaikutuksiin. Jätevesien johtamisesta purkuvesistöön ei katsota aiheutuvan korvattavaa haittaa. EHDOTUS LUPAMÄÄRÄYKSIKSI Luvan hakija ehdottaa, että BHK 7-ATU -pitoisuus lähtevässä jätevedessä saisi olla enintään 15 mg/l ja fosforipitoisuus 1,0 mg/l, puhdistustulos molempien osalta pitäisi olla vähintään 90 % ja että typenpoistovaatimuksia ei esitettäisi lupapäätöksessä. Tulostaso olisi saavutettava puolivuotiskeskiarvoina ottaen huomioon mahdolliset ohijuoksutukset ja viemäriverkon ylivuodot. Puhdistamolla ei tarvittaisi normaalin kunnossapidon lisäksi muita saneerauksia. Hakija esittää lisäksi, että jätevedenpuhdistamon käyttö- ja kuormitustarkkailu sekä vesistötarkkailu toteutettaisiin myös jatkossa nykyisten tarkkailuohjelmien mukaisesti. LUPAHAKEMUKSEN KÄSITTELY Lupahakemuksen täydentäminen Lupahakemusta on täydennetty , , , , , , ja Lupahakemuksesta tiedottaminen Tarkastukset Lausunnot Uudenmaan ympäristökeskus on tiedottanut hakemuksesta kuuluttamalla Nummi-Pusulan kunnan ilmoitustaululla ja Uudenmaan ympäristökeskuksen ilmoitustaululla Hakemuksen vireilläolosta on ilmoitettu myös Ykkössanomat ja Karkkilan Tienoo -nimisissä lehdissä. Hakemuksesta on lisäksi ympäristönsuojelulain 38 :n mukaisesti erikseen annettu tieto tiedossa oleville asianosaisille ja yhteisöille. Saukkolan jätevedenpuhdistamolla on suoritettu luvan käsittelyyn liittyvä tarkastus Tarkastusmuistio on liitetty asiakirjoihin.\n16 16 (25) Hakemuksen johdosta on pyydetty ympäristönsuojelulain 36 :n mukaisesti lausunto Etelä-Suomen lääninhallitukselta, Nummi-Pusulan kunnanhallitukselta, Nummi-Pusulan kunnan ympäristölautakunnalta ja Lohjan kaupungin ympäristölautakunnalta ja TE-Keskuksen kalatalousyksiköltä. Etelä-Suomen lääninhallitus ilmoittaa päivätyllä kirjeellään, ettei se tässä vaiheessa käytä sille varattua mahdollisuutta lausunnon antamiseen. Nummi-Pusulan kunnan ympäristölautakunta esittää päivätyssä lausunnossaan mm., että laitokselta on edellytettävä suunnitelmaa kuormituksen edelleen vähentämistoimenpiteistä aikatauluineen. Tavoitearvoina käsitellylle vedelle on edellytettävä BHK:n osalta 10 mg/l ja fosforin osalta 0,5 mg/l. Teollisuusjätevesien osalta on edellytettävä erillissopimusta sekä lisätarkkailun tarpeen selvittämistä. Lupahakemuksen täydentäminen sako- ja umpikaivolietteiden vastaanoton osalta on tarpeen. TE-Keskuksen kalatalousyksikkö esittää päivätyssä lausunnossaan mm., että vesistötarkkailua ja kalataloudellista tarkkailua on jatkettava. Vesistön kalakannan ja kalastuksen seuranta ovat tarpeen mahdollisten poikkeustilanteiden aiheuttamien ylimääräisten jätevesipäästöjen varalta. Kalataloustarkkailu on toteutettava Uudenmaan TE-Keskuksen hyväksymällä tavalla. Muistutukset ja mielipiteet Tiedossa oleville asianosaisille on varattu tilaisuus ympäristönsuojelulain 37 :n mukaisesti tehdä muistutuksia lupa-asiaa koskien. Muille on varattu tilaisuus mielipiteen ilmaisuun. Ympäristölupahakemuksen johdosta on jätetty neljä muistutusta. Yksityishenkilöt KR ja V-PL sekä 44 muuta yksityishenkilöä vastustavat päivätyssä muistutuksessaan ympäristöluvan myöntämistä erityisesti silloin, jos jätevedenpuhdistamon toimintaa laajennetaan ja lietealtaita rakennetaan ja otetaan käyttöön. Yksityishenkilö KR esittää päivätyssä muistutuksessaan mm., että asian valmistelussa ei ole kuultu lainkaan kyseisen Saukkolan vedenpuhdistamon välittömässä läheisyydessä asuvia asukkaita. Hakemuksesta ei selviä, että kyseessä olisi nykytoiminnan jatkamisen lisäksi käytön laajentaminen koskemaan tällä hetkellä Espooseen kuljetettavia lietteitä. Nummenjoesta on löydetty vuollejokisimpukoita, joiden lisääntymis- ja levähdyspaikan hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. Uudenmaan ympäristönsuojelupiiri ry esittää päivätyssä muistutuksessaan mm., että ennen luvan myöntämistä on tutkittava ja varmistettava, ettei hanke heikennä tai hävitä vuollejokisimpukan lisääntymis- ja levähdyspaikkoja.\n17 17 (25) Yksityishenkilöt LV ja PV esittävät päivätyssä muistutuksessaan mm., että puhdistamo on rakennettu liian lähelle yläjuoksuun lähimmästä rantasaunasta ja aiheuttaa haittaa rantasaunan käytölle. Aikanaan lupaa käsiteltäessä kerrottiin puhdistettujen jätevesien laskupaikan olevan väliaikainen ja joen ruoppauksen yhteydessä siirtyvän Saukkolan taajaman alapuolelle. Näin ei kuitenkaan ole toimittu. Hakijan kuuleminen ja vastine Luvan hakijalle on varattu tilaisuus tulla kuulluksi ja päivätyillä kirjeillä sekä esittää vastineensa annetuista lausunnoista, muistutuksista ja muussa lupakäsittelyssä kertyneestä aineistosta. Toiminnanharjoittaja esittää päivätyssä vastineessaan mm., että kunnan suunnitelmissa on liittää Nummi-Pusulan viemäriverkosto Lohjan kaupungin viemäriverkostoon vuosien aikana ja tästä syystä sakokaivolietteiden vastaanotto ei ole tarpeen puhdistamolla. Se, että vuollejokisimpukan olemassaolo havaittiin vuonna 2004 osoittaa, että puhdistamon pitkäaikainen toiminta ei ainakaan ole hävittänyt kyseistä kantaa tai jopa niin, että kanta on tullut jokeen puhdistamon valmistumisen jälkeen. Puhdistamotoiminnan jatkuminen ei hävitä tai heikennä vuollejokisimpukan lisääntymis- tai levähdyspaikkoja. Lisäksi toiminnanharjoittaja esittää, että jätevedenpuhdistamon purkuputken jatkaminen 880 m jokiuomaa alaspäin ei ole mahdollista teknis-taloudellisista syistä. RATKAISU Uudenmaan ympäristökeskus myöntää ympäristönsuojelulain 28 :n mukaisen ympäristöluvan Nummi-Pusulan kunnan teknisen toimiston Saukkolan jätevedenpuhdistamon toiminnalle jäljempänä esitettävin määräyksin. Vastaus yksilöityihin vaatimuksiin ja lausuntoihin Yksityishenkilö KR ja Uudenmaan ympäristönsuojelupiiri ry esittävät mm., että Nummenjoesta on löydetty vuollejokisimpukoita, joiden lisääntymis- ja levähdyspaikan hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. Uudenmaan ympäristökeskuksen vastine: Saukkolan jätevedenpuhdistamo on toiminut vuodesta 1988 lähtien. Uudenmaan ympäristökeskus katsoo, että hakemuksen mukainen toiminta ei muuta olosuhteita Nummenjoessa, mikä voisi hävittää tai heikentää vuollejokisimpukan lisääntymis- tai levähdyspaikan. Lupamääräykset pilaantumisen ehkäisemiseksi Jätevesien käsittely ja johtaminen (YSL 43 )\n18 18 (25) 1. Nummen, Oinolan, Saukkolan ja Pusulan taajamien kaikki viemäröidyt jätevedet on käsiteltävä jätevedenpuhdistamolla, jotta niistä ei aiheudu terveydellistä haittaa tai ympäristön pilaantumista. 2. Jätevedenpuhdistamolla käsitellyt jätevedet saa johtaa Nummenjokeen. Luvan saaja on vastuussa jäteveden johtamisesta mahdollisesti aiheutuvasta vahingosta, haitasta tai muusta edunmenetyksestä. Puhdistusteho (YSL 43, VNp 365/1994) 3. Jätevedenpuhdistamolta lähtevän jäteveden BOD 7-ATU -arvo saa olla enintään 15 mg /l ja kokonaisfosforipitoisuus enintään 0,7 mg/l. Puhdistustehon on lisäksi molempien osalta oltava vähintään 90 %. Edellä määrätyt BOD 7-ATU - ja fosforipitoisuudet on saavutettava vuosikeskiarvoina mahdolliset ohijuoksutukset, ylivuodot ja poikkeustilanteet mukaan lukien. 4. Sade- ja kuivatusvesien joutuminen viemäriverkkoon on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi. Selvitys hule- ja vuotovesien vähentämiseksi tehdyistä toimenpiteistä on laadittava vuosittain. 5. Lietteen kierrätys eri puhdistusvaiheiden välillä ja lietteen poisto sekä saostuskemikaalin käyttö on toteutettava siten, että puhdistamo toimii mahdollisimman tehokkaasti. Jätteet (YSL 43, 45, JL 3, 4, 6, 8, 9, 12, 15, JA 7, 8, NaapL 17, VNp 282/1994) 6. Jätevedenpuhdistamon toiminnassa muodostuvat jätteet, kuten puhdistamosta ja viemäristöstä poistettava liete sekä puhdistamon välppäjäte, muut tavanomaiset jätteet ja ongelmajätteet, on käsiteltävä niin, ettei niistä aiheudu hajuhaittaa, epäsiisteyttä, pilaantumisvaaraa maaperälle, pinta- tai pohjavesien pilaantumista, roskaantumista tai muuta haittaa ympäristölle. 7. Jätteet on toimitettava hyödynnettäväksi tai käsiteltäväksi laitokseen, jonka ympäristöluvassa ko. jätteiden vastaanotto on hyväksytty. 8. Jätteiden, kuten lietteen ja välppäjätteen, kuljetus on hoidettava ja kuljetuskaluston puhtaudesta on huolehdittava siten, ettei jätettä leviä puhdistamoalueelle tai sen ulkopuolelle. Laitoksen hoito (YSL 43, 45, YSA 19, JL 6, JA 10, NaapL 17 ) 9. Jätevedenpuhdistamo on lukittava silloin, kun siellä ei työskennellä, jotta estetään ulkopuolisten pääsy puhdistamon laitteisiin.\n19 19 (25) 10. Jätevesien viemäröinti ja toiminta jätevedenpuhdistamolla on toteutettava järjestelmällisesti siten, ettei toiminnasta aiheudu maiseman rumentumista, epäsiisteyttä, pilaantumisvaaraa maaperälle, pinta- tai pohjavesien pilaantumista eikä muutakaan haittaa ympäristölle. Ympäristön siisteyttä on valvottava. Jätevedenpuhdistustoiminnassa käytettävät kemikaalit on varastoitava asianmukaisesti, lukituissa sisätiloissa. Varastotilan lattian on oltava tiivis ja lattiamateriaalin varastoitavaa kemikaalia kestävää. Puhdistamorakenteiden kuntoa on tarkkailtava säännöllisesti ja havaitut puutteet on korjattava välittömästi. 11. Jätevedenpuhdistamotoiminnan harjoittajan käytettävissä on oltava toiminnan laatuun ja laajuuteen nähden riittävä asiantuntemus. Puhdistamon hoitajan perehdyttämisestä puhdistamon käyttö- ja hoitotoimenpiteisiin sekä niihin mahdollisesti tuleviin muutoksiin on huolehdittava. 12. Jätevedenpuhdistamon käytöstä ja tarkkailusta vastaavan hoitajan nimi ja yhteystiedot on ilmoitettava Uudenmaan ympäristökeskukselle ja Nummi-Pusulan kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle kuukauden kuluessa tämän päätöksen lainvoimaiseksi tulosta. Mikäli vastaavan hoitajan nimi tai yhteystiedot muuttuvat, on muutos saatettava viipymättä tiedoksi edellä mainituille viranomaisille. Jätevedenpuhdistamon toiminnan lopettaminen (YSL 43, 45, JL 19, 20, 51, 52, JA 9 ) 13. Jätevedenpuhdistamo rakenteineen ei saa aiheuttaa haittaa tai vaaraa ympäristölle jätevedenpuhdistamotoiminnan päätyttyäkään. Jätevedenpuhdistamon toiminnan lopettamisesta on ilmoitettava Uudenmaan ympäristökeskukselle ja Nummi-Pusulan kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle vähintään puoli vuotta ennen jäteveden käsittelytoiminnan lopettamista. Suunnitelma jätevedenpuhdistamorakenteiden ja laitteiden käsittelystä sekä puhdistamoalueen siistimisestä toteutusaikatauluineen on samalla toimitettava edellä mainituille viranomaisille. Poikkeukselliset tilanteet (YSL 43, 62, YSA 30 ) 14. Terveyden- ja ympäristönsuojelun kannalta poikkeuksellisiin tilanteisiin on varauduttava ennakolta ja huolehdittava siitä, että jätevesistä tai puhdistusprosessissa käytettävistä kemikaaleista ja niiden varastoinnista ei aiheudu terveydellistä haittaa. Poikkeuksellisista tilanteista on tehtävä ilmoitus Uudenmaan ympäristökeskukselle sekä Nummi-Pusulan kunnan ja Lohjan kaupungin ympäristönsuojeluviranomaisille. Poikkeuksellisissa tilanteissa ylimääräisistä näytteenotoista puhdistamolla ja purkuvesistössä on sovittava Uudenmaan ympäristökeskuksen\n20 20 (25) kanssa. Jäteveden ohijuoksutustilanteissa puhdistamon ohi juoksutetun jäteveden määrä on selvitettävä luotettavasti. Tarkkailu- ja raportointimääräykset (YSL 44, 46, JL 51, 52, JA 22 ) 15. Mittaukset, näytteenotto ja analysointi on suoritettava standardien (CEN, ISO, SFS tai muu vastaavan tasoinen kansallinen tai kansainvälinen yleisesti käytössä oleva standardi) mukaisesti. Mittausraporteissa on esitettävä käytetyt mittausmenetelmät ja niiden mittausepävarmuudet sekä arvio tulosten edustavuudesta. Käyttö- ja kuormitustarkkailu 16. Puhdistusjärjestelmän toimintaa sekä jätevesien määrää ja laatua on seurattava säännöllisesti päivätyn tarkkailuohjelman mukaisesti. Vuorokauden kokoomanäytteet tulevasta ja lähtevästä jätevedestä on otettava virtaamapainotteisesti vähintään neljä kertaa vuodessa. Tarkkailutulokset on kirjattava ylös. Uudenmaan ympäristökeskus voi tarvittaessa muuttaa tarkkailuohjelmaa. Vesistötarkkailu 17. Jätevesien vaikutuksia purkuvesistön veden laatuun on seurattava säännöllisesti päivätyn tarkkailuohjelman analyysivalikoimaan on lisättävä nitraatti- ja nitriittitypen summa. Uudenmaan ympäristökeskus voi tarvittaessa muuttaa tarkkailuohjelmaa. Kalataloudellinen tarkkailu 18. Jätevesien vaikutuksia purkuvesistön kalastoon ja kalastukseen on tarkkailtava kalatalousviranomaisen hyväksymän tarkkailuohjelman mukaisesti. Kalatalousviranomainen voi tarvittaessa muuttaa tarkkailuohjelmaa. Kirjanpito ja raportointi 19. Tulevan ja lähtevän jäteveden määrästä ja laadusta sekä käytetyistä kemikaaleista on pidettävä kirjaa. Kirjanpito koskee myös jätevedenpuhdistamolta poisvietyjä jätteitä, kuten lietettä ja välppäjätettä, niiden määrää, vientiajankohtaa ja -kohdetta sekä viejää. Lisäksi jätevedenpuhdistamon tarkkailuista, poikkeuksellisista tilanteista sekä viemäriverkon kunnostustoimenpiteistä on pidettävä kirjaa. Kirjanpito on pyydettäessä esitettävä ympäristöluvan valvontaviranomaisille. 20. Jätevesien kuormitustarkkailun näytekohtaiset tulokset, joihin on liitetty puhdistamon toiminnan kuvaus näytteenottohetkellä, sekä vesistön tarkkailutulokset kommentteineen on toimitettava näytteenottokerroittain Uudenmaan ympäristökeskukselle ja Nummi-Pusulan kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle sekä


Saaristolaisleipä kuuluu monilla joulupöytään. Olen aina kuvitellut, että se on todella monimutkainen valmistaa, mutta väärässä olen ollut. Saaristolaisleivän valmistus on todella helppo, mutta aikaa vievä prosessi leivän kohotuksen ja pitkän paistoajan vuoksi. Jos olet saaristolaisleivän ystävä niin suosittelen lämpimästi kokeilemaan leivän leipomista itse. Leipä on myös ihana joulu muistaminen pitkän säilyvyytensä vuoksi. Näitä täytyy leipoa uusi erä vielä jouluksi, kun katoaa niin nopeasti parempiin suihin. Ohjeena käytin Hellapoliisin reseptiä.\n3 dl kaljamaltaita, (minulla oli leipämaltaita kaapissa valmiiksi ja hyvin onnistui niilläkin)\nVoitele leipävuoat voilla.\nPaista 175 asteessa uunin alimmalla tasolla 2 tuntia.\nLähettänyt Taikinatassu klo 18:52\nTunnisteet: helpot, joulu, leivät, Suolaiset\nPurkita siemennäkkäriä joululahjaksi\nPellillinen omena- kaurapiirakkaa\nSuolaisen makeaa suklaata helposti ja nopeasti\nKuusi, joka maistuu korvapuustilta


Comfort Hotel Jönköping - Jönköping, alk. 106 €: Löydä parhaat tarjoukset | momondo\nKlostergatan 28, Jönköping, Jonkopings Lan\n+46 3610 0800\nperustuu 964 arvosteluun\nTietoja: Comfort Hotel Jönköping, Jönköping\nComfort Hotel Jönköping sijaitsee keskustassa, ja Jönköpingin yliopisto sijaitsee 4 minuutin kävelymatkan päässä ja Tändsticksmuseet 9 minuutin kävelymatkan päässä. Käytössäsi on ympäri vuorokauden auki oleva vastaanotto, matkatavarasäilytys ja hissi. Palveluihin kuuluu maksullinen omatoiminen pysäköinti.\nComfort Hotel Jönköping valokuvat\nComfort Hotel Jönköping huonehinnat ja tarjoukset\nHaemme tärkeimmiltä varaussivustoilta ja yksittäisiltä hotellien nettisivustoilta, jotta voit vertailla Comfort Hotel Jönköping huoneiden parhaita tarjouksia.\nyhteensä 106 €wihp\nyhteensä 147 €momondo\nNähtävyydet lähellä Comfort Hotel Jönköping\nmomondon tarkkaan valitsemat nähtävyydet Jönköping, Ruotsi\nComfort Hotel Jönköping osoite: Klostergatan 28, Jönköping, Jonkopings Lan\nComfort Hotel Jönköping arvostelut\nHyväPerustuu 964 vahvistettuun arvosteluihin\nComfort Hotel Jönköping huonevarauksen tiedot\nKuinka hotelli Comfort Hotel Jönköping vertautuu muihin 3-tähden hotellleihin kaupungissa Jönköping?\n3-tähden hotelleissa kaupungissa Jönköping (126 €/yö) ja hotellin Comfort Hotel Jönköping keskimääräisessä yöhinnassa (73 €/yö) on 53 €/yö ero keskivertohinnassa.\nKuinka kaukana majoituspaikka Comfort Hotel Jönköping on kentältä Jönköping Axamo?\nAjomatka kentältä Jönköping Axamo majoituspaikkaan Comfort Hotel Jönköping on liikenteestä riippuen yleensä noin 10min etäisyyden ollessa 5,7 km. Vilkkaammilla alueilla sijaitseviin hotelleihin matka-aika voi olla pidempi, koska liikennettä on enemmän.\nMiten pääset sujuvasti majoituspaikasta Comfort Hotel Jönköping kentälle Jönköping Axamo?\nJos etsit yksinkertaista tapaa päästä kentältä Jönköping Axamo majoituskohteeseen Comfort Hotel Jönköping, harkitse taksin tai kimppakyytipalvelun tilaamista, joka voi vierailusi aikana kuljettaa sinua yöpymispaikkaan tai tarvittaessa ympäri kaupunkia.\nOnko majoituspaikassa Comfort Hotel Jönköping mahdollista syödä?\nKyllä, hotellissa Comfort Hotel Jönköping on ravintola, johon voit istua alas tai tilata ruokaa mukaan. Kaupungista Jönköping löytyy myös muita ruokavaihtoehtoja niille, jotka etsivät jotain erilaista.\nLöytyykö majoituspaikasta Comfort Hotel Jönköping uima-allasta?\nTällä hetkellä datamme näyttää, että majoituspaikassa Comfort Hotel Jönköping ei ole uima-allasta. Muutokset tarjottuihin palveluihin voivat kuitenkin olla mahdollisia. Saadaksesi varmasti ajankohtaista tietoa, soita suoraan majoituspaikkaan numeroon +46 3610 0800.\nMikä on hotellin Comfort Hotel Jönköping puhelinnumero?\nMajoituspaikan Comfort Hotel Jönköping puhelinnumero on +46 3610 0800.\nTarjoaako Comfort Hotel Jönköping WiFi-internetyhteyden?\nKyllä, Comfort Hotel Jönköping hotellissa on WiFi-internetyhteys hotellivieraiden käytettävissä.\nOnko majoituspaikassa Comfort Hotel Jönköping yöpyville vieraille tarjolla kuntosali tai kuntokeskus?\nMajoituspaikassa Comfort Hotel Jönköping on kuntosali vieraiden käytössä. Jotkut kuntosalit hotelleissa eivät ole auki ympäri vuorokauden, joten aukioloajat on parasta tarkistaa vastaanottovirkailijalta sisäänkirjautumisen yhteydessä.\nmomondon suosikkihotellit - Jönköping\nRyhovsgatan 3, Jönköping, Jönköpingin lääni\nStrömsnäsgatan 3, Jönköping, Jönköpingin lääni\nAutonvuokraus Jönköping: parhaat vuokra-autotarjoukset\nKoe Jönköping ratin takaa. Lue lisää parhaista autonvuokraustarjouksista täältä\nEtsi vuokra-autoja - Jönköping


Merkit väärin päin? | Kysy Eskolta | Iltalehti.fi\nMerkit väärin päin?\nTorstai 8.1.2009 klo 12.41\nMuuramessa on Ysitieltä Verkkoniemeen Renkkelintielle käännyttäessä 40 km/h aluenopeusrajoitusmerkki. Hieman sen jälkeen on taajamamerkki. Ajetaanko tässä taajamamerkin määrittämän rajoituksen (50 km/h) mukaan vai noudatetaanko 40 km/h rajoitusta? Maalaisjärjellä ajateltuna sillä 40 km/h -aluemerkillä on syynsä ja itse noudatan sitä rajoitusta, mutta mikä on lain tulkinta tässä asiassa?\nMaalaisjärjellä ajateltuna kyseiset liikennemerkit ovat väärässä järjestyksessä. Mikäli paikalle on ajateltu 40 km/h aluerajoitusta, ensin pitäisi olla taajamaa osoittava liikennemerkki ja sen jälkeen aluerajoitusmerkki, sillä sääntöjen mukaan liikennemerkin vaikutusalueen lopettaa toinen samaa asiaa koskeva liikennemerkki.Tässä tapauksessa aluenopeusrajoitusmerkin kumoaa taajamamerkki. Ongelmalliseksi tilanteen tekee tässä tapauksessa se, että molemmat merkit koskevat laajempaa aluetta eli ovat voimassa, kunnes niiden vaikutusalueen päättymisestä ilmoitetaan esimerkiksi Taajama päättyy -liikennemerkillä.\nMitkä renkaat motoon talvella?\nMitä laki sanoo moottoripyörän renkaista ajalla joulu-, tammi-, helmikuu. Jos pitää olla M+S, niin miten mp:n kanssa, johon vaaditaan painoluokaltaan niin "tukevat" renkaat ettei löydy M+S-mallina. Tiet ovat kuitenkin usein siinä kunnossa, että ainakin minä mielelläni ajaisin myös talviaikoina. Vakuutuskin kun on nykyään voimassa ympäri vuoden.\nMoottoripyörässä, mopossa, kolmipyörässä ja nelipyörässä, kevyessä nelipyörässä ja niiden perävaunussa on joulu-tammi-ja helmikuun aikana käytettävä talvikäyttöön sopivia karkeakuvioisia renkaita, jotka saa varustaa nastoin. Mikäli käytetään nastarenkaita, ne on asennettava kaikkiin pyöriin.


Marika Fingerroos paljastaa, miksi lopetti yhteistyön Martina Aitolehden kanssa: "Hänen käytöksensä herätti myötähäpeää"\nPetri Voutilainen Julkaistu: 27.11.2020 9:05\nKohukaunotar Marika Fingerroos on saanut henkilökohtaisilla somekanavillaan lukuisia viestejä koskien Martina Aitolehteä ja heidän yhteistä menneisyyttään. Marika ja Martina nousivat vuosituhannen alussa julkisuuteen salarakkaina. Marikalla oli salasuhde kyläkauppias Vesa Keskisen kanssa ja Martinalla jalkapalloilija Alexei Eremenko Juniorin.\nMarika kertoo Metropolille pitämässä vlogissaan, että häntä ja Martinaa pyydettiin yhdistämään voimansa salarakaskohun ollessa kuumimmillaan. He perustivat Salarakkaat-tyttöduon, joka julkaisi 12 kappaletta sisältäneen esikoislevyn vuonna 2005.\n– Levyn tekeminen aloitettiin totta kai kappaleiden sijaan kansikuvauksilla. Levyn kantta varten otettiin aika roisejakin kuvia, joista suurin osa oli julkaisukelvottomia. Kanteen kuitenkin saatiin alastonkuva, jossa ei näkynyt mitään, vaikka olimme siinä rinnat paljaina, Marika kertoo.\nLevyn nauhoittamista hankaloitti suuresti se, että valtakunnan tunnetuimmat salarakkaat asuivat eri puolilla Suomea. Martina asui Helsingissä ja Marika Pohjanmaalla.\n– Pääsimme ainoastaan muutaman kerran samaan aikaan studiolle. Suurimman osan lauluosuuksistaan Martina nauhoitti Helsingissä ja minä Tampereella.\nLevyn valmistumista seurasi keikoille lähteminen ja tv-esiintymiset. Se tuntui molemmista aluksi hyvältä idealta.\n– Kävimme muutamilla keikoilla yhdessä. Olimme Tampereella keikalla, jonne ei ollut juurikaan saapunut yleisöä. Martina nousi lavalle ennen keikan alkua ja huusi: ”Ettekö te tiedä, kuka mä oon?”. Hänen käytöksensä herätti myötähäpeää.\n– Myöhemmin meillä tuli konflikteja, koska Martinan mielestä Kehä III:sen ulkopuolella on ainoastaan junttilandia, eikä ole mitään elämää. Totesin sen olevan ainoastaan hänen mielipiteensä ja koin, ettei minun tarvitse keikkailla sellaisen ihmisen kanssa. Rupesin keikkailemaan ilman Martinaa ja monet pienet paikat jäivät hyvin mieleeni.\nKatso video! Marika kertoo, millaiset välit hänellä on tänä päivänä Martina Aitolehteen.\nHenna Kalinainen katuu julkisuusurassaan vain yhtä asiaa: ”Martina Aitolehti ja Vappu Pimiä ovat tehneet sen hienosti”\nMarika Fingerroos seksuaalisesta häirinnästä: ”Tänä päivänä loukkaannutaan, jos pomo kehuu kaula-aukkoa”\nMarika FingerroosMartina AitolehtiSalarakkaat


> Ajankohtaista > Tutustu Vuoden Välittäjä 2019 -Finalisteihin!\nTässä ovat SKVL:n Vuoden Välittäjä -kilpailun finalistit. Nämä välittäjät ovat korkeasti koulutettuja ja sitoutuneet noudattamaan hyviä välitystapoja sekä moraalisia ja eettisiä arvoja, minkä ansiosta he ovat onnistuneet myymään menestyksekkäästi asuntoja viimeisen vuoden aikana. Voittaja julkaistaan 29.11.2019.\nRealhouse Oy - Lovén LKV, Espoo\nArto Lovén on pitkän linjan ammattilainen kiinteistönvälittäjänä sekä periksiantamaton asiakkaiden etujen ajaja. Artolle on ilo ja kunnia tehdä töitä asiantuntijatiimin kanssa, jolloin haastavatkin kohteet ja projektit saadaan turvallisesti hoidettua. Hän onkin tehnyt tuloksellista yhteistyötä sekä kotimaisten että ulkomaisten välittäjien kanssa ja osallistunut myös kansainvälisiin koulutuksiin ja tapahtumiin. Artolle on tärkeää, että asiakas saavat hänestä luotettavan tuen ja turvan elämänsä ehkä tärkeimmissä kaupoissa. Lähellä Arton sydäntä ovat asunto- ja kiinteistömyyntiasioiden lisäksi rannikko- ja saaristokohteiden sekä jatkossa senioreiden asuntoasioiden kokonaisvaltainen hoitaminen.\nTututsu välittäjään paremmin yrityksen kotisivuilla\nMaria Kuivinen on iloinen, energinen, positiivinen ja aktiivinen kiinteistönvälittäjä, joka tulee hyvin toimeen erilaisten ihmisten kanssa. Hän on suurperheen äiti, vaimo ja yrittäjä, jolla on oma perheyritys ja kivijalka Museokadulla Kansallismuseon naapurissa. Maria kuvaa välittäjän työn oleva hänen unelma-ammattinsa, ja onkin työskennellyt alalla jo yli kymmenen vuotta. Hän nauttii työstään sekä ihmisten kohtaamisesta ja asiakkaiden rinnalla kulkeminen elämän suurimmassa päätöksessä, kodinvaihdossa, on Marialle kunnia-asia. Maria tekee välittäjän työtä suurella sydämellä ja rautaisella ammattitaidolla. Marian mottona on "asioilla on tapana järjestyä" sekä "asenne ratkaisee".\nYKV, LKV, MJD\nKiinteistönvälitys Glik Oy LKV, Tampere\nMaarit Ritarilla on kokemusta kiinteistönvälityksestä jo yli 20 vuotta. Kahden vuosikymmenen aikana hänelle on karttunut kokemusta lukuisien kauppojen myötä kiinteistöistä, osakkeista ja uudisasunnoista. Maarit on tarkka, iloinen ja ystävällinen välittäjä, joka omaa myös sopivasti sähäkkyyttä. Hän pyrkii päättäväisesti ja ahkerasti eteenpäin ja on monen onnistumisen myötä ansioitunut kiinteistönvälitysalalla. Maarit on suorittanut LKV-tutkinnon jo vuonna 1997, ylemmän kiinteistönvälittäjän koulutuksen (YKV) vuonna 2003 sekä viimeisimpänä markkinoinnin johtamisen tutkinnon (MJD) vuonna 2007. "Kun tuntee kattavasti markkinat ja omaa pitkän kokemuksen välittäjänä sekä myös rakennusliikkeessä työskentelystä, voi sanoa itseään myynnin ammattilaiseksi".\nAsuntokauppa Hanna & Hanna LKV Oy, Helsinki & Nummela\nHanna Johansson on jo yli 20 vuotta alalla toiminut kiinteistönvälittäjä, joka toimii Pääkaupunkiseudun ja Länsi-Uudenmaan alueella. Hän on vahva osaaja, joka on tehnyt työtä suurella sydämellä ja intohimolla jo vuodesta 1992 lähtien. Hanna kiittä ihania ja uskollisia asiakkaitaan siitä, että hänet on palkittu huippumyyjänä jo useita kertoja. Hannalle suurin kiitos hyvin tehdystä työstä on kuitenkin tyytyväinen asiakas. Hanna on suorittanut puolitoista vuotta kestäneen alan korkeimman tutkinnon YKV (ylempi kiinteistönvälittäjä), joka antaa hänelle erityisosaamista juridisesti haastaviin tilanteisiin, jotka vaativat kokemuksen lisäksi ajantasalla olevaan syvempää osaamista.\nYKV, LKV, KiAT, Restonomi\nTARJAK LKV, Hyvinkää\nTarja Kerkelä on jo vuosia alalla toiminut välittäjä Hyvinkäältä. Hänet tunnetaan laajasti erittäin luotettavana, osaavana, positiivisena, kohteliaana, energisenä ja periksiantamattomana alan huippukiinteistönvälittäjänä. Tarja on korkeasti koulutettu välittäjä, joka hoitaa työnsä kunniakkaasti ja on ansioitunut alallaan. Hän haluaa tarjota asiakkailleen mielenrauhaa, ammattitaitoa ja paikallista osaamista asunnon myyntiin tai asunnon ostamiseen liittyvissä asioissa. Lähes kahdenkymmenen vuoden aikana Tarjalle on kertynyt runsaasti kokemusta kiinteistöjen, osakehuoneistojen, maa- ja metsätilojen, vapaa-ajanasuntojen ja liiketilojen myynnistä sekä vuokrauksesta. Tarja on kouluttanut useita kiinteistönvälittäjiä, ja auttaa mielellään muita menestymään!\nKiinteistönvälitys Etta LKV, Turku\nYlempi kiinteistönvälittäjän tutkinto (2017), vahva osaaminen ja asiakaslähtöinen työskentelytapa välitysalalla on muovannut Johannasta yhden Turun alueen suositelluimmista välittäjistä. Välittäjän työtä hän on tehnyt jo vuodesta 2007 alkaen. Eniten kiitosta hän saa rehellisyydestään, tehokkuudestaan ja siitä, että asiakkaat kokevat hänen olevan aina vilpittömästi heidän puolellaan. Luotettavuus ja vuosien varrella karttunut kokemus näkyy asiakkaiden suuntaan varmuutena ja rauhallisuutena. Asiakkaat ottavat häneen yhteyttä lähes aina suositteluiden kautta, jonka Johanna kokee suurimmaksi kiitokseksi tehdystä työstä. Johanna on yksi turkulaisen Etta LKV:n neljästä perustajaosakkaasta.


Osa-aikainen siivooja Keuruulle - Työnhakijat\nOsa-aikainen siivooja Keuruulle\nHaemme nyt asiakasyrityksellemme Keuruulle osa-aikaista SIIVOOJAA määräaikaiseen työsuhteeseen.\nTyötunteja on tarjolla 20-30 tuntia viikossa ja työvuorot sijoittuvat arkipäiville välille 7-17. Työt alkavat suunnitellusti juhannukselta ja työsuhde solmitaan elokuun loppuun saakka, hommien hyvin hoituessa jatko on mahdollinen.\nToivomme hakijalta aiempaa kokemusta siivoustyöstä, mutta tärkeämpää on kuitenkin hyvä asenne ja pitkäjänteisyys. Edellytämme hakijoilta ajokorttia sekä oman auton käyttömahdollisuutta. Tarjoamme hyvän perehdytyksen työtehtäviin ja mukavat työkaverit. Meidän kauttamme työskennellessäsi saat Go Onin tuen työsuhdeasioissa sekä Go Onin valtakunnalliset, rahan arvoiset henkilöstöedut.\nKiinnostuitko? Jätä hakemuksesi meille viimeistään 24.6.2021 mennessä. Aloitamme haastattelut jo hakuajalla. Tarjoamme miellyttävän työympäristön ja mahdollisuuden nopeaan työllistymiseen. Paikka täytetään heti sopivan henkilön löydyttyä.\nOsa-aikainen siivooja Keuruulle, Keski-Suomi Keuruu\nHakuaika: 09.06.2021 – 24.06.2021 23:59


Täydennyskoulutus - Opiskelijatarinat - Metropolia Ammattikorkeakoulu\nTäydennyskoulutus - osallistujatarinat\nAsiakastyön kirjaamiskoulutus: Anita Karppinen, ASPA Palvelut Oy\nKoulutuksen tarkoituksena oli antaa koko Aspa Palvelut Oy:n henkilöstölle yhtenäinen tietoperusta kirjaamisen lainsäädännöstä, varmistaa neutraalin asiakaslähtöisen kirjaamisen osaaminen sekä edistää asiakastyön kirjaamisen yhtenäisiä toimintakäytäntöjä ja ohjeistusta siirryttäessä Aspa Palvelut Oy:ssä kokonaan sähköisen asiakastietojärjestelmän käyttöön.\nOlen Anita Karppinen ja työskentelen asumispalveluvastaavana Aspa Palvelut Oy:ssä. Koulutukseltani olen sosiaaliohjaaja.\nYhtä yksittäistä asiaa on vaikea nimetä. Päällimmäiseksi nousee oma huomio siitä, miten kirjaamiseen ”rutinoituu” ja kirjaamisesta tulee yleistävää ja varsin kapea-alaista. Unohtaa perussäännötkin. Ei itsekkään huomaa sitä arjessa, ennen kuin joutuu pohtimaan ja arvioimaan omia kirjaamisia. Olisikin tärkeää, että kirjaamisesta pidettäisiin säännöllisin väliajoin ”kertauskursseja".\nSaimme hyvän pohjan ja selkeät reunaehdot kiinnittää huomiota oikeanlaiseen kirjaamiseen. Opettelemme porukalla kirjaamista ja ennen muuta on syntynyt hyvää keskustelua ja keskustelun pohjalta on olettavissa, että kirjaamisesta tulee asiakaslähtöisempää ja monimuotoisempaa ja silloin siitä on hyötyä kaikkiin työprosesseihin.\nNeurologisen fysioterapian täydennyskoulutus: Noora Peltoniemi, Espoon kaupunki, avofysioterapia\nKoulutuksen tavoitteena oli syventää ja päivittää Espoon kaupungin avoterveydenhuollon fysioterapeuttien neurologisen fysioterapian osaamista laaja-alaisesti. Koulutus antoi työyhteisölle mahdollisuuden yhteisten työtapojen kehittämiseen neurologisen fysioterapian alueella.\nOlen Noora Peltoniemi ja koulutukseltani fysioterapeutti (Metropolia AMK 2009). Valmistumisen jälkeen olen täydentänyt osaamistani mm. MET I kokonaisuudella, sekä valmistuin Selkäneuvojaksi nyt keväällä 2013 (Metropolia AMK). Olen saanut hengitysfysioterapian täydennyskoulutuksen (kouluttaja ft Kristiina Jokinen, Lihastautiliitto 2010), mutta muita neurologisen täydennyskoulutuksen kokonaisuuksia minulla ei vielä ole. GAS koulutus (Laurea AMK 2011).\nTällä hetkellä toimin fysioterapeuttina Espoon kaupungin avofysioterapiassa. Työtehtäviini kuuluu polikliininen vastaanotto ja fysioterapeuttinen tutkiminen. Asiakkaita on aina lapsista ikäihmisiin. Suurin osa asiakkaistamme on tule-ongelmaisia, mutta myös pitkäaikaisia neurologisia kuntoutujia. Työni sisältää yksilöllistä ohjausta ja terapiaa, lisäksi pidän 1-3 fysioterapiaryhmää viikossa. Ryhmät ovat olleet neurologisille asiakkaille kohdennettuja tasapainoryhmiä, terapeuttisen laiteharjoittelun ryhmiä sekä yleisallasryhmiä.\nTärkeänä koulutuksesta jäi mieleeni se, miten aivojen kapasiteettia on mahdollista hyödyntää ja kouluttaa visuaalisten vihjeiden sekä satojen, intensiivisten toistojen kautta. (Tästä näimme videon ensimmäisen koulutuspäivän aikana). Työssäni neurologisten asiakkaiden kanssa kaipaan usein tietoa ja näyttöä siitä, minkälaisella terapialla oikeasti on merkittävää vaikuttavuutta. Mikä frekvenssi riittää ylläpitämään/parantamaan toimintakykyä.\nToisena koulutuspäivänä observoimme jokaisesta toimipisteestä kuvattuja videoita, joissa oli kuvattu todellinen potilas omassa terapiatilanteessaan. Analysoimme potilaiden tapaa liikkua ja toimia, mihin kannattaisi kiinnittää huomiota, sekä mitä potilaan kanssa olisi mahdollista kokeilla. Työyhteisö oli kokonaisuudessaan tilanteessa mukana, ja saimme toisiltamme hyviä vinkkejä/huomioita, jotka itseltä jäävät herkästi huomaamatta. Etenkin, jos kyseessä on potilas, jonka terapeuttina on toiminut jo pitkään, ja on ikään kuin ”leipiintynyt” hommaan.


Alisen kauneus & terveys: helmikuuta 2013\nLähettänyt Alise klo 16:05 Ei kommentteja:\nLähettänyt Alise klo 14:25 Ei kommentteja:\nLähettänyt Alise klo 15:39 Ei kommentteja:\nSuunnittelen tässä vasta nyt nukkumaanmenoa, kun innostuin tekemään koruja taas useamman, laitan ne huomenna tuonne koriblogiini ja facebookkiin koru - alise sivulleni ja vielä korukauppaani. Nyt kevyellä olotilalla nukkumaan, eipä ole tänä iltana tullut mässäiltyä no huomenna taas kirjoittelen asiasta. Niin ja sitähän mun pitikin tänne tulla kirjottaan, että laitanpas huomenissa ARVONNAN käyntiin, kosmetiikkaa, koruja saa nähdä.\nHyvää yötä hyvät lukijani :).\nLähettänyt Alise klo 02:13 Ei kommentteja:\nLähettänyt Alise klo 13:24 Ei kommentteja:\nLähettänyt Alise klo 15:35 Ei kommentteja:\nLähettänyt Alise klo 13:08 Ei kommentteja:


Lainojen yhdistäminen | Säästöä Liiketoimintaan\nKuinka paljon lainojen yhdistelyllä voi säästää?\nOtetaan tarkasteluun esimerkkihenkilö A. Henkilö A:lla on velkaa yhteensä 2000 euroa. Nämä velat koostuvat neljästä eri pikavipistä, joiden lainasummat ovat 500 euroa per laina. Näiden lainojen korot ovat 20, 30, 40 ja 50 prosenttia vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman lyhentämistä nämä lainat kerryttäisivät vuodessa korkoa 100+150+200+250 = 700 euroa.\nOtetaan sitten esille tämä pelastavana enkelinäkin toimiva yhdistelylaina: henkilö A hakee 2000 euron lainaa, jolla maksaa pois kaikki pikaluotot. Henkilö saa 2000 euron yhdistelylainan 15 prosentin korolla. Tämä korko tuo vuodessa korkokuluja ilman lyhennystä yhteensä 300 euroa.\nHakemalla yhdistelylainaa henkilö A säästää siis 400 euroa vuodessa korkokuluissa. Tämän säästön lisäksi hänen elämänsä helpottuu, sillä tästä lähin velkoja maksetaan ainoastaan yhdelle taholle sen sijaan, että lyhennyksiä pitäisi lähetellä suuntaan ja toiseen joka kuukausi.\nMiten voin yhdistää lainoja?\nLainojen yhdistely on kohtuullisen helppoa, sillä nykyään lainojen yhdistelyä voi tehdä myös verkossa. Kuka tahansa voi kirjautua esimerkiksi pankkien palveluihin ja täyttää erilaisia lainahakemuksia. Myös pankkien ulkopuolelta tulee useita varteenotettavia vaihtoehtoja lainojen yhdistämiseen. Tärkeintä on se, että yhdistelylainan korko on pienempi kuin aiempien pikaluottojen.\nYhdistelylainan hakeminen voi olla hankalaa juurikin sen takia, että hakijalla on jo valmiiksi auki useita luottoja. Tämän takia lainan käyttötarkoitus on hyvä selventää luotonantajalle. On eri asia hakea 2000 euron lainaa lainojen yhdistelyä varten, kuin hakea 2000 euron lainaa huvitteluun vielä edellisten 2000 euron pikaluottojen päälle. Hakemuksen yhteydessä voi usein antaa lisätietoja lainan käyttötarkoituksesta, ja onkin hyvä mainita, mihin raha menee.\nLainojen yhdistäminen ei aina natsaa ensimmäisessä rahoituslaitoksessa. Kannattaakin kerätä lista erilaisista pankeista ja muista luotonantajista kulujen perusteella, ja tämän jälkeen hakea lainoja yksi luotonantaja kerrallaan halvimmasta aloittaen. Näin voit olla varma, että saat tilanteeseesi sopivinta lainaa halvimmalla mahdollisella korolla.\nLainojen yhdistely ei aina ole itsestäänselvyys, ja aina se ei onnistu. Muista kuitenkin, että jo pienikin lainojen niputtaminen säästää sinulta rahaa. Vaikka et saisi kaikkia lainojasi yhden yhdistelylainan alle, jo esimerkiksi puolikkaan lainasumman yhdistäminen yhteen velkakirjaan voi tuoda selviä säästöjä.


keski -uutiset - Sivu 1 - Uutisvirta.fi\nTänään on 17.11.2019 10:30 ja nimipäiviään viettävät: Eino, Einari, Einar ja Enar. Käytämme EVÄSTEITÄ | MOBIILIVERSIO M.UUTISVIRTA.FI\nLänsiväylä\t- 17.11.2019 10:00\nLuvassa lunta ja jäätävää vesisadetta – sunnuntain ajokeli on heikko\nMaan etelä- ja länsiosissa liikkuva vesi- ja lumisadealue vyöryy sunnuntaina aikana kohti koillista. Räntää, lunta ja jäätävää vesisadetta sopii siis odottaa suurimmassa osassa Etelä- ja Keski-Suomea. Idässä on hieman poutaisempaa, mutta monin paikoin voi esiintyä sumua. Lämpötila kohoaa päivällä etelässä 5 ja 8 asteen välille ja maan keskiosissa 1 ja 7 asteen välille. Yölämpötilat voivat vajota hennosti pakkaselle. Huonon ajokelin varoituksia on voimassa ympäri maan...\nTurkulainen\t- 17.11.2019 10:00\nVantaan Sanomat\t- 17.11.2019 10:00\nHelsingin Uutiset\t- 17.11.2019 10:00\nEllit\t- 17.11.2019 09:00\nTenniskyynärpää oireilee kyynärpään ulkosyrjällä tuntuvana rasituskipuna. Vaiva paranee hoitamatta, sanoo lääkäri – sen hoitoon tarkoitettu kortisonipistos yleensä huonontaa ennustetta.\nKeskisuomalainen\t- 17.11.2019 08:46\nHelsingin Uutiset\t- 17.11.2019 08:15\n"Emme kysy, oletko työtön tai jäämässä työttömäksi" – Feeniks-hankkeen vapaaehtoiset tukevat keski-ikäisiä miehiä\nNaisilla on ystäväverkostonsa, joiden kanssa puhua asioistaan, mutta miehet tykkäävät enemmän tehdä, kiteyttää Jani Hintikka . Siksi uusi Feeniks-hanke houkuttelee keski-ikäisiä, hiljattain työttömäksi jääneitä tai työttömyyden uhkaamia miehiä harrastusryhmiinsä tekemään. Feeniks-ryhmiä vetävät kokemusasiantuntijat, mentorit, kuten Hintikka. Ja kun ensin aktivoidaan harrastamaan, tullaan vähitellen tutuiksi. Silloin on helpompi puhua ja pohtia, miten voisi päästä...\nKeskisuomalainen\t- 17.11.2019 07:21\nIltalehti\t- 17.11.2019 05:36\nHelsingin Sanomat\t- 17.11.2019 02:00\nKeskisuomalainen\t- 16.11.2019 19:37\nIltalehti\t- 16.11.2019 08:55\nKeskisuomalainen\t- 16.11.2019 08:43\nHimosresort haastoi Jämsän käräjille: "Liikevaihtomme romahti"\nKeskisuomalainen\t- 16.11.2019 08:07\nIltamakasiini\t- 16.11.2019 05:45\nKeskipalkka jopa 2500 e/kk, ja nyt tällä alalla on nuoren duunarin markkinat – "Kilpailu sopivista työntekijöistä on kovaa"\nOnnisen jakelukeskuksessa työskentelevä Kati Pirinen on yksi niistä sadoista nuorista, joilla on nyt kysyntää. Parhaillaan monet keskusvarastot hakevat kausityövoimaa ja vakituisia ammattilaisia. Pirisellä on takanaan kahdeksan kuukautta erilaisissa varastotehtävissä. Pirinen tuli Onnisen Hyvinkään jakelukeskukseen kuten moni muukin, eli tuttavan vinkistä. Takana ovat merkonomin opinnot. – Kivaa ja vaihtelevaa työtä. Sain kolmen viikon perehdytyksen. Hyvä työilmapiiri auttaa...\nKeskisuomalainen\t- 15.11.2019 21:15\nYLE\t- 15.11.2019 17:54\nYle Uutiset Keski-Suomi ja Etelä-Savo: 15.11.2019 17.54\nYLE\t- 15.11.2019 16:43\nYle Uutiset Keski-Suomi ja Etelä-Savo: 15.11.2019 16.43\nHelsingin Uutiset\t- 15.11.2019 15:20\nVantaankosken koulun syttymissyy vielä arvoitus – tuhopolttokin mahdollinen\nTorstain ja perjantain välisenä yönä tulipalossa pahoin palaneen Vantaankosken koulun syttymissyystä ei ole perjantain kuluessa tullut selvyyttä. Itä-Uudenmaan poliisin mukaan tuhopolton mahdollisuutta ei kuitenkaan ole voitu sulkea pois. Poliisilla ei myöskään ole vielä tässä vaiheessa tiedossaan mahdollista sytyttäjäksi epäiltyä henkilöä tai henkilöitä. Palavasta autosta levinnyt tulipalo tuhosi osan Vantaankosken käytöstä poistetusta koulusta. Keski-Uudenmaan...\nLänsiväylä\t- 15.11.2019 15:20\nVantaan Sanomat\t- 15.11.2019 15:20\nTekniikka&Talous\t- 15.11.2019 09:53\nNelostielle valmistuu jo toinen parannus viikon sisään - ohituskaistat Keski-Suomessa käyttöön\nNelostie parani viime viikolla peräti kahdesta kohtaa.\nPalavasta autosta levinnyt tulipalo tuhosi osan Vantaankosken koulusta torstain ja perjantain välisenä yönä. Keski-Uudenmaan pelastuslaitos sai hälytyksen puoli kahden aikaan yöllä, kun kierroksellaan oleva vartija oli havainnut tulipalon. Koulun pihalla paloi auto ja tuli levisi autosta koulun niin sanottuun matalaan osaan, jonka sisäänkäynti ja kattorakenteet paloivat. Pelastuslaitos kertoo tiedotteessaan, että palo levisi osin myös koulun korkean osan kattoon. Isohkossa...\nKeskisuomalainen\t- 15.11.2019 07:15\nKaikki tietävät Huutokauppakeisarin, mutta oikeasti on Aki Palsanmäki, 50? "Ei me oltu yhtään varmoja, osataanko me edes olla kameran edessä"\nKeskisuomalainen\t- 15.11.2019 07:00\nIltasanomat: Tällaista on Minttu ja Kimi Räikkösen perhearki Sveitsissä – Minttu paljastaa IS:lle: ”Rianna on Robinista ehkä vielä vähän rämäpäisempi versio”\nJatkoaika: Olli Juolevi joutuu sivuun peleistä määrittelemättömäksi ajaksi − syynä uusi alaraajavamma\nTalouselämä: Arvaamattomuus jatkuu ainakin ensi syksylle – Saksan autoteollisuuden kannattaa totella Trumpia\nPallomeri: Video: Aleksander Ovechkin vedettiin aivan pystyyn – joukkuetoveri Tom Wilson jysäytti vahinkotöötin\nSuomiKiekko: No vihdoin! Viime kaudella Liigassa kovia pinnoja latonut Suomen mestari avasi pistetilinsä Pohjois-Amerikassa\nIltalehti: Ruotsissa rajua kritiikkiä jalkapallon EM-kisoille - maajoukkueen päävalmentaja huolissaan lentopäästöistä: ”Tuntuu oudolta”\nMTV: AKT laajentaa yhä tukitoimiaan Postin työkiistassa – ylityökielto myös satamiin\nTaloussanomat: Kommentti: Näitä tietoja etsin yhtiöstä sijoituspäätöstä tehdessäni\nIltasanomat: Postilakon sovittelu jatkuu tänään – AKT laajentaa tukitoimiaan työkiistassa\nFindance: Skibidi-hitistä tuttu Little Big julkaisi EP:n Go Bananas - viisi biisiä\nTilannehuone: 10:08:30 Espoo tieliikenneonnettomuus: pieni\nJatkoaika: Otto Koivula debytoi NHL:ssä melkoisen rallin päätteeksi − tehopisteet jäivät vielä tulematta\nIltalehti: Disney-tähti Chris Tavarez pidätettiin - epäillään tyttöystävän pahoinpitelystä\nTurkulainen: Lotossa yksi täysosuma – muhkea 2,4 miljoonan euron potti porukalle\nVantaan Sanomat: Poliisi: Espoossa räjäyteltiin yöllä pullopommeja koulun lähellä\nLänsiväylä: Poliisi: Espoossa räjäyteltiin yöllä pullopommeja koulun lähellä\nTilannehuone: 8:23:10 Kristiinankaupunki tieliikenneonnettomuus: pieni\nHelsingin Sanomat: Rikoksista kirjoittaessa tietojen etsiminen on palapelin kokoamista\nAjankohtaista: suomi pieni helsinki tieliikenneonnettomuus suomalainen poliisi aika gp brasilia rakennuspalo nhl palohälytys pelaaja mies kausi sunnuntai nuori yö kierros ilta hyvä vuotias kaupunki sarja hieno ottelu f1 päivä keski kimi varkaus ajo räikkönen kolmas hämeenlinna joukkue video pelata voitto 8 kello piste paras huuhkaja tampere max bull keskisuuri yle hinta toimittaja twitter jyväskylä johtaa verstappen lahti elämä uusi tietää ferrari tutkimus pohjois auto usa joroinen euro tuli helsinkiläinen sijoittua tieto kartanogolf liiga nainen uudelle kenttä uusimaa kisa nimi lapsi ville aste c lääkäri poliisilaitos seuraava päätös pullopommi gb kruunu poika lotto tulevaisuus paikallisottelu selvittää sija sebastian odottaa presidentti edetä vesi länsi kesä yksin pääministeri raja valtakunnansovittelija stars ensimmäinen kuolema vantaa viikonloppu kuva miljoona lewis ruotsi toronto kisat potti kuljettaja jalkapallo päästä viisi iso miro suurin näyttelijä teho kautta haastattelu äiti mercedes tuttu tekijä paalupaikka dallas tavata hamilton ura oikea tytär syksy charles alfa maple joensuu etelä maalivahti vettel tagitaivas hakutaivas


OKL-kävelijöillä maali siintää jo silmissä\nKolmen nuoren miehen tuskainen kävelyurakka Savonlinnasta Helsinkiin on kääntymässä voiton puolelle. - Nyt lasketaan tunteja, joita on enää parikymmentä jäljellä, joukko vetäjä Savonlinnan kampuksen nokkamies Mikko Puhakka laski tiistaina illansuussa.\nESS: Lähes viisi prosenttia kuolee humalassa\nSuomessa lähes viisi prosenttia kuolemantapauksista tapahtuu humalassa, kirjoittaa Etelä-Suomen Sanomat. Valtaosaan humalakuolemista liittyy tapaturma, väkivaltaa tai alkoholimyrkytys. Alkoholi liittyy myös luonnollisiin kuolemiin kuten sydänkohtaukseen päihtyneenä tai krapulassa.\nLika aiheuttaa punaisia silmiä uima-altaassa\nKylpyläkäynnin jälkeen koko perhe näyttää krapulaiselta. Jonain toisena päivänä sama porukka selviää uintireissustaan kirkkain silmin. Syynä punasilmäisyyteen on lian määrä uimavedessä.\nMaito jeesaa krapulaista\nKrapulan voimakkuuteen vaikuttaa nautitun alkoholin määrän lisäksi myös perimä. Alkoholistisukujen ihmisille ei välttämättä tule krapulan tunnetta lainkaan. Krapulaan ja alkoholiin liittyy monta myyttiä, niiden todenperäisyyttä valaisee Etelä-Karjalan keskussairaalan päihdelääkäri Juha Kemppinen.\nTutkija: Sano työkaverille suoraan, jos viina haisee\nMonella työpaikalla alkoholiongelmien käsittely on edelleen vaiettu asia. Työpaikkojen alkoholiongelmia selvittänyt tutkija sanoo, että vaikenemisen sijasta työkaverille pitäisi sanoa suoraan, jos hän haisee viinalta tai on krapulassa.\nLomaryypiskely näkyy krapulahoidoissa\nLomansa ryyppäämiseen käyttäneet hakevat nyt apua krapulaansa päihdepalvelusäätiöltä Jyväskylässä. Vieroitusoireiden hoidossa on jopa tunkua. Päihdepalvelussa apua pystytään antamaan hyvin, sillä terveysasemille ei alkoholin takia ole Jyväskylässä liiemmin hakeuduttu.\nEntisajan ruttoryypystä nykyajan krapularyyppy?\nHullukaalista pyärtänöpöllöön -näyttelyssä Pälkäneen Kostian koululla esitellään erilaisia vanhan kansan rohtokasveja. Yrttejä on käytetty apuna niin ruton pelossa kuin näkyjen toivossa. Myös nykyään monista kasveista saa erilaisia mausteita ja makuja. Kaikkia entisajan rohtokasveja ei kuitenkaan kannata kokeilla.\nTanskan valmentaja vertasi voittamista drinkkiin\nTanskan jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja Morten Olsen vertasi voittamista jalkapallon MM-kisoissa drinkinsekoittamiseen. Olsenin mukaan tarvitaan oikea määrä oikeita aineksia, jos vastustajalle halutaan antaa krapula.\nKrapulaisten työntekijöiden määrä kasvaa MM-futiksen aikana\n26.05.2010 Yle Urheilu\nTuoreen tutkimuksen mukaan keskivertobritti menee kolme kertaa kuukaudessa krapulaisena töihin. Krapulaisten määrän uskotaan vielä kasvavan, kun jalkapallon MM-kisat alkavat kesäkuun puolivälissä.\nParkinson-viikko levittää tietoa ja suvaitsevaisuutta\nSunnuntaina käynnistyneen Parkinson-viikon aikana halutaan lisätä tietoa taudista ja sitä kautta suvaitsevaisuutta.\nKauhea kankkunen on monen tekijän summa\nSisuksia repivä, elimistöä raastava ja kehoa kurittava krapula koostuu useasta osatekijästä: elimistö on yliaktiivisessa tilassa, maksan toiminnan seurauksena syntyy pahoinvointisuutta aiheuttavia väliaineita ja aineenvaihduntakin on sekaisin - näistä on kauhea kankkunen tehty. Mutta olisiko krapulaan ihmelääkettä?\nMies autoili humalassa viisivuotias lapsi kyydissään\nPoliisi otti sunnuntaina kiinni Ylivieskassa törkeän rattijuopumuksen rajan ylittäneen autoilijan. Ylivieskalaismies oli ajelulla viisivuotiaan poikansa kanssa. Alkometri näytti parin promillen lukemia.


kylpyhoune | Kokemuksia\nTältä sivulta löydät kylpyhoune kokemuksia ja arvosteluja.\nAloita valitsemalla yritys tai aihe, josta haluat lukea käyttäjien jättämät kokemukset ja arvostelut. Voit myös lisätä omat kokemuksesi ja katsoa kylpyhoune alennuskoodit toimijoiden sivuilta. Kaikki kokemukset ja arvostelut edustavat niiden kirjoittaneen henkilökohtaista näkemystä. Tämä kannattaa pitää mielessä kylpyhoune kokemuksia selatessa.


Liity jäseneksi – Lapsis ry\nTervetuloa Lapsis ry:n jäseneksi!\nLiittyminen on helppoa. Ilmoita tietosi oheisella lomakkeella ja maksa jäsenmaksu Lapsis ry:n tilille: OKOYFIHH FI65 5700 2020 0860 78, laita viestiksi JÄSEN ja oma nimesi. Jäsenmaksu vuonna 2019 on 15€. Samalla jäsenmaksulla voi halutessaan liittää myös perheen toisen vanhemman sekä lapset jäseniksi perhejäseninä. Kannatusjäsenmaksu yrityksille on 50€. Jäsenyydet ovat voimassa kalenterivuoden.\nHalutessasi maksaa kolmen vuoden jäsenmaksut kerralla, saat selvän alennuksen! Voit maksaa kolmesta vuodesta 30€ jäsenmaksun, jolloin olet siis jäsen aina vuoden 2021 loppuun saakka!\nLomakkeella voit tarvittaessa ilmoittaa myös muutoksen tietoihisi. Muissa asioissa ota yhteyttä sähköpostilla: lapsis.ry@gmail.com\nLiittyessäsi Lapsis ry:n jäseneksi, antamasi tiedot tallennetaan yhdistyksen jäsentietorekisteriin yhdistyslain mukaisesti. Jäsentietoja käytetään säännönmukaisten jäsenkokouskutsujen lähettämiseen sekä luvallasi myös jäsenkirjeiden lähettämiseen. Tietoja ei luovuteta ulkopuolisille.\nJäsenyys(Vaaditaan) Olen uusi jäsen Olen vanha jäsen ja päivitän tietoni\nJäsenyyden muoto(Vaaditaan) Varsinainen jäsen Kannatusjäsen\nJäseneksi liittyvien perheenjäsenten etu- ja sukunimet\nMinulle saa lähettää Lapsis ry:n jäsenkirjeitä (esim. tietoa tapahtumista ja jäseneduista).(Vaaditaan) Kyllä Ei