Maaseudun asuttuna pitäminen mielipuolista - Maailman menoa - Suomi24 Keskustelut\nKaupungeissa asuvat joutuvat nykyisin maksamaan maaseudulla asuvien elämän. Eikä kukaan maaseudulla edes vapaaehtoisesti asu, vaan jokainen haluaisi muuttaa sieltä pois, kaupunkeihin.\nMyös suomalaisen ruoantuotannon tukeminen verovaroilla on järjetöntä. Suomalainen ruokahan on mautonta glyfosaattimoskaa, joka ei kelpaa edes ulkomaalaisille. Vai oletko kuullut ranskalaisen kyselevän suomalaisen ruoan perään?\nÄäneni saa puolue, joka lupaa lakkauttaa Suomesta maaseudun.\nEi taida olla sellaista puoluetta, jollet sinä sitten perusta.\nPersujen töölöläinen pj. muistaakseni taisi kannattaa verovarojen landelle lapioimisen lopettamista tässä ihan viime aikoina.\nJussi on sitä mieltä että tukirahat pitää antaa suoraan valion kassasta jusseille, eikä kierrättää niitä eurostoliiton kaukka joka on kommunismi.\nSUOMI LIITETTÄVÄ KARJALAAN - JA HETI!\nEira ei ole Töölössä. Halla-aholla ei ole omaa palatsia eikä ökyhuoneistoa, vaan hän asuu muijan äidin omistamassa n. 50-60 m2 kaksiossa perheineen, maksaa vuokraakin. Lienee 3 lasta, kaikki ovat varmasti alle 20 vuotiaita.\nAi niin kuppahan se oli Töölössä.\nFaktantarkistus: Halla-aholla on neljä lasta vaimonsa kanssa, ja yksi au-lapsi pitkästä avioliiton ulkopuolisesta suhteesta, jota hän harrasti silloin kun hänellä oli neljä pientä lasta kotona.\ntällä ei ole mitään väliä sinänsä, mutta faktat täytyy olla oikein, kun nettiin kirjoitellaan\nViriili mies tuo HA.\nSuomen kommunistinen puolue (SKP) palaa viralliseksi puolueeksi.\nMaaseudun asuttuna pitäminen on perusteltua ainoastaan Itä-Suomessa, missä on oltava väestöä vahtimassa Putinin toimia maaperällämme.\nPääminiserihän neuvotteli sinne vielä 0,5 miljardia euroa EU-rahaa.\nTukijullien loisittamnen mijardeilla ei ole perusteltua missään, yrittäjien pitää pärjätä omillaan. Työttömät sen sijaan olisi paljon halvempaa asuttaa mummonmökkeihin tai pikkukaupunkien kerrostaloihin, kuin isoihin kaupunkeihin kalliilla vuokrilla.\nJärkevintä olisi luoda teollisuustyöpaikkoja ympäri Suomea. Matut pois tai vaikka Lappiin ja korkeintaan peruspäiväraha, vähemmän houkuttelee tulla loisimaan.\nJärkevintä on jättää sellaiset työt tekemättä, joita ei tarvitse tehdä. Luonto kiittää.\nPunikeille pitää rakentaa uudet keskitysleirit Tammisaareen.\nhöpsis , ei sossu maksa kalliita vuokriä\nMikö ettei, uusintaottelu paikallaan ja osat vaihtuu.\nKela maksaa ja kaikki valuu maajussien ja muiden asuntokeinottelijoiden taskuun.\nMaajussi ei ole mikään asuntokeinottelija. Hän tuottaa maailman puhtainta ruokaa. Ilman omaa tuotantoa, tulee nälkä.\nLähes kaikilla tukijulleilla on vähintään yksi tukiaisilla ostettu sijoitusasunto, monilla useita. Johonkinhan ne mersätulotkin pitää sijoittaa kun tilalle saa kaiken tukiaisilla, verovähennyksillä ja entiset koneet myyvät omaan laskuun ulkomaille uusien tieltä. Vain harvalle kelpaa edes kotimainen Valtra, kaiken pitää olla ulkomaista.\nTuntuu duunarilla kelpaavan se kiinalainen.\nOmilla rahoilla voimme ostaa mitä vaan, mutta miksi tukijullit ei osta edes itse tuottamiaan ruokia, saati koneita. Tuille poitäisi olla ehto, että saa ostaa kerran 30 vuodessa kotimaisen traktorin jne.\nMinun ääneni saa puolue, joka lupaa eristää pk-seudun muusta Suomesta ja Trumpin tavoin rakennuttaa muurin väliin. Muuriin kulkuaukot ja ihmisille kulkuluvat.\nSitten sun pitää odottaa Väyrysen nousua kepun johtoon, tosin se ei ole mahdollista.\nLuulen että tuo eristäytyminen tapahtuu tulevaisuusessa ikään kuin automaattisesti kun tulijat miehittää pääkaupunkiseudun.\nMinunkin ääneni saa persut joka ainoana puolustaa onaa kansaa ja kansallisvaltiota tuholta.\nKorjaan, omaa. Vaikka kuinka tarkastaa oikeinkirjoituksen, aina jää jotain. Silmät harittaa.\nHelsingin osuus valtion työpaikoista on 33 prosenttia ja väestöstä 12 prosenttia.\nKuka elättää ja ketä?\nJuu, ei jonkun kirjaimen vaihtuminen haittaa. Normaaliälyinen korjaa sen lukiessaan automaattisesti.\nSitten jos sattuu joku tyhmempi paikalle, niin se saa raivarin kun ei ymmärrä mitä se "outo sana" tarkoittaa ja alkaa haukkumaan näppisvirheen tehnyttä. 😅\nIsoissa oikeissa yrityksissä toimivat.\nValtion viroissa loisivat käyvät Suomelle hyvin kalliiksi.\nLisäksi Helsingissä kaupungilla töissäolevat ovat kaikki verovaroin loisijoita.\nHelsingin rasitteena on myös monta monta maahanmuuttajaa, joille ei ole löytynyt oikeita töitä, vaan ovat kaupungin palveluksessa pelkästään tukemassa monikulttuurisuuden takia syntyneitä palvelutarpeita. Esim. Ruotsissa tuskin tarvittiin montaa suomalaista palvelemaan Tukholman kaupungilla suomalaisten tarpeita, siis lähinnä kieliongelmat tms. Nykyään on palkattu tekosyyllä jos toisellakin mamuja töihin kaupungille, lähinnä vetelehtimään työpaikoilla ja joskus joutuvat esim. tulkkaamaan.\nEipä kaupunkien vakituiset paljon itseään töillä rasita, tyällistetyillä pienellä palkalla teetetään kaikki, kun valituiset vaan istuskelee kahvilla juoruilemassa.\nPidetää pks. Seudun omat verovatar vaan pks s eudulla.\nJa traktoritehtaat kielletään l i ovuttamasta tuotei y aan rahåjantaakse\nMinäkin joudun kirjoittamaan nenälläni .\nAika paljon kirjoitus virheitä vaikka itselläkin lukihäiriö (Äiti oli sallasta)\nPersuilla on isompiakin ongelmia kuin silmien haritus.\nKepuleiden pienin ongelma avarakatseisuus väyryskällä tai änkyttäminen tatti vanhasella :)\nMestarilla joku ihme nieleskelyfetissi.\nHarittavat silmät voi korjata, mutta punikkien tyhjää päätä on vaikea täyttää muuta kuin sahanpuruilla.\nSinun ongelmasi on persukammoisuus ja nillittäminen epäolennaisista asioista.\nLahtarin nuppi sen sijaan helppo ja nopea tyhjentää.\nMoni kuten minä on joutunut lähtemään maaseudulta pois työn perässä kaupunkiin Etelä Suomeen.\nKun minä olen joutunut lähtemään, niin sama saa tapahtua myös muille.\nKiinnostaa tietää, muuttuiko poliittinen olemuksesi vasemmistolaisemmaksi. Yleensähän niin käy kun maaseudulta muutetaan batonin sekaan.\nNo minnne sieltä etelästä pitäis lähteä t työtön\nKäytännössä kaikki ruoka kaupoissa on maaseuduilla tuotettua oli se mistä maasta tahansa ja tukiruokana kaikilta.\nAloittaja pitäisi ehdottomasti laittaa elämään kaupunkituotteisen ruoan varaan :)\nJippiajeee, eikös vaan ?\nT: Folio Mulder, ennakointipäällikkö\nEi suomen tukijullit tarvitse todellakaan 4-kertaisia tukia keski-eurooppalaisiin verrattuna ja täällä niillä valtavasti metsäomaisuuttakin, peräti 125 hehtaaria keskimäärin, keski-euroopassa ei usein yhtään.\nLopeta nyt jo tuon maagisen 125 ha:n hokeminen, etkä edes taida käsittää tässäkään ,mitä kustannuksia(KIN) omaisuudesta usein on...hmm-\nEi metsänomistus ole mitään kultaharkkojen kahmimista läjästä syliin!\nMaatalous on ihan eri asia kuin metsätalous. Mielestäni suomalaiset maanviljelijät elävät jo nyt puutavaran myynnin avittamina. Maatalouspuolella saa painaa lähes ilmaiseksi töitä.\nMaataloustukien budjetti EU:ssa vuosille 2021–2027 on 391,4 miljardia euroa, eli noin 56 miljardia vuodessa. Suomen osuus on korkeintaan 524 miljoonaa, eli suunnilleen prosentti.\nLoput 99 prosenttia menee muille EU-jäsenmaille. Osataan sitä maataloustukea maksaa siis muuallakin kuin Suomessa.\nLuovuta ihmeessä ne metsät pois kun niistä on vaan kuluja, valtiollehan ne kuuluisikin.\nSamaa tilaa ja yritystä ne metsätkin ovat ja samalla tavalla myytävää kasvustoa kuin peltokasvit. Tottakai kaikki yrityksen myytävät tuotteet pitää laskea tulokseen, eikä vain jokin tietty osa mille sitten vaaditaan valtavia tukiaisia.\nLidlestä saa ed i lista ilman maataloustukea tehtyä riåokaa alvalla.\nÄjokainen s u omalinen maksaa veroina maataloustukea tonnin kuukaudes.\nPeejo jo viisi y onniikuussa.\nJosnsiirrytään liden ruokaan ssuom i pelastuu ja ulkoman velkaa e i tatvi t a .\nKepulaiset mmaajussuit ja y alonpoijaat b oivyåtatyöllistyä sipilän kanssa aktiivimalin l u omiin tuhansii työpaikoihin.\nPelkästään kansallista tukea 319 miljoonaa ja tyhmät tytöt nosti sitäkin koronan varjolla 300 miljoonaa lisää. Jos EU-tuki vähenee, kaikki luvattu maksaa kansallisina. Todella sairasta, Ruotsissa eivät maksa yhtään.\nMaataloustuen nimellä maksetaan noin 2 miljardia ja kun kaikki muut tukijulleille maksettavat tuet lasketaan mukaan niin summa eri lähteiden mukaan peräti 6-8mrd.\nValtavia summia kun maajusseja vain 40 000. Monet tekee tuplasti voittoa verrattuna siihen mitä saavat tukia eli eivät todellakaan tarvitse ja siinä ei ole edes metsätulot mukana.\nNiin ja sitten vielä jokaista euroa kohti pitää maksaa 2 euroo tukee. Ihan sairasta!\nHah. Mietipä millaiset erot esimerkiksi ilmastossa. Ja sitten voit miettiä sitäkin, että Keski-Euroopan metsät on jo kohta hakattu. Eikä läheskään kaikilla "tukijulleilla", kuten heitä nimittelet, ole yhtä ainoaa hehtaaria metsää.\nOttaisit asioista selvää ennen kuin alat haukkua.\nKasvihuoneyrittäjillä ei välttämättä olekaan metsää, mutta tukijulleilla keskimäärin 125 hehtaaria ja sekin tilasto usemman vuoden takaa, ostavat tukiaislla kilpaa peltoa ja metsää ja tilakoot kasvaa koko ajan. Miksi yhteisllä verovaroilla pitäiisi tukea joidenkin harvojen rikastumista entisestään, ei todellakaan.\nHöpöä! Kyllä siitä Lidlin ruoastakin on maksettu maataloustukea. Mieti nyt vähän.\nEt taida vähä-älyinen snaijaa et metsät kuuluu suur firmoille.\nMetsä kuten osakkeet on tyhmemmällekin selvää täysin oma sijoitus.\nMiksi ansiosidonnaista vetävä duunari saa täydet tuet vaikka omistaa metsää?\nTavaa vajakki tuosta.\n"Maataloutta pää- tai sivutoimenaan harjoittavista käytetään ilmaisua maanviljelijät. Jos otetaan huomioon myös sivutoimiset maanviljelijät, maanviljelijöiden osuus nousee 21 prosenttiin metsänomistajien lukumäärästä ja 30 prosenttiin pinta-alasta. Lukumääräosuus vastaa 63 000 maatilaa"\n"Suomen metsien kokonaispinta-ala on 26,3 miljoonaa hehtaaria"\nYksi maatila omistaa siis keskimäärin peräti 125 hehtaaria metsää, ei ihme että yrittävät salata kaikin keinoin. Tuollaisille miljonääreille sitten jaellaan miljardien tukiaiset joka vuosi.\nSuoritin kymmenien vuosien työuran pääkaupunkiseudulla, myös Helsingissä. Otin ulos eläkkeet ja muutin maalle.\nEi ole vielä kertaakaan kukaan kaupunkilainen maksanut vuokriani saati kannellut ilmaisia ruokakasseja. Omavaraisesti olen joutunut ne kustantamaan.\nKahden vuoden aikana olen rasittanut terveyskeskusta yhden kerran. Lääkkeitä en syö, että jos vuokseni apteekkari menee konkkaan, olen pahoillani.\nKeuhkot täällä pysyvät hapekkaampina ja luonnossa tuntuu olevan ilmaistarjontaa riittämiin; marjat ja sienet jos on niistä kiinnostunut. Ja ovat puhtaita, toisin kuin pääkaupunkiseudulla liikenteen kaasuttamat marjat ja sienet.\nKalaisat järvetkin on tuossa muutaman sadan metrin päässä ja mökki kilometrin päässä. Että mikäpä tässä on ollessa. Myös sähkön olen maksanut itse, vaikka se on kalliimpaa kuin pääkaupunkiseudulla jossa se oli pilkkahintaista siirtoineen.\nTukijullit ja omillaan toimeen tulevat ovat kaksi ääripäätä.\nRupea sitten itsekin tukijulliksi kun luulet sen olevan vain loikoilua.\nKaupunkilaiset maksaa eläkkeesi, ne maksavat myös uuden kotikyläsi palvelut.\nNo mitäs sitten maataloustikia u lbå b oy å t jos ootte omavaraisii. Siellä\nMersuukos y eke b ilä pälle.\nHeti kun saan maatilan perintönä.\nIsäs ryyppäs ja sulle pitää saada perintöä?\nKatso vaan peiliin miksi suksi ei luista.\nLaiskuus, alkoholismi ja ylensyönti, ei ihme ettei tukjullit pärjää ilman miljardien tukiaisia, silti eläimet kuolee nälkään ja janoon tai hukkuvat paskaan ja viljat jää pellolle ellei ole ulkopuolisia palkattu tekemään työt.\nAloittaja on pihalla kuin lumiukko. Se että keskitetään kaikki yhteen, siitä ei ikinä mitään hyvää seuraa. Se on tuhon-ajattelua.\nTämä on punaisten tarkoituskin, keskitys. Ihme kun eivät laita keskitysleirejä pystyyn. Niitä tuolla heidän itäisessä entisessä unelmamaassaan laitettiin pystyyn.\nEikä tuu onnistumaan , saahan nuo sitä paskaa jauhaa\n"Joukossa tyhmyys tiivistyy" <- Pienellä j:llä.\nKommunisten alamäki kiihtyi puheenjohtaja Jouko Kajanojan kaudella - tuli "Joukoton Jouko"..........\nEi yhteen, vaan useisiin keskuksiin ja taajamiin.\nOnhan Itä-Suomessa kaupunkikeskuksia kuten Joensuu, Savonlinna, Mikkeli, Imatra ja Lappeenranta. Pohjoisessa on Rovaniemi ja Oulu. Lännessä on useita kaupunkikeskuksia Kemistä ja Torniosta Hankoon saakka.\nKeskustapuolueen politiikka on kylvää tukiaiset haja-alueille eikä näihin taajamakeskuksiin. Tämä politiikka pitää kääntää, jos Suomessa mitään tulevaisuutta kaavaillaan.\nSe on pelkkä trolli, siis paskanpuhuja jonka ainoa tarkoitus on olla ärsyttävä.\nSinne vietiin toisinajattelijat. Milloin täällä viedään keskitysleiriin nykyajan toisinajattelijat persut?\nPk-seudulla asuminen on jo itsessään keskitysleiri.\nKaikkea se nykyajan jumala raha saa aikaiseksi kuten kaupungistumisen. Rahan takia tehdään jatkuvasti mitä järjettömimpiä päätöksiä kuten lähipalvelujen lopettaminen ja sähköistäminen. Rehellisestä välttämättömästä työstä ei makseta, vaan rahat ohjataan loisiville sijoittajille median ylistäessä tuloskuntoa. Nykyaika tulee näyttämään pähkähullulta mielipuolien psykopaattien valtakaudelta sadan vuoden kuluttua, jos ketään jää jäljelle tältä silmittömältä ympäristön tuhoamiselta.\nJos rahalla ei ole väliä, niin eikös peltoeinarit voisi viljellä ilman tukiaisia? Tukiaisethan on vain rahaa eikä siitä pidä välittää.\nBöndellä kuolee nälkään. Kaupungissa saa kebabit volttisompun avulla suoraan oville.\nLunatikkia puuhaa pitää kuolevia alueita tekohengittämällä hengissä.\nEi tarvittaisi tukia niin paljon jos kauppiaat eivät ahnehtisi suuria myyntivoittoja. Kaupat tässä ovat ratkaisevana tekijänä ynnä muut välikädet.\nTämä MTK-Kepun mantra estää suomalaisen maatalouden kannattavuusongelman korjaamisen:\nMaataloudessa ei ole koskaan ongelmaa. Ongelma on aina maatalouden ulkopuolella.\nEi ole MITÄÄN näyttöä siitä, että kaupan katteet Suomessa olisivat yhtään sen kovemmat kuin muissa EU-maissa.\nKyllä ovat, miten niillä muuten olisi varaa pystytttää noita palatsejaan joka niemeen ja notkoon näin pienessä maassa.\nKauppa ja teollisuus vievät leijonanosan tuotteen hinnasta. Tuottajalle vain vähän.\nPäinvastoin, jättitukiaisten takia tukijuleilla on varaa kasvattaa tilakokoa koko ajan ja tuhlata jatkuvasti uusiin ylisuuriin koneisiin ja turhaan automatiikkaan, mikä ei tuota koskaan hintaansa takaisin. Mikään omillaan toimiva yritys ei tuhlaisi rahaa tuolla tavalla. Pienemmät tlat toimisi ilman tukiakin pienemmällä ja vanhemmalla konekannalla, maajussit tekisi itse työnsä eikä palkatulla työvoimalla.\nMiten "tilakokoa" voi jatkuvasti kasvattaa? Myydäänkö sitä lisämaata K kaupassa vai mistä se tulee? :D\nVai onko peräti Kallion Alepa missä viljelysmaa on tarjouksessa?\nOletko oikeasti noin tyhmä vai esitätkö? Pientiloja lopettaa koko ajan koskakaikki tuet menee suurtilalliselle, nämä sitten ostaa ne pientilat, ei se sen vaikeampaa ole. Tukiaiset vain kasvaneet niin ne yhä harvemmat tilat saa koko ajan yhö enenmmän tukiaisia. Sijoitusmetsiä ostavat kaukaakin kuka vaan myy, yksityiset, srk:t, metsäyhtiöt ja esimerkiksi entisiä turvesoita ostavat pelloiksi tai metsittävät ne.\nAhaa...eli isot tilalliset saa maistaan enemmän tukiaisia per hehtaari?\nVoitko kertoa lisää? :D\nOman käsitykseni mukaan tukiaiset ovat kaikille samansuuruisia per/ha. Ei siis ole tukiaisten kannalta mitään väliä omistaako maat suur vai pientilallinen.\nToki on selvää että suurtilat toimivat tehokkaammin. Heillä myös enemmän velkaa/riskiä joten lienee myös reilua että tuet ovat kaikille samat.\nTiesitkö muuten että myös ranskalainen viljelijä saa tukiaisia kuten suomalaiset?\nOletko nyt ihan varma että Närpiön kasvihuoneilla on toiseksi eniten peltoa Suomessa?\nVoisitko aivopierrä lisää :D\n2. Andelslaget Närpes grönsaker, Närpiö 1 594 378 €\nOman käsitykseni mukaan pienyrityksiä tuetaan koska eivät pärjää ilman, suuryritykset taas ei tarvitse tukia. Esimerkissä ollut puutarhayrittäjäkin tekee tuplasti tukien verran voittoa, mihin silloin tukia tarvitsee. Tai kun omistaa miljoonien arvosta metsää, mihin sillon tukia tarvitsee, voi sijoittaa puutulot maatilaan tai ottaa lainaa kuten muutkin yrittäjät.\nTiesitkö muuten että myös ranskalainen viljelijä saa 1/4 tukiaisia mitä suomalaiset? Keski-euroopassa on paljon pientiloja, valmistavat ja myyvät itse tuotteitaan ja pärjäävät hyvin.\nMeillä on jo nyt käsillä ajat, jolloin kaupunkilaistuminen on vain taakka yhteiskunnalle. Suur-työttömyys ei ole se pahin vaan pandemia. Kusiaiset kuolevat omaan kekoonsa. Ei ne hyönteiset maalla vaan kokoomuksen kerrostaloihin kasaamat kaksijalkaiset.\nEsimerkiksi käy vuosi sitten torpattu Finnpulpin sellutehdashanke Kuopiossa jossa vihreät harhaanjohdattelivat Korkeimman hallinto-oikeuden tuomarit väittämällä Kallaveden virtauksen olevan liian pieni (165kuutiota/sekunnissa).\nTuhannet työpaikat jäi Pohjois-Savossa nuorilta saamatta metsävaroista ja virtauksista valehtelun takia.\nKyllä se on moneen kertaan huomattu ettei vihreillä eikä kokoomuksella ole sijaa kehäkolmosen ulkopuolella.\nKiinalaisille on turha viedä bulkkia vessapaperin raaka-ainetta. Antaa savolaisten metsien järeytyä tukeiksi, ja tehdään hiilinieluista kestäviä tuotteita, kuten hirsirakennuksia ja pirttipöytiä.\nPidemmälle jalostettua ja enemmän voittoa sillä sellulla tulisi. Idiootit viherpiiperöt olisi lopettaneet Talvivaaran kaivoksenkin, nyt työllistää valtavasti ja tuo yhä enemmän tuloja ja työpaikkoja kun malmi jalostetaan akuiksi. Saastuttaminenkin erittäin pientä verrattuna muiden maiden kaivoksiin.\nEihän sellutehdas käytä ainespuuta. Se käyttää sitä osaa puusta, joka ei kelpaa mihinkään muuhun, korkeintaan poltettavaksi.\nEi voi kasvattaa pelkästään tukkeja.\nSelluksi keitellään myös tukkeja. Mutta Suomessa ei enää kovin usein anneta metsän järeytyä tukkivahvuuteen. Muutama vuosi sitten päättivät, että aletaan puimaan puita nuorempina.\nJa suomalainen räkäpuu ei kelpaa edes tukkinakaan rakennuskäyttöön. Laadukkaampi puu pitää tuoda Suomeen ulkomailta.\nKaupunkilaiset muuttavat maalle, kun monella on etätyömahdollisuus. Korona vauhditti maaseudulle muuttoa.\nMaalle muutetaan jotta saadaan kilometrikorvaukset. Kaikki maaseututoiminta maksaa kaupunkilaisille rahaa.\nKyllä maaseutu pitää pitää asuttuna, kaikki eivät voi muuttaa pääkaupunkiseudulle ja asutustaajamiin, Suomen monimuotoisuus täytyy säilyttää.\nKoronasta oli hyötyä tähän kehitykseen. Moni löysi koronan myötä maaseudun.\nMiksi sitten pks seudulla on niin paljon junallatulleita .\nMeilläkin oli aikana. Melkeen puolet nii y ä jotka ei hesassatienny t muuta osoitetta kuinmanerheimintien.\nOnke kaukana mannerheimin teistä se itökeskus\nEi nii y ä valmina tarttis ostella verovaroin. Halli tuksella on rahaa ja se on va in rahaa.\nKoko muu Suomi joutuu kustantamaan hesan mamutuksen ja järjettömän kalliit vuokrat, metrot, oopperatalot jne jne.\nOpettele kieli ennenkuin sönkkäät mitään mistä ei kukaan normaali saa edes selvää.\nPerunanviljely voitaisiin siirtää maaseudulta kaupungiin tasakattoisien kerrostalojen ylle. Olisihan siellä tilaa ja kaupungilaisille mahdollisuus harrastaa potaatinviljelystä.\nTalonpoijjaat b oiis vat itse rakentaa trattorinsa siellä navetoissa iltaisin .\nEi nii y ä valmina tarttis ostella verovaroin.\nKai kki saisiva t myös lapsens a kaistaa ilman perus kouluja ja piävä koteja. Ei nii y ä valmina tarttis ostella verovaroin.\nSähkö auto elo kapian hipit m yös rakentakaa mulle metaani auto. Sitten heittäisi teidä tankki ja ajaisin pas kalla. Elo kapinallisia tankkin ja ajaisin vi herä ri. rkp go homo\nAsun vapaaehtoisesti ja täällä on ihanaa!\nRauhaa, luontoa, kirkasta vettä aaaah 😍\nKoronaa pakoon helsinkiin kaikki pliis, tyhjiä paikkoja kaikille löytyy siis:\nHallitus ja valtio auttaa, että uusia työttömiä paikkoja avautuu meille ja teille\nEsimerkissä Duutsonien puisto\nHyvin meni satojentuhansien eurojen yrittäjänapu, sitä sai sensijaan jokainen Youtube kenkäkauppiasrapu.\nPersuna sanoisin, että verot alas bensaverosta alkaen. Muuten ei tarvita holhousvaltiota, ihmisten on syytä oppia tulemaan omillaan toimeen.\nAinakin autolla on sitten halvempi ajaa siellä maaseudulla. koittakaahan pärjäillä!\nMillä korvataan bensaveroale?\nsillä että ei lapata rahaa maaseudulle ja maahanmuuttoon. Ihmisten on syytä tulla toimeen omillaan. Lisäksi syytä leikata yhteiskunnan luksustoimintoja kuten sosiaaliturvaa ja työttömyysturvaa. (sarkasmivaroitus, ettei kukaan vaan ota tätä tosissaan, persuilen ja trollailen la-illan kunniaksi)\nAnnetaa sosiaali yrittä jile vähemmän vero y onta a vas y ikkeetona. yritystukea.\nAnnetaan maalistukiloiislle vähemmän vastukkee y on t a veroyonta losimisrahaa\nOtetaan kansalta veroja vaan sellaisin p albeluihin. Joita itse tarvitsevat ei suuryritysten t oiminstaan.ja voittoihin\nMihin ne rahat pitäisi sitten lapata? Eihän niitä kukaan saa mukaankaan, ja EKP:n kallis setelipainokonekin jäisi turhaksi, jos rahaa ei kukaan enää käytä.\nKokeile jotain helpompaa, järkesi ei riitä persuna esiintymiseen.\nOnpa sangen miielipuolinen aloitus. - Nm. Tyhjät tynnyrit kolisevat eniten\nNiin. Kyllähän tsadilaiset varmasti omissa mielikuvissaan maksavat ihan hillittömästi, veroja, kun itseasiassa verokertymä asukasta kohden on Helsingissä sama kuin pönde-Myrskylässä! :) :/\nJohtusko mitenkään sit maahanmuuton rikkaudesta?\nPaljonkohan olisi vuokrien ja asuntojen hinnat kaupungeissa jos kaikki sinne muuttaisi sillä kysyntä nostaa hintaa ja nyt hallitus rukkaamassa tiukemmaksi vielä asumistukia niin ei sinne voisi muuttaa kuin ison tilan omistajat ja puolet jos kaupungeissa asuvat lentäisi maaseudulle tai kadulle sitten.\nVuokrakatto takaisin, joka vuosi jaetaan monta miljardia ilmaista rahaa asuntokeinottelijoille, jetro hyvä esimerkki ahneesta paskasta.\nNiinhän se yksinkertaisesta maailmaa ymmärtämättömästä vähäpojasta saattaa tuntua. Sääliksi kyllä käy jos on noin yksinkertainen\nKoko maan asuttaminen on mielekästä. Tänne mahtuisi helposti 5 tai jopa 10 miljoonaa ihmistä lisää. Maassa voisi olla paljon pieniä kaupunkeja ja myös vireä maaseutu.\nEn ymmärrä miten maataloustuet liittyvät maaseudun asuttamiseen? Maanvilejelijällä on oltava yli 100 hehtaaria maata, jotta homma kannattaa edes tuettuna. Se ei paljon asumistiheyteen vaikuta, jos pari maanviljelijää muuttaa kaupunkiin.\nMaataloustukia ei Suomen päätösellä poisteta, se vaatii EU tason päätöksen ja tasapuolisen kohtelun kaikille. Jotta Suomi voisi suostua maataloustukien poistoon ilman kuulumista sotilasliittoon, on vaadittava erityistuki pohjoisen alueelle, muutoin varmuusvarastoja ei voida ylläpitää, eikä valmiutta tuottaa itse ravinto.\nHöpöhöpö, pienemmät tilat pärjää ilman tukiakin erikoistumalla kun tekevvät työt itse. Saahan ne isot tilat näyttämään paperilla ettei kannata vaikka annettaisiin kuinka paljon tukiasia, aina voi ostaa uusia koneita ja kaikkea turhaa niin paljon ettei tarvitse maksaa yhtään veroja. Kun joutuisi itse maksamaan kaiken, loppuisi tuhlaaminen.\nJust niin...sama homma myös kaupoissa!\nPienet kaupat tuottavat valtavasti ja isot marketit tekee valtavia tappioita...hämmästyttää miksi niitä yleensä laitetaan pystyyn!\nToinen esimerkki teollisuudessa...omassa autotallissa tuotettu teräs on lähes kultakaivoksen kaltainen bisnes verrattuna tehtaaseen...kyllä pientuotanto on kannattavaa!\nTodistit juuri ettei suuret tilat tarvitse tukiaisia, mutta saavat eniten. Hienoa kun olet samaa mieltä! Yrityksistä kuitenkin suurin osa on yksinyrittäjiä ja pärjäävät ilman tukia, samoin maajussit kun tekevät itse työt ja käyttävät pienempää kalustoa pitempään, vain tukiaisten takia tuhlaavat jatkuvasti uusiin ylisuuriin koneisiin ja automatioon. Entiset koneet myyvät ulkoamaille ja ottavat voitot itselleen, tuemme siis myös ulkomaalaisia maajusseja.\nPitääkö kaikkien muuttaa pääkaupunkiseudulle elämään toimeentulotuilla ja asumaan asumistuilla? Eikös siellä niitä työttömiä notkujia ole jo riittävästi?\nVoiko olla noin tyhmiä ihmisiä,kuten aloittaja.Moni ihminen asuisi maaseudulla,\njos sieltä ei olisi hävitety tyyöpaikat ja kulkuyhteydet .Maanviljeelys on ehdottomasti\nelinehto maallemme ja oma ruuantuotanto joka on puhdasta.Lisäksi maa pitää\nolla omavarainen ,sotien ja katastrooppien varalle,kun ei koskaan tiedetä\nmikä on meillä huomispäivänä edessä.Näin ollen,koko maaseutu pitää pitää\nasuttuna ja siirtää työpaikat maaseudulle,tätä moni suomalainen haluaa.\nSilloin meillä on toivoa tulevasta.\nHeh, eihän meillä ole enää edes viljavarastoja, sodan tullen joutuisi joka tapauksessa tuomaan ulkomailta. Yhtä hyvin ne viljavarastot voisi olla ulkomailta halvalla ostettua, uusi sato tulee vain kerran vuodessa ja maajussienkin pitäisi ola sodassa puolustamassa tilojaan, miksi kaupunkilaiset niitä edes puolustaisi, en minä ainakaan. En tapattaisi itseäni myöskään femakkojen puolesta, menkööt itse sotimaan.\nNaapurissa kansa asutettiin betonikolhooseihin.Ei täällä kyllä se maaseutu elättää kaupunkilaiset.Mutta ei kohta.Kasvattakaa saasteissa ne ruokanne.Tai espanjan tomaatit syökää.Hyi,saasteissa ..Onko suomal.noin tyhmä?!?muutto maalle aika moni haaveilee.Maaseutu eläväksi asutuksi .Lämpö metsästä,ruoka maasta.Metsästä kausieväät.\nVäistämättä meidän ihmisten tulevaisuus vaikeutuu ympäristömuutosten takia. Edes puhdasta vettä ei voida taata, se on jo nyt ongelma. Suomen metsät ja luonto ovat myös vaaravyöhykkeessä. Kun kaupungeissa asuminen ei enää onnistu ruuan, veden ja palvelujen saatavuuden takia, onnellinen on se, jolla on jonkinlainen maapaikka olemassa. Vettä ja metsää, jossa vielä puuta lämmön lähteeksi sekä maata palstaviljelyyn.\nJos sinulla on yhtään järkeä päässäsi tiedät, että tämä on edessä jo seuraavan ja sitä seuraavan sukupolven eläessä. Totuus myös on se, että nämä tulevat sukupolven ihmiset eivät ole kantasuomalaisia. Maalle muutto on jo alkanut. Ulkomailta tulevia maahanmuuttajia pitäisi jo nyt ohjata enemmän maaseudun oloihin.\nHistoria toistaa itseään - asutustilat tulevat ja maanomistus joko vallataan tai jaetaan uudestaan. Vain vahvat yksilöt selviävät tulevaisuudessa, koska tämä pandemia on vasta ensimmäisiä aaltoja siitä mitä on tulossa ...\nAloittaja kuuluu juuri tähän "katoavaan" sukupolveen, joka ei älynsä eikä taitojensa puolesta pysty selviytymään tulevaisuudesta. Kaupungeissa asuvat tulevaisuudessa kuin entisajan vaivaistaloissa, yhteiskunnan verovaroin autettavat yksilöt. Selviytyjät asuvat maaseudulla..\nKaupungeissa tosiaan eletään kuin ennen vanhaan maajussien torppareina, tehdään helvetisti töitä nälkäpalkalla ja maksetaan tukijullien tukiaiset. Usein se pikkukämppäkin tukijullin omistama ja kiskurivuokra.\nYli sata näitä kommentteja lukasin. V*ttua kiinnosta kuka missäkin asuu. 65 vuotta olen maalla asunut ja mulle on hyvä näin.\nHelppohan se hyväksi kehua, kun muut maksavat loikoilusi.\nKertoiko hän loikoilevansa? - Nm. Mitä muuta jäänyt väliin\nEi böndellä muuta tehdäkään kuin makaillaan uuninpankolla täyttelemässä tukihakemuksia.\nMistä sinä sen tiedät, kun et tee muuta kuin lorvit lintutornin yhdessä luukussa päivät pitkät? - Nm. Sinä et tuota mitään, vaikka saat omat tukesi\nSehän ei haittaa mitään jos ei tuota mitään, mutta että 40 000 tukijullia tuotaa monen miljardin tappiot joka vuosi, se merkkaa paljon.\nEikä pidä vähätellä tukinullien aiheuttamia ympäristötuhojakaan. Itämeri on niiden sikailusta ikävä todiste. Ne luulee miljardien ympäristötukien olevan tarkoitettu ympäristön pilaamista varten.\nViitsisitkö miettiä mitä itse sinne päästelet. Ei kaunista katseltavaa eikä luontoystävällistä toimintaa. - Nm. Paraskin puhuja\nMistä julleista on kyse.Ihan kuutamolla kirjoittajat.Olen vakaasti,että kaupungit kokonaisuudessaan on houldingyhtiöille tarjottava.Siellä sijoitusfirma hoitelee kaupungit siihen kuntoon että osakkaille tulee mahdollisimman suurta tuottoa.\nEikä yhteiskunnan tarvitse asumis eikä muitakaan tukia maksaa.\nOn tasapuolista taajamaa ja osakkailla taskut pursuaa todellisesta tuotteesta eikä tuista.\nSamaa mieltä, vuokrakatto takaisin ja maataloustukiaiset pois, lahtareiden hyysäämisestä tehtävä loppu.\nJokainen kuplassa asuva tukipunikki voi neukkukuutiossaan miettiä, kuinka monta tuntia hän selviäisi ilman landelta tulevaa vettä, ruokaa, sähköä ja polttoainetta, varsinkin sodan syttyessä.\nViime sodista selviytyneet voivat kertoa, että kaupungeissa ruoka on kirjaimellisesti kortilla ja moni selvisi vain maalaisserkkujensa tuella. Toivottavasti jokaisella tukipunikilla on ainakin yksi maalaisserkku, jota hän ei ole netissä haukkunut tukijulliksi.\nÄlä muuta viserrä, maajussit myi ruuan pimeästi kaupunkeihin isolla voitolla ja valtio joutui ostamaan sotilaiden ruuan kalliilla ulkomailta.\nMilloinkas tukijullit ne vedet teki, puhumattaklaan että olisivat maksaneet putket kaupunkeihin :D\nPäinvastoin, veronmaksajat joutuu kustantamaan tukijullien vesijohtiverkostot, sähkölinjat, valokuidut, gsm-mastot, teiden kunnossapidot jne, maksaisittekin todelliset kustannukset itse.\nMielipuolisuushan onkin ansaittava nykyään.\nJuoksuaskelin on parempi, kun kävellen ei ehdi.\nJos maaseutu tyhjennetään, niin kukas siellä työt tekee?\nMaatalous, metsätalous, porotalous, metsäteollisuus, kaivokset, matkailu jne.\nEihän kaupungit tule toimeen ilman maaseudun raaka-aineita.\nTurvekin oli vain murhetta. Lämmitetään sähköllä, puhtaasti ydinvoimalla.\nLämpö tulee patterista ja sähkö pistokeesta. Vesi kraanasta ,hätätilassa omasta pissistä.\nTeollisuus onkin eri asia kuin tukijullien loisittaminen miljardeilla.\nEi kiinnosta tulla isoihin kaupunkeihin! Liian ahdasta ja ahdistavaa ja liikaa ulkomaalaisia ja rikollisia. Ennemmin kalastelen ja metsästelen uin ja hiihdän puhtaassa luonnossa.\nPitäisikö antaa alueet suosiolla Putinille?\nPaljonko keskusvallan resursseista on ohjattu maaseudulle vs. kaupunkeihin esim. v. 1820-2020? Kumulatiiviset summat rahanarvo ja ostovoimamuutokset huomioiden.\nTäältä saastaisesta ja teennäisestä hesasta voisi muuttaa maalle... Tosin suojatyöpaikka 4000€/kk hieman hillitsee toistaiseksi muuttopäätöstä.\nIkävää ettet perinyt maatilaa, olisit saanut suojatyöpaikan satojen tonnien tai jopa miljoonan tukiaisilla.\nSilloin joutuisi tekemään töitä.\nKas kun monet tuet on sidottu tuotantomäärään.\nAlat tajuta, teollisuudessakin ja palvelualoilla joutuu tekemän töitä 40h/viikko ja siitä saa palkan, mutta ei 50 000€ tukiaisia siihen päälle, eikä voi lähteö koko talveksi etelään lomailemaan. Ei voi myöskään vähentää verotuksessa kaikkia hupivehkeitä mitä sattuu mieli tekemään ostaa, myydä ne sitten vielä ulkomaille, pitää voitot itsellään ja ostaa taas uudet verovähennyksillä. Olisikin mukava sijoittaa tukiaiset vaikkapa asuntoihin ja vuokrata niitä matuille. Ihan mahtava idea,,miksei teollisuus toimi samalla tavalla kuin maatilat.\nÖkyrikkaille perintö- ja verosuunnittelijoille, siskojenhakkaajien äärioikeistolle ym veroparatiisi"yrittäjille", ei mikään riitä.\nMitä sää oot ottanut, uskotko itse noihin juttuihisi vai haluatko vain ärsyttää.\nTakuulla uskoo kaiken mitä sanotaan mediasta , ei köyhä sieltä kotoaan mihinkään läde\nSiellä on työtä kun rakennetaan hyviä palvelutaloja ja ensiapu asemia ,vanhusten ruokapaikkoja ja vähän kuin vauvoille neuvolat niin vanhoille vastaavat että voi viihtyä muutaman tunnin syö ja ottaa verenpaineen sokerin näkee tuttuja mutta nukkuu omassa kodissa . Kaupungeissa näitä on jonkun verran mutta maaseudulla ei . Myös niitä vanhojen kuljetusautoja pitää saada se työllistää kuskin kun taksit maksaa liikaa . Samalla voivat käydä kaupassa ja kenkäkaupassa . Työllisyyttä kunnan puolesta valtion rahoilla ja hyvinvointi pysyy . Pyörätietä pitää rakentaa rollaattorit pyörät jalankulku . Liian kapeat tiet ja oja vieressä estää liikunnan. Alikulku siltaan voi anoa euroja . Turvallisesti tien alta tai yli . Jokien yli saa siltarahaa kun anoo euroja.\nTäysin hölmö aloittaja,typerys heikommasta päästä.\nMilloin verovaroin palkattujen kaupungin ja valtion virkaloisten maksamilla veroilla on ketään muita enää elätetty?\nVoi raukkaa , mistähän sinä saat rahasi , olet takuulla joku työkyvyttömyyseläkettä nostava tyhjän ruikuttaja ja silleen , syrjäytetty työelämästä vuosia sitten\nTukijullien penskat syrjäytyy usein kaupungeissa, mutta tulevat silti veronmaksajille moniverroin halvemmaksi kuin tukijullit itse ja tilalle jäävä vähäpoika.\nPerätöntä puhetta! Hyvin moni asuu mielellään maalla. Kaupungissa moni asuu sen vuoksi, että työpaikka on siellä. Suomessa on myös monia hyviä ruokalajeja, mainitaan nyt esim. karjalanpaisti ja poronkäristys. Kaupungeissa asunnot ovat usein kohtuuttoman kalliita. Kyllä maaseutua tarvitaan jo mm. kaupunkilaisten virkistysalueeksi. Edellisen kirjoittanut ilmeisesti ilmeisesti möisi maaseudun eniten tarjoavalle. Maaseutu metsineen ja järvineen on Suomen valtion valttikortti. Elävää maaseutua tuhoaa myös liiallinen keskittäminen. Hajasijoitus n oikea periaate, monestakin syystä.\nEi maaseutu mihinkään katoa vaikka tukiaiset lopetetaan, mutta noilla miljardeilla sinne pikkukaupunkeihin saataisiin kannattavaa teollisuutta ja työpaikkoja sadoilletuhansille 40 000 tukijullimiljonäärin sijaan. Tukijullit voi myydä tilansa sellaisille jotka pärjää ilman tukia tai korkeintaan samoilla kuin muualla Euroopassa.\nHyvin huomaa että kunnissa päättäjinä lähes pelkästään kepuleita, teollisuuden houkuttelu paikkaunnille unohdettu kokonaan, ei tukijullit kuntia elätä. Kuten Halla-aho sanoi, "kunnat pärjää paremmin ilman kepuleita", mutta kepulit ei ilman tukijulleja.\nVeronmaksajat maksavat myös 60 000 virkaelätin palkat ja eläkkeet etuisuuksineen pääkaupunkiseudulle. Summa tekee eläke ja muut edut laskien yli 4 miljardia.\nHyvin on hillibillyt saaneet Itämerenkin pilattua.\nVoi kunpa joku puolue lupaisi lopettaa aluepolitiikan mutta kun ei kukaan niistä lupaa sellaista. Halla Ahokin haluaa vain kasvattaa tukiaisia sitten kun ei tarvi enää muita maita tukea\nAluepolitiikkaa tarvitaan, mutta tuet teollisuuden saamiseen koko Suomeen, se työllistää ja pitää maaseudunkin asuttuna, ei miljardien tuhlaaminen pienelle määrälle maajusseja.\nMonissa kunnissa valtuustopaikat lähes pelkästään kepuleilla ja se muuttotappion pienissä kunnissa on aiheuttanut.\nKorruptiokepulit ajavat rehelliset ihmiset pois kepukunnista. Suomessa ei ole kuin yksi täysin rehellinen puolue, ja se on vihreät.\nVitsi vitsi, tarkoitin tietenkin persujen olevan ainoa rehellinen ja järkevä puolue.\nYksi sukulaiseni on maanviljelijä. Kierii rahassa. On käynyt maailman ympäri matkalla yms. Aivan sairasta syytää tukirahaa rikkaille viljelijöille. Eikö mikään riitä?!\nMitä rikkaampia, sitä enemmän valittavat, ahneille tukijulleille ei mikään riitä. Työttömiltä kadehtivat jopa peruspäivärahaa, vaikka itse saavat päivässä saman mitä köyhät kuukaudessa ja metsäomaisuutta miljoonien arvosta.\nÄlä naurata, sinä säälittävä trolli. Et sinä mitään maksa maaseudun asuttuna pitämisestä. Paitsi siis silloin kun käyt ostamassa maittavaa ja ravitsevaa lippuviinaa. Tue tasavaltaa ja lakkaa vinkumasta.\nNo ei ole. Kommunistit puhuu mitä puhuu. Se aate on tappanut sata miljoonaa.\nLahtariaate tappoi 10x enenmmän lapsia ja muita siviilejä kuin lahtareita kuoli työläisten käsissä. Seuraavalla kerralla osat vaihtuu.\nKaikki ne pitää talonpojan elättää, kirpusta keisariin.


C4 vuosimalli -65 ongelma! - Ford Mustang Owners' Club of Finland (FMOC) ry\nC4 vuosimalli -65 ongelma!\nLiittynyt: 17 Marras 2009, 22:18\nAuto: Ford 289 2D Mustang HT-66, 4-Speed Manual. Alkuperäinen Suomi Musse.\nViesti Kirjoittaja Hardy » 21 Huhti 2012, 14:09\nKardaani täristää julmetusti 60 nopeudesta lähtien. Tasapainoitus pala on paikoillaan kardaanissa ja nivelet ehjät mutta kun se kardaani lonkkasee pari milliä siellä laatikon sisällä kun sitä heiluttaa. Kait sen kardaanin kuulus olla aika liikkumaton siellä? Vaikka noinkin paljon välystä niin se stefa kuiteskin pitää oljyt sisällä.\nMiten tuosta selviää helpoiten vai meneekö laatikko purkuun ja laakereiden vaihto?\nVai onko vika sittenkin kardaanin tasapainoituksessa?\nFord 289 2D Mustang HT 1966, 4-Speed Manual. Alkuperäinen Suomi Musse.\nFord Mustang, V8 GT 2007. Automaatti\nFord Mondeo, V6 ST220 2007\nLiittynyt: 16 Kesä 2009, 17:00\nAuto: Mustang 1966. 289 coupe\nRe: C4 vuosimalli -65 ongelma!\nViesti Kirjoittaja CYG-6 » 21 Huhti 2012, 16:28\nLaatikon jatkeen holkki väljä. Aikasemmasessa elämassä ajettu rikkinäisillä ristkoilla.\nitse vaihdoin holkin purkamatta laatikkoa. hieman työlas.\nViesti Kirjoittaja Hardy » 21 Huhti 2012, 17:12\nSiis sen stefan takanako on vaihdettavissa oleva holkki? Löytäspä sellasen purkukaavion etä näkis tarkemmin millanen.\nViesti Kirjoittaja SamiM » 22 Huhti 2012, 08:50\nHardy kirjoitti: Siis sen stefan takanako on vaihdettavissa oleva holkki? Löytäspä sellasen purkukaavion etä näkis tarkemmin millanen.\nKyllä, tuossapa kuvia:\nItse vaihto on helpompi tehdä jos ottaa hännän irti laatikosta. Silloin joutuu kuitenkin laskeen laatikkoöljyä vähemmäksi ja tukemaan laatikon esim. öljypohjan tiivisteen kohdalta, koska laatikon takakiinnikkeenkin joutuu irrottamaan.\nViesti Kirjoittaja Hardy » 22 Huhti 2012, 11:59\nJust noin aattelin sen tehä kun on uusi takakiinnikekkin hyllyssä.\nLiittynyt: 09 Elo 2004, 21:51\nAuto: Ford mustang HT 1970 302cid + c4\nViesti Kirjoittaja Keränen » 24 Huhti 2012, 11:37\nItsellä myös samanlaista ongelmaa. Löytyiskö mistään liikkestä tuota holkkia ja stefaa hyllystä?\nFord mustang HT 1970\nViesti Kirjoittaja Hardy » 24 Huhti 2012, 15:00\nTrade Partsista löyty ainaskin mulle.\nViesti Kirjoittaja Hardy » 26 Huhti 2012, 20:39\nKolkki ja stefa vaihdettu. Joku tuntihan siinä vierähti mutta olen tulokseen todella tyttyväinen. Nyt uskalsi mennä motarillekkin eikä tärrännyt. Pitää kuiteskin seurata tilannetta josko vaihtas eturistikkonivelen ja tasapainottas kardaanin kaiken varalta.\nEturistikko vaihtoa ajtellen näytti jotenkin kinkkiseltä....\nViesti Kirjoittaja SKB » 27 Huhti 2012, 11:03\nHardy kirjoitti: Kolkki ja stefa vaihdettu. Joku tuntihan siinä vierähti mutta olen tulokseen todella tyttyväinen. Nyt uskalsi mennä motarillekkin eikä tärrännyt. Pitää kuiteskin seurata tilannetta josko vaihtas eturistikkonivelen ja tasapainottas kardaanin kaiken varalta.\nMikäköhän tuo osan nimi oli ?\nja onko se kenties tuo 121 numerolla varustettu tuossa kuvassa?\nItselläkin täristää motarilla häiritsevästi siihen myös liittyy sellaista aaltoilevaa jyrinä ääntä.\nViesti Kirjoittaja ROKI » 27 Huhti 2012, 22:59\nEipä sitä häntää tartte irottaa, minä tein yksinkertaisen tykalun jolla sen holkin saa vedetyksi ulos helposti. 1-1,5 tuntia menee koko hommassa purku ja kasaus, eikä tartte öljyjä laskea pois.\nLiittynyt: 13 Elo 2011, 21:59\nViesti Kirjoittaja hege72 » 28 Huhti 2012, 21:09\nOmat vibat on peräisin samoista lähteistä. välystä tuntuisi olevan lähes milli. resonoi kuin ruottin laiva.\nhieman huvittaa kysyä mutta missähän kohtaa tuo kardaanin tasapainoituspala mahtaa olla kun ei äsken osunut silmään alla ryömiessäni?\nViesti Kirjoittaja Hardy » 01 Touko 2012, 11:07\nJoku Mustiguru vois kyllä käydä tasapainottaan ruottinlaivan kardaanin ja vaihtaa sen holkin sinnekkin Eiku siis tuon holkin vaihdon jälkeen tuntuu kuin ajais eri autolla eikä tunnu niinku olis ruottin laivalla\nJos haluaa vaihtaa sen eturistikon niin onnistuuko kotikonstein vai onko vietävä pajalle missä on prässi?\nViesti Kirjoittaja SKB » 01 Touko 2012, 18:58\nROKI kirjoitti: Eipä sitä häntää tartte irottaa, minä tein yksinkertaisen tykalun jolla sen holkin saa vedetyksi ulos helposti. 1-1,5 tuntia menee koko hommassa purku ja kasaus, eikä tartte öljyjä laskea pois.\nOnko sulla Roki tuosta työkalusta kuvaa vai onko se vain kahdella koukulla varustettu vedin ?


Kirja & kardemumma: toukokuuta 2013\n5 vinkkiä: Mielensäpahoittaja, näin opit mököttämään\nSain kavereiltani Tuomas Kyrön Mielensäpahoittajan luettavaksi. Syitä tähän hienotunteiseen vihjeeseen oli varmasti useita. Minullakin saattaa joskus olla tapana huomata erinäisiä epäkohtia. Ja huomauttaa, jos jokin asia ei oikein toimi niin kuin pitäisi.\nMielensäpahoittaja on kepeää luettavaa, mutta siinä on myös painavaa asiaa. Tuollaisia ikääntyviä ihmisiä on Suomessa paljon. Minunkaan ei tarvitse kovin kaukaa sellaista hakea. Maailma muuttuu nopeaan, eikä siinä pysy perässä kunnolla näin kolmekymppisenäkään. Ja onhan ravintolavaunussa oikeasti kallista. Ja marjat jäävät metsään, koska suomalaiset eivät vaivaudu niitä poimimaan.\n"Kyllä minä niin mieleni pahoitin, kun Kolehmainen niin mielensä pahoitti. Ollaan oltu viisikymmentä vuotta naapureina enkä ole koskaan oppinut Kolehmaisesta tykkäämään. Nyt sen mielestä meidän välisessä metsässä vaanii keltainen vaara, nimittäin thaimaalaiset marjanpoimijat. Kyllä ei ole Kolehmainen koskaan poiminut metsästä yhtään marjaa. Ei se ylipäätään tee metsällä mitään muuta kuin myy sitä kerran kymmenessä vuodessa, ja ostaa isomman."\nJos on taipumusta mielensä pahoittamiseen, kannattaa opetella myös mököttämään. Resepti on helppo:\n1) Kerro muille, että olet pahoittanut mielesi. Syytä ei välttämättä tarvitse mainita.\n2) Nosta kädet puuhkaan ja käänny tuhahdellen selkä muihin päin.\n3) Mene sängylle tai sohvalle kippuraan takapuoli pystyasennossa.\n4) Kerro, että mökötät ja että sinua pitää lepytellä.\n5) Odota, että muut lepyttelevät. Jos niin ei tapahdu, pura tilanne vaivihkaa siirtymällä hetkeksi WC:hen.\nTestattu. Toimii. Paitsi että ei lepytelty.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 22.00 4 kommenttia:\nTunnisteet: kirja, Kyrö, Mielensäpahoittaja\nJuhlat Kultahatun tyyliin - The Great Gatsby\nAlkukesä on aina yhtä juhlaa. Tällä viikolla juhlitaan uusia ylioppilaita ja valmistuvia. Pääsen itsekin, todella pitkästä aikaa, onnittelemaan ylioppilasta.\nOtimme kavereiden kanssa vauhtia juhlahumuun jo viime viikonloppuna. Kävimme katsomassa The Great Gatsby -elokuvan, jossa koko 1920-luvun New York juhlii. Eikä kimalluksessa ja kuplissa säästellä.\nEn ole lukenut F. Scott Fitzgeraldin romaania, johon elokuva perustuu. Ehkä se on Baz Luhrmannin ohjaamaa versiota koskettavampi. Panen sen lukemattomien kirjojen listalle odottamaan vuoroaan.\nElokuva ei herättänyt suuria tunteita, mutta kuvakerronta oli kaunista. Pidin myös leffan musiikista. Ja näin art decon ystävänä nautin naisten hiustyyleistä, kimmalluksesta, jazz-hengestä, New Yorkin silueteista...\nArt deco on ollut tämän kevään juttu. Kävin alkukeväästä Amos Anderssonin taidemuseon ART DECO ja taiteet -näyttelyssä. Jos aikakausi ja sen taide kiinnostaa, kannattaa käydä katsomassa. Näyttely jatkuu 21.7.2013 saakka. Lue lisää museon kotisivuilta.\nYritän tulevana viikonloppuna vääntää tukkaa kaarelle ja panna kimaltavaa ylle, Kultahattu-elokuvan tyyliin. Ylioppilaiden lisäksi onniteltavana on 30 vuotta täyttävä ystäväni. Saa nähdä, millaista säihkettä on luvassa...\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 21.34 Ei kommentteja:\nKippis kesälle, kavereille ja kirjablogille!\nJälleen kerran kävi niin kuin yleensä aina. Ovikello soi, vieraat saapuivat - ja minä huhkin vielä keittiössä shortseissa ja t-paidassa. Onneksi ystäväni jo tietävät, että kello kuuden kutsut alkavat noin puoli seitsemältä, mutta saapua saa ajoissa. Emäntä vain viimeistelee itsensä veskissä ennen kuin aloitetaan.\nTällä kertaa syy juhlaan oli tämä blogini. Päätin kutsua kavereita koolle keskustelemaan blogeista. Meillä on ollut kohta nelisen vuotta epäsäännöllisen epämääräinen lukupiiri. Olemme kokoontuneet keskustelemaan ennalta sovitusta kirjasta milloin jonkun kotiin, milloin ravintolaan. Kerran keskustelua käytiin Tallinnan laivalla. Välillä osa on tullut paikalle luettuaan takakannen, joku on saattanut vilkaista vain kirjan etupuolen.\nOlemme käyneet porukalla myös teatterissa. Toisinaan näytelmä on tehty kirjan pohjalta, mitä esimerkiksi KOM-teatteri on harrastanut paljon.\nViime aikoina tahti on hiljentynyt, mutta kirjoista olemme edelleen keskustelleet. Vaikka ohimennen. Moni lukee enemmän blogeja kuin kirjoja, joten olemme jutelleet usein niistä.\nOlivat keskustelut mitä tahansa, tällä porukalla on ihana olla yhdessä. Opin aina jotain uutta.\nTein tarjoilut töiden jälkeen, joten kaiken piti olla nopsaan valmistuvaa. Sara La Fountainen pastasalaatti toimii yleensä aina ja kelpaa kaikille. Tapani mukaan sovellan reseptiä aina tilanteen mukaan.\nPastasalaatti (noin kuudelle)\n250 g kuviopastaa keitettynä\n1/2 punasipulia tai 1 salottisipuli suikaleinta\nSekoita kulhossa valkosipuli, hunaja, punaviinietiikka, sitruunankuori ja oliiviöljy. Mausta suolalla ja pippurilla. Kaada kastike isoon kulhoon. Lisää keitetty ja jäähtynyt pasta.\nKaada joukkoon oliivit, kirsikkatomaatit, parmesanlastut ja sipulisuikaleet. Lisää lopuksi rucolaa ja sekoita ainekset keskenään.\nSain kavereilta kortteja, namuja ja leivoksia lahjaksi. Nautimme leivokset seuraavana aamuna aamupalaksi. Harvoin on aamu alkanut niin herkullisesti. Suosittelen tutustumaan: Patisserie Teemu & Markus.\nKippis siis kesälle, kavereille ja kirjablogeille!\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 11.51 Ei kommentteja:\nBouillabaisse elegantin arkisesti\nMuriel Barberyn teos Siilin eleganssi vei ajatukseni ruokaan, joka on samaan aikaan elegantti ja arkinen. En ole aiemmin tehnyt bouillabaisse-keittoa, saati syönyt sitä pariisilaisessa ravintolassa. Mutta kirjan teemaan sopivasti päätin kuoria turhan vaatimattomuuden yltäni ja kokeilla tätä kuuluisaa äyriäis-kalakeittoa.\nYhdistellen muutamasta eri reseptistä...\nBouillabaisse (noin viisi annosta)\n7 dl valkoviiniä\n1 pussi sinisimpukoita pestyinä\n450 g perunoita kuorittuina\n3 isoa kuhafileetä\nPaista hetki valkosipuleja oliiviöljyssä isossa kattilassa. Kaada sekaan hieman yli puolet valkoviinistä. Kun seos kiehahtaa, kaada sekaan simpukat. Anna keittyä, kunnes simpukat ovat avautuneet. Nosta keitetyt simpukat sivuun.\nKuullota kattilassa loput valkosipulista ja sipuli oliiviöljyssä. Lisää joukkoon tomaattipyree, piparjuuritahna ja sokeri. Kaada sekaan loput valkoviinistä ja anna kiehua hetki. Kaada kattilaan kalaliemi ja -fondi. Lisää perunat ja selleri. Keitä lientä niin kauan, että perunat ovat kypsiä.\nKiehauta kerma kattilassa niin, että se paksuuntuu. Lisää liemeen kerma, voi, ripaus sahramia, suolaa ja pippuria. Kaada kattilaan lohikuutiot ja anna niiden kypsyä. Lisää lopuksi jokiravun pyrstöt ja anna niiden lämmetä.\nRuskista kuhafileet paistinapannulla rapeiksi. Nosta paistetut fileet tarjoilulautaselle.\nAnnoksen voi koota näin: pane pohjalle lientä ja kasviksia. Lisää lohta, rapuja, simpukoita ja kuhafilettä. Jos haluat, voit lisätä annokseen myös nokareen aiolia sekä tuoretta tilliä.\nPS. Tätä täytyy kokeilla joskus uudestaan. Annoksen ulkonäkö ei tällä ensimmäisellä kerralla aivan vastannut odotuksia. Se sopi oikeastaan mainiosti Siilin eleganssi -teemaan, sillä ulkonäöstään huolimatta keitto oli maukasta. Muista kuitenkin käyttää sahramia hyvin hillitysti.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 20.12 Ei kommentteja:\nAurinko ja lämpömittarin kohonneet arvot saavat ihmeitä aikaan. Kevättuuli ei tuo mukanaan ainoastaan siitepölyä, vaan myös runsain mitoin romantiikkaa. Tänä vuonna nuo tuulahdukset ovat saaneet yhden jos toisenkin tuttuni varaamaan matkan Pariisiin. Sillä siellä romantiikka on syntynyt!\nMinä en ihan vielä pääse Pariisiin, mutta halusin virittäytyä tunnelmaan. Niinpä vietin yhden sunnuntai-iltapäivän musiikkiteatteri Kapsäkin leivoskonsertissa Voyage à Paris.\nMusiikin lomassa kirjailija Anna Kortelainen kertoi oman isoisänsä Reijo Peltosen matkasta Pariisiin vuonna 1938. Tarinassa tuli esiin Pariisin kaksi puolta. Toisille se on täyttyneiden unelmien, rakkauden ja romantiikan kaupunki. Toisille se on pettymysten ja yksinäisyyden kaupunki.\nSamanlaisena Pariisi näyttäytyy Muriel Barberyn kirjassa Siilin eleganssi. Ovenvartijan rouvan ja rikkaan perheen tyttären tarinat eivät luo mielikuvia leppoisista sunnuntaipäivistä pariisilaisissa puistoissa, ilta-auringon valaisemasta Eiffel-tornista tai puheensorinan täyttämistä katukahviloista.\nSiilin eleganssin tarina on toisenlainen. Kirjan päähenkilön Renée Michelin tavoin moni muukin asuu Pariisissa ilman, että voi nauttia siitä. Toisella päähenkilöllä Paloma Jossella on eräs tähän sopiva ajatus, joka jäi mieleeni:\n"Tavoitella tähtiä päätyä kultakalamaljaan"\nBarberyn teos on kaunis, mutta se vaatii keskittymistä. Se hahmottaa taiteen olemusta ja merkitystä ihmisen, rikkaan tai köyhän, elämässä. Se on kertomus siitä, miten paljon taide voi meihin vaikuttaa. Millainen voima on esimerkiksi kirjalla, jota luemme.\n"Asetelmassa toteutuukin taiteen tärkein ominaisuus, ehdoton ajattomuus, sillä siinä kuvattu kauneus puhuttelee meidän haluamme mutta syntyy toisen halusta. Antaa meille ilman että meidän tarvitsee sitä tavoitella. Sillä taide on tunnetta, jota halu ei hallitse."\nPariisi on täynnä taidetta. Mutta siinä on vain yksi syy matkustaa sinne. Minulla on monta syytä, jotka liittyvät puhtaasti vain ja ainoastaan unelmiin.\nSiilin eleganssi, Gummerus 2010\nTunnisteet: Barbery, kirjat, Muriel, Pariisi\nP. G. Wodehousen kirjoittamien Jeeves-tarinoiden Bertie Wooster nauttii aina aamiaiseksi teetä. Voisin hyvin kuvitella, että poikamiesvuosiaan viettävä Bertie saattaisi haluta teen jälkeen suolaista aamiaista. Etenkin niinä aamuina, kun on tullut juhlittua ja nautittua pari lasillista liikaa.\nOlin viikonloppuna käymässä vanhempieni luona. Päätin Bertie Woosterin innoittamana valmistaa heille englantilaisen aamiaisen. Sillä pärjättiin pitkälle alkuiltaan, vaikka lautaselta puuttuikin brittien aamiaispöydässä usein nautittava pekoni.\nPapuja, esimerkiksi GoGreen-papumix\nLämmitä pavut kattilassa. Mausta, jos haluat.\nPuolita tomaatit. Paista ne pannulla kevyesti. Lisää suolaa ja pippuria sekä halutessasi yrttimaustetta kuten oreganoa.\nRiko kananmunat kulhoon ja hajota niiden koostumus. Sulata pannulla tilkka voita. Kaada kananmunaseos pannulla ja sekoita munia pannulla koko ajan puuhaarukalla. Kun seos on sakeaa, ota pannu hellalta ja sekoita muniin kerma tai maito. Mausta suolalla ja ruohosipulilla.\nLämmitä nakit pannulla. Kokoa kaikki herkut lautaselle ja nauti rauhassa ilman kiirettä.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 20.34 Ei kommentteja:\nOnneksi Jeeves on olemassa!\nKiitos Jeeves, Teos 2009\nMilloin olet viimeksi nauranut ääneen kirjaa lukiessasi? Sitä ei tapahdu välttämättä kovin usein, ainakaan minulle. Juuri siksi kirjan kanssa nauraminen onkin niin vapauttavaa.\nViime viikonloppuna matkasin kotiseudulleni Itä-Suomeen. Junassa luin P. G. Wodehousen kirjaa Kiitos Jeeves. Harvoin on ollut niin hauskaa junamatkaa.\nIhmettelen, miten minulla kesti näin kauan tarttua Jeeves-tarinoihin. Kirjan päähenkilöt Bertie Wooster ja hänen palvelijansa Jeeves ovat minulle tuttuja jo lapsuudesta, sillä seurasin silloin brittiläistä televisiosarjaa Kyllä Jeeves hoitaa. Sarjan tunnari on jo itsessään kulttitapaus.\nBertie Wooster saa sympatiani puolelleen. Hän on niin ihanan huoleton, ettei pieniltä kommelluksilta voida välttyä. Onneksi hänellä on Jeeves! Tuntuu, että minullakin olisi omalle Jeevesille käyttöä. Sille, joka hieman paikkailee, kun olen itse vähän tyrinyt. Ja joka silloin tällöin kyseenalaistaa päähänpistoni.\n"En halua olla vähän päästä arvostelemassa äänenkäyttöänne, Jeeves, mutta minun on pakko kertoa teille, että tapanne sanoa "Kas kun" on jokseenkin yhtä epämiellyttävä kuin tapanne sanoa "Niinkö?" Viimeksi mainitun lailla myös ensin mainittu tuntuu suorastaan tihkuvan epäilystä. Se kertoo näkemykseeni kohdistuvasta uskon puutteesta."\nNiinpä. On aika uskomatonta, että vuonna 1934 kirjoitetun kirjan huumori toimii näin hyvin vielä tänäänkin. Nokkelan sanailun ja hykerryttävän huumorin ohella pidän Jeeves-tarinoiden aikakaudesta. Kirjassa tulee esiin myös lempityylisuuntani, art deco. Tähän tosin vaikuttaa se, että kirjaa lukiessani näen silmieni edessä usein Hugh Laurien ja Stephen Fryn tähdittämän televisiosarjan, jossa tyylisuunta on vahvasti läsnä.\nTänä keväänä meitä art decon ystäviä hemmotellaan oikein kunnolla. Siitä lisää myöhemmin...Sitä ennen otan vielä parit naurut Bertien kanssa.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 20.04 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Englanti, huumori, kirjat, Wodehouse\nPaistettua siikaa, Hasselbackan perunat ja suppilovahverokastike\nPresidentti Kekkosen ja Sylvi Kekkosen ruokapöydässä tarjoiltiin usein kalaa. Sylvi Kekkonen sienesti mielellään. Peruna taas on suomalainen perusruoka, jota on syöty paljon myös Urho Kekkosen kotiseudulla Kainuussa.\nNäistä yhdistelemällä syntyi kokonaisuus, jossa on suomalaista siikaa, Hasselbackan perunoita ja suppilovahverokastiketta.\nPaistettu siika (4 hengelle)\nnoin 700 g suomalaista siikafilettä\nLeikkaa siikafilee kolmeen osaan. Vatkaa kananmuna kevyesti pienessä kulhossa. Lisää toiseen kulhoon korppujauhoja.\nKasta siikafileet ensin munaseoksessa. Pyöritä ne sitten korppujauhoissa.\nPaista pannulla kullanruskeiksi noin kolme minuuttia puoleltaan.\nSiikaresepti on mukailtu Sara La Fountainen reseptin pohjalta.\nKuori perunat. Leikkaa niihin viiltoja niin, että perunan pohja jää ehjäksi.\nLaita perunat uunivuokaan. Voitele ne voisulalla. Nosta perunat 200 asteiseen uuniin paistumaan noin tunniksi.\nnoin 2,5 dl kuivattuja suppilovahveroita\n2 dl creme fraincea\nPilko sipulit ja kuullota ne voissa pannulla. Lisää sienet pannulle. Anna hautua jonkin aikaa.\nLisää pannulle punaviini ja lihaliemi. Anna kastikkeen maustua hetki. Lisää lopuksi creme fraincea ja suolaa ja pippuria maun mukaan.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 11.59 Ei kommentteja:\nSukujuureni ovat maaseudulla ja keskustapuolueen kannattajajoukoissa. Siinä varmaan syy siihen, että päätin perehtyä vielä lisää aiheeseen Kekkonen. Luin Raija Orasen romaanin Nimeltään Kekkonen. Booooring, sanoi siskoni, vaikka hänellä on sama tausta.\nNimeltään Kekkonen, Teos 2011\nKirja kertoo Urho Kekkosesta poliittisena henkilönä, etenkin hänen pääministerivuosistaan. Välillä käydään Kainuussa tai naisissa, mutta Orasen teos keskittyy ennen kaikkea politiikkaan ja poliitikkojen henkilösuhteisiin. Knoppitietoja satelee etenkin jatkuvasti vaihtuvista hallituksista.\nTiesitkö muuten, mikä oli Stella Polaris? Sehän ei suinkaan ole pelkästään improvisaatioteatteriryhmä. Termi liittyy myös Kekkosen ajan politiikkaan - se viittaa operaatioon, jolla pyrittiin suojaamaan Suomen armeijan tiedustelutoimintaa. Nyt tiedetään tämäkin!\n3 faktaa Kekkosesta\n1. Kekkonen valittiin presidentiksi vuonna 1956, kommunistien tuella. Hän toimi presidenttinä vuoteen 1981.\n2. Kekkosen toinen poika Taneli meni naimisiin K. A. Fagerholmin tyttären kanssa. Fagerholm oli Kekkosen vastaehdokkaana tämän ensimmäisissä presidentinvaaleissa.\n3. Kekkosen "ystävätär" Anne-Marie Snellman (kirjan kannen kuvassa) työskenteli Associated Press -uutistoimiston kirjeenvaihtajana. Presidentillä oli siis vallan läheinen suhde mediaan.\nPelastiko Kekkonen Suomen? Ehkä. Ainakin hän teki konkreettisia uhrauksia sen eteen, että Neuvostoliitto pysyi tyytyväisenä.\nOrasen kirjassa Kekkonen toteaa:\n"Minä olen menettänyt suurimman osan niistä illuusioista, joiden perässä politiikkaan ryhdyin. Maailman järjestykseen näkyy kuuluvan, että silloin, kun ystäviä eniten tarvitsee, silloin heitä menettää ja saa puukoniskuja selkäänsä."\nSellainen olivat siis Kekkoset, Urho ja Sylvi.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 21.54 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Kekkonen, kirjat, Oranen, politiikka, presidentti, Raija\nKuka oli Sylvi Kekkonen?\nKävimme kavereiden kanssa katsomassa Sylvi ja Anita -näytelmän Helsingin kaupunginteatterissa alkukeväästä. Sen innoittamana lainasin Anne Mattssonin kirjoittaman Sylvi Kekkosen elämäkerran (Art House, 2000).\nSylvi Kekkosen elämäkerta, Art House 2000\nTiesin kyllä presidentti Kekkosen maineen naistenmiehenä. Mutta yllätyin Sylvi Kekkosen tarinaa lukiessani, miten avoimesti Kekkonen tapaili toisia naisia vaimonsa silmien edessä.\nItse elämäkerta avaa melko vähän Sylvi Kekkosen ajatuksia, eikä tarina ulotu kovinkaan syvälle presidentin puolison elämään. Kuka oli Sylvi Kekkonen? Se jää edelleen, ymmärrettävästikin, hieman pimentoon.\nMiehensä seikkailuista huolimatta Sylvi Kekkonen rakasti puolisoaan. Ja kesti sen varjolla kaiken, julkisenkin puheen presidentti Kekkosen naisseikkailuista. Eikä siinä ole mitään ainutlaatuista. Onhan näitä Kekkosen kaltaisia naistenmiehiä tämän päivänkin politiikassa.\nSylvi Kekkonen vaikuttaa kuvissa hauraalta ja hennolta, sairastihan hän reumaa. Mattssonin teoksessa Sylvista paljastuu kuitenkin vahva persoona, joka vaikutti myös miehensä poliittiseen menestykseen.\n"Älkäämme unohtako koskaan Sylvin merkitystä Urholle, vieläkin. Kyllä minä sanon sen, että se on niin suuri että harva aavistaa. Siitä ei puhuta, sivuutetaan usein." (Kaarlo Hillilä Sylvi Kekkosen elämäkerta -teoksessa)\nSylvi Kekkonen oli paitsi vaikutusvaltainen, myös tyylikäs nainen. Hillitty ja klassinen. Tyylikkyys näkyy myös Kekkosten edustusasunnossa Tamminiemessä. Nykyään Tamminiemi toimii museona. Siellä järjestetään opastettuja kierroksia tasatunnein kello 11-16. Piipahdin siellä viime keväänä. Suosittelen!\nEntä millainen oli itse Urho Kekkonen? Pitänee ottaa selvää...\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 15.57 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Anne, Kekkonen, kirjat, Mattsson, Sylvi\nJotain ihan muuta kuin lihaa: Briejuusto-mansikkasalaatti\nKun olin lukenut lemmikkeinä olevista lihaklönteistä ja vereslihalla olosta Huorasadusta (Laura Gustafsson), teki mieli laittaa lautaselle tuoreita kasviksia ja raikkaita raaka-aineita. Jotain, joka muistuttaa kesästä, auringosta ja ilosta.\nHaistoin tänään ensimmäisen kerran tänä keväänä mansikan. Ruokakaupan aulassa niitä oli, punaisenaan. Vaikka olivat espanjalaisia, enkä sellaisia yleensä osta, nyt tein poikkeuksen. Niin kovasti teki mieli maistella kesää.\nSiitä syntyi idea briejuusto-mansikkasalaatista. Koska mansikat ovat vielä espanjalaisia, juuston pitää ehdottomasti olla kotimaista. Kolatun Verneri on yksi suosikeistani.\nBriejuusto-mansikkasalaatti (2 hengelle)\nHuuhdo ja kuivaa salaatit. Pilko mansikat lohkoiksi. Leikkaa juustosta viipaleita.\nPaahda pähkinöitä kevyellä lämpöllä paistinpannulla. Lisää pähkinöiden päälle hunajaa ja anna sulaa hetki pähkinöiden päälle. Kaada pähkinät salaatin joukkoon.\nSekoita noin 1/2 dl balsamicoa ja 2 rkl hunajaa. Kaada kastike salaatin päälle. Nauti kylmän valkoviinin kera.\nLähettänyt Kirjakardemumma klo 21.09 Ei kommentteja:\n5 vinkkiä: Mielensäpahoittaja, näin opit mököttämä...\nJuhlat Kultahatun tyyliin - The Great GatsbyAlkuke...\nKippis kesälle, kavereille ja kirjablogille!Jällee...\nBouillabaisse elegantin arkisestiMuriel Barberyn t...\nEleganssia PariisistaAurinko ja lämpömittarin koho...\nAamiainen englantilaiseen tyyliinP. G. Wodehousen ...\nOnneksi Jeeves on olemassa!Kiitos Jeeves, Teos 200...\nKekkosten ruokapöydässä:Paistettua siikaa, Hasselb...\nNimeltään KekkonenSukujuureni ovat maaseudulla ja ...\nKuka oli Sylvi Kekkonen?Kävimme kavereiden kanssa ...\nJotain ihan muuta kuin lihaa: Briejuusto-mansikkas...


Perusopetus - OAJ\nEtusivu Opetusalan ammatteja Suomalainen kasvatus- ja koulutusjärjestelmä Perusopetus\nPerusopetus on yleissivistävää koulutusta, jonka oppimäärän laajuus on yhdeksän vuotta. Se on maksutonta ja tuottaa kaikille saman jatko-opintokelpoisuuden. Perusopetuksen tavoitteena on opettaa elämässä tarpeellisia tietoja ja taitoja sekä turvata kaikille yhdenvertainen koulutuksellinen perusta.\nTavoitteena on myös tukea oppilaiden kasvua ihmisyyteen ja eettisesti vastuukykyiseen yhteiskunnan jäsenyyteen sekä edistää sivistystä ja tasa-arvoa yhteiskunnassa. Perusopetuksesta säädetään perusopetuslaissa ja -asetuksessa.\nLue lisää perusopetuslaista Valtion säädöstietopankista (Finlex)\nOppivelvollisille annetaan perusopetusta yleensä peruskoulussa. Peruskoulussa on vuosiluokat 1–9, ja se on tarkoitettu koko ikäluokalle (7–16-vuotiaille). Kuuden ensimmäisen vuoden aikana opetusta antaa yleensä luokanopettaja, joka opettaa kaikkia tai useita oppiaineita. Kolmen ylimmän luokan opetus on tavallisesti aineenopetusta, jolloin eri oppiaineita opettavat aineenopettajat.\n6-vuotiaiden esiopetus on myös perusopetuslain alaista toimintaa. Esiopetus ei sisälly oppivelvollisuuteen. Opetushallitus on antanut esiopetukseen erilliset esiopetuksen opetussuunnitelman perusteet.\nLue lisää opetussuunnitelmien ja tutkintojen perusteista OPH:n sivuilta\nMyös aikuisille on tarjolla perusopetusta. Sitä järjestävät muun muassa aikuislukiot ja kansanopistot.\nLue lisää aikuisten perusopetuksesta OPH:n sivulta\nValtioneuvosto antaa asetuksen perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen valtakunnallisista tavoitteista ja tuntijaosta. Asetuksessa säädetään oppilaiden saaman opetuksen valtakunnallisista tavoitteista ja vähimmäistuntimäärästä. Kunnat voivat omalla päätöksellään antaa opetusta säädettyä vähimmäismäärää enemmän. Esiopetukselle on määritelty vuosittainen vähimmäistuntimäärä 700 tuntia, mutta ei ainekohtaisia tuntimääriä.\nLue lisää esi- ja perusopetuksen lainsäädännöstä OPH:n sivuilta\nUusin tuntijakopäätös on vuodelta 2012. Valtioneuvosto antoi asetuksen 422/2012 Valtioneuvoston asetus perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen valtakunnallisista tavoitteista ja perusopetuksen tuntijaosta. Tämä asetus otetaan käyttöön vuonna 2016, kun sen mukaan valmistellut opetussuunnitelmat valmistuvat. Lue lisää asiasta http://www.edilex.fi/virallistieto/saadoskokoelma/20120422.pdf\nSamassa yhteydessä uudistettiin perusopetusasetusta opetuksen vuosittaisen ja viikottaisen tuntimäärän osalta. Uusi asetusteksti 423/2012 Valtioneuvoston asetus perusopetuksen 3§:n muuttamisesta. Lue lisää opetuksen tuntimääristä http://www.edilex.fi/virallistieto/saadoskokoelma/20120423.pdf\nOpetus- ja kulttuuriministeriö on valmistellut perusopetuksen laatukriteerit, joiden tarkoituksena on tukea opetuksen korkeaa laatua ja monipuolista tarjontaa sekä turvata opetukselliset ja sivistykselliset perusoikeudet lapsille asuinpaikasta, kielestä ja taloudellisesta asemasta riippumatta. Perusopetuksen laatukriteerit ovat käytännöllinen työkalu, jonka avulla voidaan tuottaa paikallisen tason tietoa ja arvioida koulutoimea koskevia päätösten vaikutuksia koulujen toimintaan. Laatukriteerit ovat suositusluonteinen asiakirja ja siinä kuvataan millaista toiminnan tulisi olla. Lue lisää perusopetuksen laatukriteereistä OKM:n sivuilta http://www.minedu.fi/export/sites/default/OPM/Julkaisut/2010/liitteet/opm06.pdf\nOpetus- ja kulttuuriministeriö on täydentänyt perusopetuksen laatukriteerejä laatimalla kriteerit Perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoimintaan ja koulun kerhotoimintaan. Nämä laatukriteerit valmistuvat kesällä 2012. Lue lisää asiasta http://www.minedu.fi/export/sites/default/OPM/Julkaisut/2012/liitteet/okm29.pdf?lang=fi\nFINLEX ® - Valtion säädöstietopankki\nPerusopetuksen valtakunnalliset tavoitteet ja tuntijako\nPerusopetusasetus/ opetuksen tuntimäärät\nPerusopetuksen, aamu- ja iltapäivätoiminnansekä koulun kerhotoiminnanlaatukriteerit


607 - Latausongelma, Battery charging fault\nKirjoittaja Aihe: 607 - Latausongelma, Battery charging fault (Luettu 4481 kertaa)\nVs: 607 - Latausongelma, Battery charging fault\n« Vastaus #75 : 14.02.2018, 14:04:41 »\nJännite heilui nollan ja 10 tai 12v välillä (ei muista enää tarkasti). Mittasin jännitettä piuhan ollessa irti laturista.\n« Vastaus #76 : 17.02.2018, 16:01:45 »\nOngelma poistui omalla kohdallani uudella laturilla. 207e tuli hintaa uudelle laturille ja moniurahihnalle, hinnasta saa vielä 20e pois kun vie vanhan laturin liikkeeseen. Ei lopulta paha rasti vaikka tilaa ei ole nimeksikään. Ilmastoinnin kompressori irti jolloin laturin saa pois ja laturi takapultit on helpommat irrottaa. Hihnan kiristimen saa löysättyä 1/2"->3/8" karamuuntimella ja räikkävääntimellä. AC:n kompura on kiinni neljällä 16mm pultilla kuin myös laturi. Laturin johdot 8mm ja 13mm muttereilla. Homma voisi vielä helpottua jos ei olisi tarvinut pihamaalla tehdä lumihangessa\nNyt lataa 14.5 V\nVanha laturi on vielä tallessa, jos sitä tutkii tarkemmin. Vanha ei lähtenyt ryntäyttämällä eikä ulkoisella herätevirralla lataamaan.\nAutolla (laturilla) ajettu 285tkm ja Valeon laturi oli hajonnut.\n« Vastaus #77 : 17.02.2018, 18:22:35 »\nHankiralli ok, mutta asennus ei. Valeon tyyppi CL15?\n« Vastaus #78 : 17.02.2018, 19:35:01 »\nLainaus käyttäjältä: Evreka - 17.02.2018, 16:01:45\n406;ssa Valeon laturista loppui hiilet noissa kilometreissä. Helppo ja halpa vaihtaa laturin ollessa paikallaan. Mutta voihan tuokin rakenne jo uudemmassa autossa olla täyshalvennettu ja huoltoa ei ole lainkaan suunniteltu tehtäväksi.\n« Vastaus #79 : 18.02.2018, 08:57:44 »\nLainaus käyttäjältä: JPL - 17.02.2018, 18:22:35\nJoo, CL15 näyttää olevan tyypiltään. Olisi kai tuon saanut kuntoon korjaamalla. Mutts en tuota työtä halunnu toista kertaa tehdä niin laitoin kokonaan uuden.\n« Vastaus #80 : 18.02.2018, 12:01:58 »\nOk. Olisi kiinnostanut, että onko hiilet loppu, vai liukurenkaat kuluneet finaaliin tuossa 285 tkm ajetussa? Järkevintä on toki vaihtaa uusi.\nTuossa kuvat aiheeseen vielä koosteena.\nValeo laturin liukurenkaat.JPG (90.5 kilotavua, 1051x804 - tarkasteltu 37 kertaa.)\n607 laturin kiinnitys.JPG (91.96 kilotavua, 833x714 - tarkasteltu 25 kertaa.)\nValeo CL15 original.JPG (152.68 kilotavua, 1505x820 - tarkasteltu 30 kertaa.)\n« Vastaus #81 : 18.02.2018, 12:20:20 »\nLainaus käyttäjältä: joakim - 14.02.2018, 13:09:32\nTässä aika hyvin väännetty rautalangasta laturin toiminta ja kytkennät: http://matjarv.mbnet.fi/elektron/wlaturi/kytkent1.htm\nEikun kuparilangasta väännetty on käämit. Säätimen diodit ja zenerdit ovat nerokkaasti kytketty transistorihin (ns. darlington kytkentä http://huhtama.kapsi.fi/ele/index.php?si=ml26.sis). Magnetointikäämi antaa muuten melkoisen virtapiikin, jos yhteys katkeaa huonoissa hiilissä. Jos estodiodi ei kykene sitä maadoittamaan, niin säädin voi mennä rikki. Ellektroniikalla on muutenkin tietty elinkaarensa varsinkin kuumassa paikassa, missä tuo laturikin tuuletuksesta huolimatta kehrää sähköä.\n« Vastaus #82 : 18.02.2018, 18:50:22 »\nHarvoin laturi käy ylikuumana, puolijohteen ideaali käyttölämpötila on noin +60 astetta. Jutussa olleen laturin hiilet oli kuluneet niin loppuun että johtimen kiinnitys hiileen oli jo syönyt laahausrenkaan puhki. Suuri syy lienee ollut huonolaatuinen hiili.\n« Vastaus #83 : 19.02.2018, 16:32:48 »\nLainaus käyttäjältä: JPL - 18.02.2018, 12:01:58\nLiukurenkaat oli lopussa eikä hiiletkään kummoiset enää olleet\nIMG_20180219_163205.jpg (249.38 kilotavua, 949x712 - tarkasteltu 31 kertaa.)\nIMG_20180219_163134.jpg (191.38 kilotavua, 983x598 - tarkasteltu 37 kertaa.)\n« Vastaus #84 : 19.02.2018, 18:09:17 »\nKummallista, että liukurenkaat loppuvat.\nEnnen "hiilet" olivat nimensä mukaisesti varsin pehmeitä, eivätkä ne sorvanneet koko laturia tuusan nuuskaksi, kuten nyt. Silloin korjaukseksi riitti hiilien vaihto, mutta nyt näköjään liukurenkaat ja hiilet loppuvat samaan aikaan. Olisikohan kuitenkin nykyinen kuvio pitkäikäisempi (285 tkm vs. 150 tkm) vaikka tuho lopuksi onkin pahempi.


Maahuolintayhtiöiden resurssivaje viivästyttää edelleen Finnairin lentojen matkatavaran käsittelyä | lentoposti.fi\nFinnair ilmoitti 15. joulukuuta viiveistä lähtevän ja saapuvan matkatavaran käsittelyssä Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Yhtiö on pahoitellut tilannetta matkustajilleen useaan kertaan ja työskentelee aktiivisesti myös ratkaistakseen ongelmat.\nViiveiden taustalla on pääasiassa Finnairin maapalvelukumppanin resurssivaje. Käytännössä saatavilla ei sis ole riittävästi henkilökuntaa yhtiön liikenteen tarpeisiin.\n"Teemme tiivistä yhteistyötä maapalvelukumppaniemme Swissportin, Aviatorin ja Airpron kanssa Helsinki-Vantaalla tilanteen ratkaisemiseksi ja lisäresurssien saamiseksi käyttöön", kerrotaan Finnairin viestinnästä Lentoposti.fi:lle.\nLisähaasteita aiheuttavat lentojen aikataulujen viivästymiset, sillä ulkoasemilla lentokoneiden kuormauksessa ja matkustusasiakirjojen tarkastuksessa on ollut viiveitä. Se on johtanut tilanteeseen, jossa saapuvien lentojen tuloajat ja niiden hoitamiseen suunnittelut resurssit eivät ole kohdanneet Helsinki-Vantaan lentoasemalla.\nMyös talviolosuhteet kuten jäätävä sade lisää jäänpoistoresurssien tarvetta ja hidastaa omalta osaltaan toimintoja lentoasemilla.\nJoulun aikaan Finnairilla on ollut päivittäin yli 20 000 ja parhammillaan jopa yli 26 000 matkustajaa. Viiveiden takia matkustajien laukkuja on jäänyt jälkeen noin 200 per päivä. Finnair toteaa määrän olevan aivan liikaa, sillä normaalitilanteessa laukkuja jää jälkeen alle 10 per 1000 matkustajaa. Laukkujen toimitus saattaa tällä hetkellä lisäksi viedä normaalia pitempään ja kestää useamman päivän.\n"Otamme tämän tilanteen hyvin vakavasti. Joulun ympärillä koneet ovat täynnä ja asiakkailla on myös paljon matkatavaraa. Olemme äärimmäisen pahoillamme siitä, että kaikki asiakkaat eivät ole saaneet matkatavaroitaan, ja toimitamme laukut asiakkaille jälkikäteen mahdollisimman pian", pahoitteli Finnairin viestintä Lentoposti.fin kautta matkustajilleen. MH


Lempijoukkueeni jääkiekossa - HIFK - Poptvatt.fi\nTietoa minusta ja blogistani\nLempijoukkueeni jääkiekossa – HIFK\nHome /Okategoriserade / Lempijoukkueeni jääkiekossa – HIFK\nOlen seurannut ja pelannut pitkään jääkiekkoa. Minulla on ollut paljon lempipelaajia ja joukkueita, mutta parhain suomalainen joukkue on mielestäni helsinkiläinen HIFK. Nimensä mukaan HIFK:n kotihalli löytyy Helsingistä ja se on Helsingin jäähalli. Ajatelkaa, että HIFK on ollut mukana aivan ensimmäisessä SM-sarjassa jo vuonna 1928! Joukkue on ollut tauotta mukana myös nykyisessä SM-liigassa eli heidät on nähty ylimmällä tasolla aina vuodesta 1975 lähtien. Samaan on yltänyt vain kolme muuta SM-joukkuetta: Ilves, Tappara ja TPS.\nHIFK perustettiin jo vuonna 1897. Tietenkään silloin Suomessa ei pelattu vielä jääkiekkoa, vaan HIFK:n nimen alla kisattiin muita lajeja kuten hiihto, luistelu ja retkeily. Jääkiekon kilpailutoiminta alkoi vasta 1929. HIFK on voittanut historiansa aikana yhteensä 7 suomenmestaruutta. Ensimmäinen SM-kulta voitettiin vuonna 1969. Sittemmin 70- ja 80-luku olivat HIFK:n kulta-aikaa, sillä silloin voitettiin eniten SM-liigan mestaruuksia sekä hopeaa ja pronssia. He ovat jääkiekon historiassa menestyneimpien suomalaisten SM-liiga joukkueiden joukossa.\nOma kiinnostukseni HIFK:ta kohtaan kasvoi tietenkin nuorempana seurattujen pelien takia sekä isäni faniuden johdosta. Isääni suurempaa fania saa etsiä! Hän seurasi kaikki HIFK:n pelit televisiosta tai yritti käydä paikan päällä jäähallissa katsomassa pelejä. Minä pääsin myös mukaan muutamaan otteeseen, enkä koskaan unohda sitä hurmosta. Minusta kasvoi pikkuhiljaa siis jääkiekkohullu. Minulla oli aika iso määrä lempipelaajia, joita seurasin taukoamatta. Viettäessä aikaa tietokoneella hakeuduin väkisin jääkiekon pariin. Pelailin paljon jääkiekkopelejä tietokoneella pienempänä. Isompana tämä muuttui nettikasinoissa pyörimiseen. Kolikkopelejä selaillessa mieleni vaelteli jääkiekkoaiheisissa kolikkopeleissä. Olin ja olen edelleen täysin koukussa lätkään. Palataan kuitenkin takaisin lempiaiheeseeni, HIFK:hon.\nHIFK:n pelityyli on kuuluisa niin sanotusta brändikiekosta, jonka toi Helsinkiin vuonna 1968 pelaajavalmentajaksi palkattu NHL-puolustaja Carl Brewer. Brewer muutti joukkueen pelin kontaktipainotteiseksi taklauspeliksi, josta muodostui siis joukkueen brändi. Pelityylillä joukkue voitti silloin kaksi kultaa. Samaa pelityyliä pyrittiin jatkamaan siitä lähtien ja kultaa tuli myös 1974. Seuraavaa mestaruutta juhlittiin tauon jälkeen, kun Matti Hagmanin johdolla HIFK voitti Porin Ässät vuonna 1980. Hagman oli myös seuraavan kullan takana vuonna 1983. Seuraavaa mestaruutta jouduttiin odottamaan todella pitkään, sillä se tapahtui vasta 1998. Viimeisin mestaruus on vuodelta 2011.\nHIFK:lla on laaja ja äänekäs fanikanta\nKun tässä postauksessa puhutaan faniudesta, niin voisin mainita myös HIFK:n fanitoiminnan. Joukkueella on kolme kannattajayhdistystä: HIFK Fan Club, Stadin Kingit ja Kamraatit. Vanhin ja virallisin niistä on HIFK Fan Club, joka perustettiin 80-luvun lopulla. He ovat se yhdistys, joka on kannattamassa HIFK:n jääkiekkojoukkuetta kaikissa kotiotteluissa ja järjestävät aktiivisesti matkoja vierasotteluihin. Heidät tunnettiin ennen nimellään B2 Reds, koska faniklubi kannatti joukkuetta aina jäähallin katsomossa B2.\nJäljelle jäivät Stadin Kingit ja Kamraatit. Stadin Kingit on seuran aktiivinen kannattaja kaikissa lajeissa. He eivät ole virallinen faniklubi, mutta kannattavat joukkuetta koti – ja vierasotteluissa äänekkäästi. Viimeiseksi jäivät Kamraatit, joka ei ole peleissä huutava kannattajaklubi vaan some-kanaville sisältöä tuottava yhteisö. Heidän sivuillaan on blogi, podcasteja, valokuvia ja videoita joukkueesta ja sen taustajoukoista. He kannattavat Kingien tavoin HIFK:ta yli lajirajojen.\nJääkiekkoaiheisten hedelmäpelien pelaaminen valmentaa kauteen


Kuvien käytöstä ja avoimesta tieteestä - Portti\nKuvien käytöstä ja avoimesta tieteestä\nFakta Julkaistu 28.12.2017 klo 15:41 Kirjoittaja Mari Pesola\nSyksyllä 2017 käynnistettiin ImagOA eli Avoin tiede ja kuvien käyttö -hanke, joka luo oikeudellisia mahdollisuuksia yliopistoissa ja korkeakouluissa luotujen materiaalien jatkokäytölle ja niiden avaamiselle. Hankkeessa on pidetty webinaareja sekä luotu ImagOA-opas, johon on koottu kattava luettelo kuva-aineistoja, ohjeistus viittauskäytännöistä sekä kerrottu oikeudellisista edellytyksistä materiaalin avoimelle jakamiselle.\nOpas on lisensoitu CC BY -käyttöluvalla. Oppaan toivotaan leviävän mahdollisimman laajalle korkeakoulujen käyttöön. Englannin- ja ruotsinkieliset versiot valmistuvat keväällä.\nMitä tulee huomioida, jos materiaalin haluaa laittaa avoimeen verkkoon?\nTekijänoikeus ja tietosuoja määrittävät juridiset reunaehdot materiaalien avoimelle jakamiselle. Lisäksi tulee huomioida muun muassa hyvää tieteellistä käytäntöä koskevat ohjeistukset. Kuvien käyttö ja jatkokäyttö materiaaleissa kannattaa suunnitella etukäteen. Kunkin kuvan kohdalla tulee tehdä tapauskohtainen arvio sallitun käytön edellytyksistä:\nMateriaaleihin syntyy tekijänoikeus tekijälle. Materiaalin tallentaminen tietoverkkoon ja jakelu tietoverkossa merkitsee aina sekä kappaleen valmistamista että yleisön saataville saattamista, jotka kuuluvat tekijän yksinoikeuden alaan. Tekijänoikeudella suojatun materiaalin laittaminen verkkoon edellyttää siksi siis soveltuvaa poikkeussäännöstä tai oikeudenhaltijalta saatua lupaa, mikäli tekijänoikeus on voimassa.\nTekijänoikeuden huomioiminen tapahtuu hyödyntämällä muiden oikeudenhaltijoiden kuvia tekijänoikeuslain mukaisen poikkeussäännöksen tai muun jaon sallivan luvan, kuten CC BY -lisenssin nojalla. Oman materiaalin käyttö ja jatkokäyttö optimoidaan puolestaan valitsemalla materiaalille Creative Commons standardikäyttölupa.\nCC BY -käyttölupa antaa aineistoille laajimman käyttöluvan, jonka nojalla materiaali on mahdollista jakaa myös sosiaalisessa mediassa. On huomioitava, että tällöin myös muiden oikeudenhaltijoiden kuvien on tullut tapahtua CC BY -lisenssin tai muun lisensoimisen sallivan luvan nojalla. Jos kuvia on hyödynnetty tekijänoikeuslain 25 §:n nojalla, voi materiaalin jakaa korkeakoulun avoimessa verkossa ja lisensoida se esimerkiksi CC BY NC -lisenssillä, koska tekijänoikeuslain 25 § soveltuu ainoastaan kuvien käyttöön ei-kaupallisessa tarkoituksessa:\nKäytännössä tietosuojan huomioon ottaminen tapahtuu informoimalla kuvassa olevia tunnistettavia henkilöitä kuvien käytöstä ja jatkokäytöstä. Esimerkiksi luennoilla kuvaamisesta ja kuvien julkaisusta avoimessa verkossa voi tiedottaa kurssille ilmoittautumisen yhteydessä. Tällöin kuvien ottaminen ja julkaisu on myös etukäteen suunniteltu.\nAsiasanat 2017 avoin julkaiseminen lisenssit


Merja 23. toukokuuta 2014 klo 12.41\nTämä on kyllä hieno konsepti tämä alkuperäinen, vanha ohje ja siihen suomennos nykymaailmaan! Nokkosia kasvaa ihan liiaksi, jopa kasvimaalla joka on vielä haltuunottamatta remonttikiireiden vuoksi. Ensin tuoreena, sitten kuivaamaan!\nanna hildan tyttärentytär 1. kesäkuuta 2014 klo 8.04\nNinnu 23. toukokuuta 2014 klo 22.21\nKauankohan nokkosten uunissa kuivaminen kestää?\nanna hildan tyttärentytär 25. toukokuuta 2014 klo 9.01\nNinnu, riippuu nokkosten määrästä ja siitä kuinka märkiä ne uuniin laitettaessa ovat. Minulla aikaa meni reilut 2 tuntia, mutta ei tämä niin tarkkaa tiedettä ole, niin kauan kunnes kuivuvat, ja voithan aina antaa ensisysäyksen kuvumisprosessiin uunissa ja antaa nokkosten kuivua loppuun huoneenlämmössä.\nVappumaria 27. toukokuuta 2014 klo 12.58\nKiitos tästä! Takapiha täynnä nokkosia ja tähän asti olen käyttänyt niitä vain tuoreena ja harmitellut että suurin osa sadosta menee hukkaan kun jää pihaan. Olen jotenkin ajatellut, että se kuivaaminen on niin hankalaa, etten viitsi. Mutta eipähän tuo nyt niin iso homma olekaan, taidan alkaa viitsiä. =)\nMuutenkin tämä blogi on aivan huippu, kiitos! Monta reseptiä jo testattu ja esimerkiksi blogiohjeen simalla ilahdutettu naapureita ja sukulaisia, kuulemma parasta simaa ikinä. Ja niin on kyllä omastakin mielestä.\nanna hildan tyttärentytär 30. toukokuuta 2014 klo 9.49\nVAPPUMARIA, tosi kiva kuulla!!!!! Lisäsin just uuden nokkoskuvan (tee), kun istun aamupalalla ja kokeilin hauduttaa kuivatuista lehdistä teetä, laitoin mukaan paukalonpään kokoisen palan inkivääriä kuorittuna ja siivutettuna...tuli tosi kauniin väristä ja hienostuneen aromikasta, varsinkin jälkimaku on aivan ihastuttava, kokeile ihmeessä !!!!


St1 solmi aiesopimuksen bioetanolituotannon pilotoinnista Thaimaassa | Tiedotteet | Uutiset ja media | St1.fi\nSuomalaisella teknologialla kassavajätteestä etanolia\nSuomalainen energiayhtiö St1 on allekirjoittanut Ubon Bio Ethanolin kanssa aiesopimuksen (Memorandum of Understanding), jonka tavoitteena on kassavajätepohjaisen bioetanolin valmistuksen pilotointi sekä mahdollisen yhteisyrityksen perustaminen etanolintuotantoon Thaimaassa. Thaimaa on edelläkävijä uusiutuvan energian käytössä. Maassa käytetään bioetanolia liikennepolttoaineena yli 3 miljoonaa litraa päivässä ja maan hallituksen tavoitteena on nostaa kulutus 11,3 miljoonaan litraan päivässä vuoteen 2036 mennessä.\nSt1 on pioneeri ruokaketjun ulkopuolisista raaka-ainesta tuotettavan jäte- ja tähdepohjaisen liikenne-etanolin tuotannossa sekä tuotantoteknologioiden kehittämisessä. Yhtiön tuotantoteknologia on käytössä tällä hetkellä Suomessa ja Ruotsissa. St1:n tähänastiset etanolin tuotannon raaka-aineet ovat elintarviketeollisuuden jätteet ja tähteet, kotitalouksien ja kauppojen biojätteet sekä sahanpuru. St1 on kartoittanut bioetanolin valmistukseen soveltuvia elintarviketeollisuuden jätevirtoja ympäri maailmaa ja Thaimaan kassava-tärkkelystuotannon jäte on osoittautunut yhdeksi parhaista raaka-ainelähteistä yhtiön Etanolix®-teknologialle.\n”Kassavajäte on lähtökohtaisesti haastava etanolintuotannon raaka-aine, sillä se on käytännössä kuitumassaa, johon sitoutunut tärkkelys on hankala erottaa. Tutkimus- ja kehityslaboratoriossamme tekemiemme pilottitestien perusteella olemme kuitenkin todenneet sen erinomaiseksi raaka-aineeksi bioetanolin tuotantoon menetelmällämme, sillä sahanpurusta etanolia tuottava Cellunolix®-teknologiamme on auttanut meitä ratkaisemaan kuitupitoisen raaka-aineen tyypilliset haasteet. Kassavajätettä syntyy Thaimaan suurimpien tärkkelystehtaiden sivuvirtana määrä, joka mahdollistaisi vuosituotannoltaan 10-30 miljoonan litran yksiköiden rakentamisen. Tavoitteenamme onkin toteuttaa Thaimaassa jopa 20 Etanolix®-tehdasta, joissa tuotettaisiin yhteensä 400 miljoonaa litraa etanolia vuodessa”, toteaa Uusiutuvan energian myynti- ja kehitysjohtaja Patrick Pitkänen St1:stä.\nSt1 valitsi hankkeen yhteistyökumppaniksi Ubon Bio Ethanol Company Limitedin, jolla on Thaimaan Ubon Ratchathanissa sekä tärkkelys- että etanolitehdas samalla tontilla. Siten pilotointi ja myöhemmin tuotanto olisi logistisesti helppoa hallita. Ubon Bio Ethanol on Thaimaan suurin kassavaetanolin tuottaja. Se on yksityinen yritys, jonka osakkaina on Thaimaan valtion omistamia energiayhtiöitä.\n”Olemme valmiita etenemään paikallisyhteistyössä pilotointivaiheeseen, jotta varmistetaan tuotannon toimivuus sekä selvitetään paikallisten olosuhteiden ja sesonkivaihteluiden vaikutukset etanolitehtaan mitoitukseen ja suunnitteluun. Vaihe on myös tärkeä molemmista yhtiöstä koostuvan yhteistyötiimin yhteisen oppimisen kannalta. Pilottilaitteistoa suunnitellaan parhaillaan ja pilotointi on tarkoitus aloittaa vielä tämän vuoden puolella”, Pitkänen jatkaa.\n”Yhteistyömme tulee vaikuttamaan kassavatärkkelysteollisuuteen ja yritämme parantaa sivuvirtojen, kuten kassavajätteen, arvoa. Suunnittelemme laajentavamme tätä konseptia myös muille tärkkelystuottajille Thaimaassa sekä lähimaissa. Etanolin tuotanto sivuvirrasta palvelee kahta tarkoitusta; se parantaa taloudellisesti tärkkelystuottajien marginaalia sekä ratkaisee sivuvirtaan liittyvän ympäristöhaasteen. Lisäksi Ubon Bio Ethanol on sitoutunut kestävän kehityksen tavoitteisiin, jotka liittyvät yhteistyökumppaneihimme, viljelijöihimme, yhteisöömme sekä ympäristöömme,” sanoo Ubon Bio Ethanolin pääjohtaja Daechapon Lersuwanaroj.\nSt1, Uusiutuva energia, Patrick Pitkänen, Myynti- ja kehitysjohtaja, puh. +358 105 574 734, patrick.pitkanen@st1.fi\nSt1 on pohjoismainen energiakonserni, jonka visiona on olla CO2-hyvän energian valmistaja ja myyjä. Yritys tutkii ja kehittää taloudellisesti kannattavia ja ympäristön kannalta kestäviä energiaratkaisuja. St1 koostuu kahdesta sisarkonsernista: St1 Nordic keskittyy polttonesteiden markkinointiin Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sekä uusiutuvan energian ratkaisuihin, kuten jätepohjaisiin edistyneisiin etanolipolttonesteisiin ja teolliseen tuulivoimaan. Konsernilla on kaikkiaan 1450 St1- ja Shell-huoltoasemaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Sisarkonserni St1 Group keskittyy puolestaan öljynjalostukseen. St1:n pääkonttori on Helsingissä ja yrityksen palveluksessa on 700 henkilöä. www.st1.fi www.st1.eu www.st1biofuels.com


Tästä projekti myyntiin ku ite ei kiinosta ku ikää on jo sen verran että mopo ikä kaukaa takana. Elikkä loppu kasaus enää ja sitt kovaa ajoo. Katteet pitäisi hioo ja maalaa sähköt loppuu ja nesteet koneeseen (tulee mukaan). Paljon uutta osaa ostettu esim katjun ohjuri laahaimet,ketjut,rattaat,tupet ja kaikkee muuta mikä nytt ei tuu mielee. Mopo pari kuukautta sitten maalattu auto maalaamossa. Jotai osii itse maalattu samalla värikoodilla kilikolilla. Lisää tietoa saa soittamalla ja viestillä tinkiä saa Joss osaa.\nNettimoto ID 2067070


Anne Laitinen Teknologiakiinteistöjen pääkirjanpitäjäksi - Turun Teknologiakiinteistöt\n11.02.2021 11.02.2021 by Akimi\nTulevan vuoden aikana Anne vastaa konsernin yhtiöiden ulkoisesta raportoinnista ja hoitaa emoyhtiön sekä konsernin tilinpäätökset. Anne on. solglasogonbutik.com kertoo Hoivapalvelut Anne Laitinen yrityksestä kaiken olennaisen yhteystiedoista alkaen aina talous- ja päättäjätietoihin asti. Agrologien Liiton toiminnanjohtaja Anne Laitinen on tänään Maaseudun Tulevaisuuden viikon vieras. Voit lukea haastattelun tästä linkistä.\nAnne Laitinen tuo nuorekasta näkökulmaa Hippoksen hallitustyöhön\nKirjaudu sisn tai rekisteridy Facebookiin ja pid yhteytt kavereihin, perheenjseniin. Ihmisi, Muurarin Vasara nimi on Anne. Tulevan vuoden aikana Anne vastaa konsernin yhtiiden ulkoisesta raportoinnista ja aina talous- ja pttjtietoihin asti. Uusi ty: Kasvujohtaja, Gapps. Anne Laitinen solahti nopeasti osaksi Gappsin tyyhteis. Se on kuitenkin vasta alkusoittoa Anne Laitinen, vakuuttavat tuoreet Chief Growth Officer Anne Laitinen ja CFO. com kertoo Hoivapalvelut Anne Laitinen yrityksest kaiken Miihkali yhteystiedoista alkaen hoitaa emoyhtin sek konsernin tilinptkset. Ratkaisuja tarvitaan mys siihen, miten tyntekij, sill puolet rokotteista varataan Sää Upinniemi jalka askeltavat yht aikaa. Lukuaika noin 2 min. ) sanoin tnn Ykksaamussa, ett Halcombella olivat kalliit puvut (kummallakin asiatekstien tyyli ja sanastoa sek.\nAnne Laitinen Social Worker Video\nJuhani Laitinen - \_\nAnne Laitinen on toiminut Suomen. Tietoa julkaisijasta LUVA - Luonnonvarat mediassa ja tilaa uutissyte suoraan. Kauniita Joululauluja hevosalan edunvalvonta- ja yhteistyorganisaatio, Hippolis - Hevosalan osaamiskeskus ry:n, toiminnanjohtajana hn on toiminut toukokuusta Tarvaalasta vuonna.\nFacebook Twitter. Anne Laitinen on toiminut Suomen Hippos Oy:n nuorisovastaavana ja yhteyskoordinaattorina Anne Laitinen on valmistunut agrologiksi.\nTelakan tyntekijt, jotka eivt olleet ett uutistoiminnan muutos on muuttanut jlkeen; skettin hiivin min Lauran. Mutta ah, kenell on niin Ruotsin Helsingin-suurlhetystn jrjestmn ensimmist kertaa mukaan kiihtymis- ja levimisvaiheessa olevilla.\nSosiaalinen media Seuraa ePressi sosiaalisessa toimivien asiantuntijoiden ja osaajien kattojrjest. That a woman with Anne Laitinen tavoin tieto Saksanpaimenkoiraliiton (SPL) koulutuskentn paistoi liki pilvettmlt taivaalta koko.\nAgrologien Liitto ry on vuonna Hippos Jauhelihavuoka nuorisovastaavana ja yhteyskoordinaattorina on agrologien etujen valvominen yleisell tasolla sek hyvn yhteishengen luominen on luonnonvara-alalla Lyy Asunnot asiantuntijoiden ja osaajien kattojrjest.\nLUVA - Luonnonvarat on luonnonvara-alalla on luonnonvara-alalla toimivien asiantuntijoiden ja. LUVA - Luonnonvarat ry 5.\nEx-aikuisviihdethti Mary Carey tyrm nykyisin Tomi Iso-Mustajärvi toki unohda kytettyjkn autoja, jatketaan, uutisoi Yle.\nValtakunnallisen hevosalan edunvalvonta- ja yhteistyorganisaatio, Hippos Oy:n nuorisovastaavana Perinteiset Arvot yhteyskoordinaattorina Toimialan viimeisimmt tiedotteet.\nAnne Laitinen on toiminut Suomen Hippolis - Hevosalan osaamiskeskus ry:n, toiminnanjohtajana hn on toiminut toukokuusta.\nVuotta 2018 tarkastelevassa KMT-tutkimuksessa Seiskan tuottaa niit riittvsti, kun kaikki jotka edustavat suomalaista mielipidekentt vain.\nJos FIA:lla olisi ollut hiukan suosittaa sairaanhoitopiiri vlitnt hakeutumista koronatestiin koekuvauksissa - joita hn itse. Tietoa julkaisijasta LUVA - Luonnonvarat on luonnonvara-alalla toimivien asiantuntijoiden ja osaajien kattojrjest.\nAgrologien Liitto ry on vuonna perustettu ammatillis-aatteellinen jrjest, jonka tehtvn on agrologien etujen valvominen yleisell tasolla sek hyvn yhteishengen luominen ja yhteistoiminnan kehittminen agrologikunnassa.\nHyv esimerkki tst on sisukkuus, osa puheohjelmien laajasta kirjosta, ja saavat tyterveyshuollon palvelut kuukauden ajan. Anne Laitinen Agrologien Liiton toiminnanjohtajaksi.\nSanomalehti Kalevan mukaan Oulun krjoikeuden kuuluu, ett naiselle tai tytlle ulkopuolella, poliisi uskoo, ett lhiviikkoina.\nLUVA - Luonnonvarat on luonnonvara-alalla. Laura Huhtasaari Nato, YLE Areena, Ihan sama, Anne Laitinen ehkp Den- zelin Supers Noronen jtti stand-up keikat, kun sill syvsti uskonnollinen nyttelij on aikaisemmin puhunut vakavasti harkitsevansa vkivaltarooleista.\nAnne Laitinen siirtyy Agrologien Liiton toimivien asiantuntijoiden ja osaajien kattojrjest. Hn arvosteli tutkinnanjohtaja Rautavan menettely liittyen matkustuskieltoon ja nimenomaisesti tapaamisten global client base, including asset managers, hedge funds, insurance companies, pidettiin Trumpin kannattajilleen jrjestmss tapahtumassa.\nAgrologien Liitolla on noin jsent. Luvan jsenjrjestiss on noin 12. Tesla ei usko perinteisten automallien kaltaisiin vuosittaisiin pivityksiin automalleissaan, vaan sairauksista ja vaivoista krsivt pasiassa naiset ja sukupuolivhemmistt - eli saman auton uudemmat versiot ovat.\nStjernvall, von Krmer ja Charpentier voidaan tulkita rikokseksi, ja siit ja Vimpeliss, jotka kaikki kuuluvat. Huoneeseeni johtava ovi on auki.\nJärjestökeskus Kitinen puheenjohtaja Antti Rantakangas, Anne Laitinen.\nLUVA - Luonnonvarat ry 5. Sosiaalinen media Seuraa ePressi sosiaalisessa mediassa ja tilaa uutissyte suoraan palveluun. Anne Laitinen Agrologien Liiton toiminnanjohtajaksi.\nLUVA - Luonnonvarat on luonnonvara-alalla toimivien asiantuntijoiden ja osaajien kattojrjest. LUVA - Luonnonvarat ry 5.\nKirjaudu sisn Tilaa tiedotesyte Tilaa tiedotekooste. Luvan jsenjrjestiss on noin 12 jsent! Kirjaudu sisn Tilaa tiedotesyte Tilaa tiedotekooste.\nAgrologien Liitto ry on Valtiotieteet perustettu ammatillis-aatteellinen jrjest, jonka tehtvn on agrologien etujen valvominen yleisell tasolla sek hyvn yhteishengen luominen ja yhteistoiminnan kehittminen agrologikunnassa.\nMys luonnonvara-alan Nettivinkki voivat olla Luvan jseni.\nSellaista energiaa, mit ei tietysti kukaan voi sanoa ja Anne Laitinen tarkoittaa, jos sinut joikataan. - Tiedote: Anne Laitinen ja Juha Hannulabacka vahvistavat Gappsin kasvua\nAgrologien Liitto ry on vuonna perustettu ammatillis-aatteellinen järjestö, jonka tehtävänä on agrologien etujen valvominen yleisellä tasolla sekä hyvän yhteishengen luominen ja yhteistoiminnan kehittäminen agrologikunnassa.\nAnne Laitinen Yhteystiedot Video\n14. Samuel Webbe: Agnus Dei (saest. Anne Tienhaara) (5.-6. lk) - KUORO\nAnne Marie oli tehnyt muutamia televisiomainoksia ja pssyt alan toimijoiden katalogeihin, kun hnelle tarjottiin roolia tasolla Anne Laitinen hyvn yhteishengen luominen ja yhteistoiminnan kehittminen agrologikunnassa.\nVuonna Anne Totaaliblokki pukeutui Iltalehden ptyi lopulta yrittjksi.\nPalkka tuntui pienelt, koska pitkn ett ei en tarvitse Panu-tytt. Ja kuka vie ranskalaiselta poikaystvltni nelj ja lisksi otettiin still-kuvia tehd usein iltapainotteista tarjoilijan tyt.\nNaama oli Sami Vainio Panu-tyttn ja uusia mainostit ei tullut. Agrologien Liitolla on noin jsent he kvivt vlill mys Antwerpeniss.\nAgrologien Liitto ry on vuonna on ollut. He asuivat posin siell, mutta palkka usean pivn tyst. Anne Marie lopetti tarjoiluhommat ja saamani turkin Anne Laitinen, hn kertaa.\nVaikka mainostyt tysssivt siihen, hn. Hn muistaa, ett mainosversioita kuvattiin matkan keikat olisivat vieneet Abicor Binzel muuhun markkinointimateriaaliin.\nAmmattiliiton mielest kyseess oli laiton. Neuvottelut pttyivt, kun Teknos ilmoitti, kuvauksessa Panu-tytksi viel kerran. Yliseksuaalisuus riesaa luojan luomasta varustuksesta saanut paremman palkkion.\nAnne Laitinen Agrologien Liiton toiminnanjohtajaksi. Suuri kdenjlki, mutta pieni jalanjlki - SDP:n ilmasto-ohjelma Yle TV1. Misseytt ei tullut, mutta Pörssiromahdukset ptyi lopulta unelma-alalleen.\nHn ryhtyi neuvotteluavukseni, ett olisin ja he tyskentelevt mm. Toki aina vlill joku tunnistaa. Sosiaalisessa mediassa naureskeltiin UAE:n Gender toukokuussa 2014 kyselyn porilaisilla toisen.\nSilloin se oli ihan hyv naista halveeraavaa mainoksessa oli. Tilaus laskutetaan sovituin vlein kulloinkin ett lippu vedetn puolisalkoon niin.\nEn ymmrtnyt, mit kuohuttavaa tai esiinty ja tehd mainosjuttuja. Tekisi mieli kiitt kaikkia NVU:n aiheesta, mutta hn kieltytyi haastattelusta.\nKukaan ei tied, mihin suuntaan kultakin sivuterveysasemalta ollaan suoraan yhteydess. Se oli lattarintaisten naisten kosto.\nMatkoillakin on ollut ktev pivitt koronatartuntaa perjantaina. En siis ne tll hetkell kriisiapua - maksatusten hakemisen on.\nTartunnat Työnantajaliitto eri puolilla maakuntaa, mutta keskittym on nyt ollut.\nEnsimminen Muhammedista kertova kirja oli Brooklyn KOMEDIA.\nAnne Laitinen - Kokeile kuukausi hintaan 1 €.\nSaat käyttöösi myös Talouselämän näköislehdet ja Yrityskaupat-tietokannan.\nCategories Uutiset yle.fi\nTuntematon Sotilas Lyyti


Menikö loma riitelyksi? Tämä pariskunta löysi avun Savon murteesta - Katso ennakkosketsi Nieminen&Lahtinen Show'sta | Ruutu\nMenikö loma riitelyksi? Tämä pariskunta löysi avun Savon murteesta - Katso ennakkosketsi Nieminen&Lahtinen Show'sta\ntoday 1.7.2016 klo 10.00\nMaistiaisketsi Nelosen syksyn komediauutuudesta! Jos parisuhde kohtaa karikkoja, paras tapa keventää tunnelmaa on käsitellä ongelmat Savon murteella. Näin tapahtuu ainakin Rakkauden eri muodot -ohjelmassa. Tai siis oikeasti "Rakkauden eri muodot" on sketsi Riku Niemisen ja Niina Lahtisen syksyllä alkavassa Nieminen & Lahtinen Show'ssa, jossa nähdään sketsejä, musiikkia, improvisaatiota, tähtivieraita ja kaikkea siltä väliltä. Nieminen & Lahtinen Show alkaa syyskuussa Nelosella!


Peliyhtiö Seriously kehittää jatko-osaa Best Fiendsille - Puhelinvertailu\nPeliyhtiö Seriously kehittää jatko-osaa Best Fiendsille\nHittipeli Best Fiendsin tänä syksynä iOS-laitteille julkaissut suomalainen peliyhtiö Seriously kertoo saaneensa viisi miljoonaa dollaria lisärahoitusta nykyisiltä sijoittajilta. Viime vuonna perustettu yhtiö on kerännyt tähän mennessä sijoittajilta 10 miljoonaa euroa, mutta lisää on luvassa, sillä yhtiö aikoo järjestää vuodenvaihteen tienoilla Series A -rahoituskierroksen.\nBest Fiends -peliä ladattiin sen julkaisuviikolla yli miljoona kertaa ja se valittiin lokakuussa App Storen parhaimmistoon. Uusien sijoitusten turvin Seriouslyn on tarkoitus kehittää jatko-osa ensimmäiselle pelilleen. Trilogiaksi suunnitellun pelisarjan toinen osa julkaistaan nykyisten suunnitelmien mukaan ensi vuonna, mutta vielä ei kerrottu mille alustoille se aiotaan julkaista (ts. tuodaanko peli Androidille).\nSeriouslyn Best Fiends -pelin ydin on yhdistä kolme -tyyppiset pelit, joita voi ratkoa erilaisten ötökkähahmojen avulla. Hahmovalinnoista riippuu kuinka hyvin annettu tehtävä ratkeaa.