OLVI Lonkero, Suomen Metso | Effie\nKampanjan tavoitteena oli lanseerata uutuusmaku OLVI Kultalonkero ja nostaa OLVI Lonkeron myyntiä. Lähtötilanteena Olvi Lonkero oli lanseerattu edellisenä vuotena ja myynnissä oli vain yksi maku, OLVI Greippilonkero. Edellisenä vuonna OLVI Lonkeron markkinaosuus lonkeroissa oli hiukan yli 6% (heinäkuu 2007), ja tavoitteena oli yli tuplata markkinaosuus 15%:iin.\nHaasteenamme oli pieni kokonaisbudjetti, 130.000€, sisältäen median, suunnittelun ja tuotannon. Kategorian mediapanostukset ovat n. 1,2 miljoonaa € /v. (TNS Gallup) - käytössämme suunnitteluun, tuotantoon ja mediaan oli siis vain kymmenesosa mediapanostuksista.\nMiten erottautua huudosta?!\nPositioinnissa hyödynnettiin Olvi -brändiin liittyviä arvoja: positiivinen, suomalainen ja perinteinen. Kohderyhmänä rehdit suomalaiset ”äijät”. Luovana linjana konstailematon ja rosoinen ote, jota ei sliipattu.\nValittiin erottuva viesti: Sixpackin saa kaupasta – ei treenaamalla.\nAktivoitiin kohderyhmä Suomen Metso -kilpailulla ja tarjottiin palkintona jotain ainutlaatuista: samettipuku, täytetty metso ja kruunaus lonkeroliiton kesäfestivaaleilla Pyhäsalmella.\nMediastrategiana partneroituminen. Partneroiduimme valittujen medioiden kanssa, valjastaen omat mediamme palvelemaan mediapartneriamme. Annoimme Radio Rockille / Nelonen Medialle näkyvyyttä monipakkauksissa sekä omassa printtimainonnassamme.\nRadion kustannustehokkuutta hyödyntäen saimme vahvan toistomäärän oikeassa ympäristössä. Koska budjettimme ei sallinut suuria tuotantoja, keskitimme promon Radio Rockin kampanjasivuille. Heikelä ja Linnanahde nostivat juonnoillaan kiinnostusta kisaan. Ja saimme kohderyhmän osallistumaan aktiivisesti sisällöntuotantoon.\nTelevisiota hyödynsimme lyhyillä tuotespoteilla Nelosen ja JIM:in myöhäisillan blokeissa. TV:llä ja printillä rakensimme yli 90% peiton kohderyhmässä.\nHyödynsimme Facebookin "Mennäänkö Yhdelle" sovelluksesta siihen tehdyllä lonkerolaskurilla. Loimme IRC Galleriaan Kultalonkero -yhteisön keilaradalla, jossa keilattiin yli 150.000 kertaa, ja jaettiin positiivisesti suomalaista sälää. Kisan voittaja kruunattiin täytetyllä metsolla Pyhäsalmella Lonkeroliiton kesäfestivaaleilla, jossa kuvasimme autenttisen rosoista materiaalia laajaan verkkojakeluun.\nMyynnit huhti-elokuussa yhteensä 2 780 000 litraa, mikä on viisi kertaa enemmän kuin samana ajankohtana edellisenä vuotena. Kultalonkero ylitti greipin myynnin heinäkuussa ja se on sen jälkeen ollut Olvin myydyin lonkero. Tämä on hämmästyttävä saavutus markkinoilla, joissa lonkeron myynnistä kolme neljännestä on ollut puhtaita greippimakuja.\nAC Nielsen ei vuonna 2008 enää toimita PT-kaupan tunnuslukuja, joten käytämme omia toimitusvolyymeja, panimoliiton ja STTV:n tilastoja.\nPanimoliiton tilastoissa (mukana PT, ravintolat ja Alko) Olvin lonkeroiden markkinaosuus on 19,4%, mikä ylittää selkeästi 15% markkinaosuustavoitteen. Olvin vastaava markkinaosuus oli edellisenä vuonna 6,2%.\nSTTV erittelee tilastoissaan käymisteitse tehdyn lonkeron päivittäistavarakaupassa, joten siitä voidaan arvioida PT-markkinoiden markkinaosuus. Heinäkuussa 2008 OLVI Lonkeron markkkinaosuus oli 27,4% (STTV), mikä ylittää reippaasti 15% tavoitteen. Vastaavana ajankohtana edellisvuonna Olvi Lonkeron markkinaosuus oli 6,6% (AC Nielsen). Vuosi sitten samaan aikaan Kurkon osuus oli 30,4%, Cool Grapen 29,1% ja Oton 17,3%. Siten OLVI Lonkero on tällä hetkellä yksi merkittävimmistä lonkeroista PT-kaupassa.\nKokonaisuutena lonkeromarkkinat ovat kasvussa +10,6% (Panimoliitto tammi-heinäkuu), ilman Olvia markkina ei kehittyisi (-0,7%), Olvi on ollut mukana vahvasti kasvattamassa markkinaa.\nKampanja vahvisti OLVI Lonkeron suomalaisuutta ja erottuvalla, hauskalla ja itseironisella tavalla synnytettiin positiivisia mielleyhtymiä OLVI Lonkeroon. OLVI Kultalonkero löi itsensä läpi voimalla.


Weimar State Orchestra; Historia; XIX vuosisadalla; Twentieth Century\nHelmikuu 28, 2016 Erkki Kuusela W 0 2\nWeimar Valtion Orchestra on sinfoniaorkesteri perustuu Weimar, Saksa. Se on ainoa orkesteri Thüringenissä, joka on tunnustanut kategoriasta "", koska se voi saavuttaa orkesteri siellä.\nWeimar Valtion orkesteri on yksi vanhimmista orkestereiden Saksassa ja arvostettu. Hänen maineensa muodostettiin suuria nimiä musiikin. Ensimmäinen asiakirja mainitaan muusikoita palveluksessa Princes Weimarin vuodelta 1482. Vuonna 1602 asettui Weimar, kutsuen "Herzögliche Hofkapelle".\nNiistä ensimmäinen musikaali persoonallisuuksia liittyy työnsä orkesterin kanssa Weimarin ne ovat: Johann Hermann Schein, joka myöhemmin tuli ensimmäinen "Kantor" St. Thomas Leipzigissa, ja Johann Sebastian Bach. Työnsä tuomioistuin urkuri ja kapellimestari hovissa Duke merkitsee ensimmäinen virstanpylväs orkesterin. Vuonna 1761 se liittyy muusikko orkesteri klassinen tyyli.\nPost-klassisen ajan vihki Johann Nepomuk Hummel kuin Hofkapellmeister. Se oli suurherttuatar Maria Venäjän, vaimo Kaarle-herttua Frederick Sachsen-Weimar-Eisenach, joka nimitti hänet virkaan. Hän uudelleen musiikkielämän ja loi tilauksen konsertteja.\nVuodesta 1848, Franz Liszt toimi musiikillinen johtaja herttuan Weimar. Yli kymmenen vuotta, Liszt kehitti koostumusta puolella, kuulo ensimmäistä kertaa Weimar toimii kuten ensimmäisen sinfonian, kaksi pianokonsertot ja kaksitoista sinfoninen runoja, kuten preludeita, Tasso, Orpheus, taistelu hunnit, ihanteet, Mazeppa, Prometheus ja Bergsinfonie. Hän myös edistänyt ooppera ja konsertti teoksia muiden säveltäjien, kuten Richard Wagnerin, Hector Berlioz ja Peter Cornelius. Siksi tämä kaupunki magneetti muusikoita eri puolilta Eurooppaa uudelleen. His Orchestra 39 muusikkoa ja vain pieni joukko ooppera tuotetaan suuri esityksiä Tannhäuser ja Lentävä hollantilainen, debytoi täällä Lohengrin ja Barber Bagdadin.\nNuori 25 vuotta vanha Richard Straussin johti orkesteria 1889 ja 1894. Tässä kantaesitettiin hänen ooppera Guntram ja Humperdinck n Hannu ja Kerttu. Myös Weimar edustaa ensimmäistä kertaa toimii, jatkaa voittokulkuaan ympäri maailmaa, kuten Don Juan ja Macbeth.\nKanssa kapellimestarin Pietari Raabe alkoi erittäin aktiivinen konsertti toimintaa tulkintoja syklit ja temaattisen konsertteja. Muun säveltäjiä, hän esitteli teoksia Anton Bruckner ja Richard Wetz. Aktiivisuus orkesterin ylitti rajoja Weimar, paitsi houkutella erinomainen esiintyjiä.\nVallankumous 1918 merkitsi myös yhden aikakauden loppua musiikissa. Nimi Staatskapelle orkesterin Weimarische muuttunut. Ernst Praetorius vieressä oopperan, hoiti esitellä ja edistää nykyaikaisia kokeellisen musiikin. Praetorius, naimisissa Juutalainen, muutti jälkeen antisemitistisiä hyökkäyksiä lehdistössä. He tulivat Weimar maailmankuulu solisteja, kuten Wilhelm Kempff, Elly Ney, Ludwig Hoel ja monet muut menivät konsertteja valtion Orchestra. Tämä ajan kehitystä päättyi vallansiirron Hitler.\nToisen maailmansodan he johtivat orkesteri:\nGeorge Alexander Albrecht. Hän omistautui erityisesti sinfonioita Mahlerin ja koostumusten Wilhelm Furtwängler.\nSteen von Jac.\nVuodesta 2003-2006 kolme näkyvästi säveltäjiä työskennellyt orkesterin: Christian Jost, Aribert Reimann ja Wolfgang Rihmin.\nEdellinen artikkeli Laboratorio Arte Alameda\nSeuraava artikkeli Naiset taistella igbo


Kakkumonsteri: Jack Skellington leivokset\nJack Skellington leivokset\nLisää Halloween leivonnaisia. Pohjana on tumma kääretorttupohja. Yhdestä pohjasta saa 6-10kpl leivoksia. Riippuu vähän ympyröiden koosta. Itse puolitin ohjeen ja tein vain nämä kolme pikku kakkusta.\nTäytteenä on Nutellakreemi. 100g tuorejuustoa ja 150g Nutellaa sekoitetaan tehosekoittimella kreemiksi. Leikkaa ympyränmuotoisella muotilla ympyröitä. Laita täytettä kahden palasen väliin ja vuoraa kakkunen vielä kreemillä halutessasi. Ainakin kakun päälle kannattaa laittaa kreemiä, jotta sokerimassa pysyy paremmin kiinni.\nPäällä valkoista sokerimassaa, josta leikkasin samalla ympyrämuotilla palat. Kasvot ovat mustaa marsipaania. Silmät tein niin, että muotoilin kuusi pientä samankokoista soikeahkoa palloa ja litistin niitä hieman kaulimella. Sieraimet samaten. Näin saa samankokoisia pallonmuotoisia kuvioita helposti. Suu ja kulmat on tehty marsipaanipuristimella, mutta elintarvikekynälläkin sais tehtyä ne helposti.\nLähettänyt Kakkumonsteri klo 15.19\nTunnisteet: Halloween, Leivokset, Peanut Butter & Nutella, Pienet makeat


Ruotsalainen lihapannu - MTVuutiset.fi\nPorsaanlihapata Vasikanleike Kananmunaton Laktoositon Pääruoat Liharuoka\nTämä on vanhaa, ruotsalaista kotiruokaa, jota aiemmin tarjoiltiin hienommissa ravintoloissa. Tämä on alkuperäisresepti, mutta sitä voi hyvin muunnella.\n200 g porsaanfileetä\n200 g vasikanfileetä\n200 g vasikanmunuaista\n8 kokonaista valkopippuria\n1-2 pientä (33 cl) pulloa olutta\n1. Viipaloi fileet neljään osaan ja painele ne litteiksi. Paloittele myös munuainen (josta olet poistanut vain uloimman rasvakerroksen) ohuiksi siivuiksi. Kalttaa kaikki nopeasti, eli laita ne kiehuvaan, suolattuun veteen. Kuumenna nopeasti kiehuvaksi, kaada vesi pois ja huuhdo lihat heti kylmällä vedellä.\n2. Kuori ja viipaloi perunat ja sipulit. Lado uuninkestävään pataan pari kerrosta perunoita, sitten fileitä, munuaista, sipulia ja niin edelleen muutamaan kertaan. Mausta suolalla ja pippurilla kerrosten välissä.\n3. Tee sideharsosta pieni maustepussi, johon laitat maustepippurit, valkopippurit, laakerinlehden ja timjamin. Laita pussi pataan, suolaa ja lisää muutama persiljanoksa. Kaada päälle olutta ja lientä, yhtä paljon molempia, niin että padan sisältö peittyy.\n4. Kuumenna kiehuvaksi ja keitä hiljalleen kunnes perunat alkavat muussautua, silloin myös lihat ovat valmiita. Poista persiljanvarret ja maustepussi, mausta suolalla tarvittaessa ja ripottele lopuksi päälle paljon hienonnettua persiljaa.\nWieninleike á la Kari Aihinen\nLapapaistia baijerilaiseen tapaan knödeleiden kera\nCassoulet valkoisilla pavuilla\nThaicurrya sianlihalla ja kookosmaidolla\nItalialainen porsaanpata sitruunalla


PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunnan sihteerin valinta 3 - PDF\nPUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunnan sihteerin valinta 3\nDownload "PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/2013 1. 1 Tarkastuslautakunnan sihteerin valinta 3"\n1 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Aika klo 14:00-15:11 Paikka Kunnanhallituksen kokoushuone Käsitellyt asiat 1 Tarkastuslautakunnan sihteerin valinta 3 2 Tarkastuslautakunnan pöytäkirjojen tarkastaminen ja nähtävänä pitäminen 4 3 Tarkastuslautakunnan laskujen hyväksymisoikeus vuodelle Tarkastuslautakunnan esteellisyydet 6 5 Tarkastuslautakunnan kokoukset ja kokouskutsun toimittaminen vuonna Tarkastuslautakunnan käyttösuunnitelman hyväksyminen vuodel le Tilintarkastajan valinta vuosille Tarkastuslautakunnan toimintasuunnitelma vuosille Asiakirjojen toimittaminen tarkastuslautakunnalle Koulutukseen osallistuminen 12\n2 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Aika klo 14:00-15:11 Paikka Kunnanhallituksen kokoushuone Osallistujat Virtanen Urpo puheenjohtaja Valtonen Helvi varapuheenjohtaja Jukarainen Jorma jäsen Mikkola Esko jäsen Söderström Riitta jäsen Torvinen Leena sihteeri Laillisuus ja päätösvaltaisuus Kokous todettiin laillisesti koolle kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Pöytäkirjantarkastajien valinta Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin Esko Mikkola ja Jorma Jukarainen. Työjärjestyksen hyväksyminen Esityslista hyväksyttiin kokouksen työjärjestykseksi muutoksitta. Käsitellyt asiat :t 1-10 Allekirjoitukset Urpo Vrirtanen puheenjohtaja Leena Torvinen pöytäkirjanpitäjä Pöytäkirjan tarkastus Pöytäkirja on tarkastettu ja oikeaksi todettu Esko Mikkola Jorma Jukarainen\n3 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan sihteerin valinta TARKLTK 1 Kunnanvaltuuston hyväksymän tarkastussäännön 3 :n mu kaan tarkastuslauta kunnan sihteerin valitsee lautakunta. Sihteerin tehtävä nä on valmistella lautakunnan käsiteltävät asiat ja toimia pöytäkirjanpitäjä nä. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää valita toimistosih teeri Leena Torvisen lautakunnan sihteeriksi.\n4 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan pöytäkirjojen tarkastaminen ja nähtävänä pitäminen TARKLTK 2 Puumalan kunnan hallintosäännön 15 :n mukaan pöytäkirja tarkastetaan toimielimen päättämällä tavalla. Pöytäkirja pidetään yleisesti nähtävänä toimielimen päättämänä aikana ja paikassa. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää, että tarkastuslautakunnan pöytäkirjan tarkastaa kaksi kullakin kerralla sitä varten valittua jäsentä. Pöytäkirjan tarkastajat tarkastavat pöytäkirjan erikseen sovittuna ajankohtana kuitenkin ennen sen nähtävänä pitoa.\n5 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan laskujen hyväksymisoikeus vuodelle 2013 TARKLTK 3 Vuoden 2013 talousarvion ja vuosien taloussuunnitelman mukaan hallintokuntien on vuosittain nimettävä, ketkä ovat oikeutettuja hyväksymään niiden laskuja ja muita menotositteita. Laskun ja menotositteen hyväksyjä vastaa laskun oikeellisuudesta ja vas taa myös siitä, että maksun suorittamiseen on olemassa määräraha. Laskussa on hyväksymisen lisäksi oltava tarkastusmerkintä ja tilimerkinnät. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää nimetä tarkastuslautakunnan laskujen hyväksyjiksi tarkastuslautakunnan puheenjohtaja Ur po Virtasen ja lautakunnan sihteeri Leena Torvisen.\n6 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan esteellisyydet TARKLTK 4 Tarkastuslautakunnan tehtävänä on kuntalain 71 :n mukaan valmistella hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat asiat sekä arvioida ovatko valtuuston asettamat toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet toteutuneet. Tehtäväänsä toteuttaessaan lautakunnan tarkastusfoorumi on koko kun nan organisaatio. Tarkastuslautakunnan jäsenillä on muita kunnan luottamustoimia seuraavasti: Varsinaiset jäsenet Peruspalvelultk. Tekninen ltk. Urpo Virtanen Helvi Valtonen jäsen Esko Mikkola Jorma Jukarainen Riitta Söderström Varajäsenet Eero Luukkonen Liisa Kiljunen Vesa Salo Esa Pitkonen Marja Liisa Markkanen varajäsen varajäsen jäsen Jäsenyys jossakin muussa kunnan toimielimessä muodostaa esteellisyyden tarkastuslautakunnassa ao. toimielimen asioiden käsittelyssä. Jääviys koskee sekä lautakunnan jäseniä että varajäseniä. Peruspalvelulautakunnan alaan kuuluvia asioita on jäävi käsittelemään tarkastuslautakunnan jäsen Helvi Valtonen sekä varajäsenistä Eero Luukkonen ja Marja Liisa Markkanen. Teknisen lautakunnan alaan kuuluvia asioita on jäävi käsittelemään tarkastuslautakunnan varajäsen Liisa Kiljunen. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta toteaa esittelytekstissä mainitut esteellisyydet sekä lautakunnan kokouksessa mahdollisesti jäsenien tuomat muut esteellisyydet.\n7 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan kokoukset ja kokouskutsun toimittaminen vuonna 2013 TARKLTK 5 Puumalan kunnan hallintosäännön 3 :n mukaan lautakunta pitää kokouksensa päättämänään aikana ja paikassa. Puumalan kunnan hallintosäännön 4 :n mukaan lautakunnan kutsuu kool le pu heenjohtaja ja hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja. Kokouskutsussa on ilmoitettava kokouksen aika ja paikka sekä käsiteltä vät asiat (asialista). Esityslista lähetetään mahdollisuuksien mukaan kokouskutsun yhteydessä. Kokouskutsu lähetetään jäsenille ja muille, joilla on läsnäolo-oikeus tai velvollisuus, toimielimen päättämällä tavalla. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää, että tarkastuslautakunta kokoontuu tarvittaessa. Kokouskutsut esityslistoineen lähetetään viikkoa ennen lautakunnan kokousta varsinaisille jäsenille liitteineen ja varajäsenille ilman liitteitä.\n8 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan käyttösuunnitelman hyväksyminen vuodelle 2013 TARKLTK 6 Kunnanvaltuusto on hyväksynyt vuoden 2013 talousar vion. Valtuuston hyväksymän talousarvion pohjalta lautakuntien on hallin tosäännön mukaisesti hyväksyttävä käyttösuunnitelma. Tarkastuslautakunnan menot ovat euroa. Perusteena on 11 lautakunnan kokousta. Talousarvion suu rin me no erä euroa on asiantuntija palk kiois sa, jo ka koostuu ti lin tar kas tus palkkioista. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää hyväksyä vuoden 2013 talousarvion.\n9 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tilintarkastajan valinta vuosille TARKLTK 7 Kuntalain 72 :n mukaan valtuusto valitsee tarkastuslautakunnan esityksestä hallinnon ja talouden tarkastamista varten yhden tai useamman tilintarkastajan, joka toimii tehtävässään virkavastuulla. Tilintarkastajan tulee olla julkishallinnon ja -talouden tilintarkastajalautakunnan hyväksymä hen kilö (JHTT-tilintarkastaja) tai yhteisö (JHTT-yhteisö). Yhteisön on määrät tävä vastuunalaiseksi tilintarkastajaksi JHTT-tilintarkastaja. Kuntalain 72 :n 1 momenttia on muutettu siten, ettei tilintarkastajan toimikautta si dota enää valtuuston toimikauteen. Valtuusto voi valita tilintarkastajat enin tään kuudeksi tilikaudeksi eli kuudeksi vuodeksi. Puumalan valtuusto päät ti kokouksessaan , että tilintarkastajat valitaan viideksi vuodeksi alkavalta tilikaudelta lähtien. Kuntalain 71 :n mukaan tarkastuslautakunnan on valmisteltava valtuuston päätettävät hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat asiat. Valmisteluun tulevia asioita ovat mm. tilintarkastajan valinta. Tarkastuslautakunnan tehtävänä on myös huolehtia kunnan ja sen tytäryhteisöjen eli koko kuntakonsernin ti lintarkastuksen yhteensovittamisesta. Tarkastuslautakunta on pyytänyt tar joukset myös tytäryhteisöjen tilintarkastuspalveluista. Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö velvoittaa, että tilintarkastajan valinta on kilpailutettava. Tilintarkastajan valintaa on vuonna 2012 toimintaansa päättävä tarkas tuslautakunta ryhtynyt valmistelemaan siten, että lautakunta on pyytänyt tarjoukset tilintarkastuspalveluista. Kilpailutuksessa on käytetty avointa menettelyä. Määräaikaan mennessä olivat seuraavat JHTT-yhteisöt jät tä neet tar jouksensa: - Oy Audiator Ab - Kuntatarkastajien Oy Clavis. Tarkastuslautakunta avasi saapuneet tarjoukset kokouksessaan ja laa ti niistä vertailun. Liite 1. Tarjouksia pyydettäessä on tarkastuslautakunta pitänyt valintakriteerinä kokonaistaloudellisesti edullisinta hintaa. Laadun painotus on ollut 50 prosenttia. Laadun arviointikriteerinä on ollut vastuullisen tilintarkastajan työn osuus lakisääteisestä tarkastuksesta, tilintarkastajan ja/tai tilintarkastusyhteisön kokemus kuntien tarkastuksesta, tarkastuskohteessa tehtävän työn osuus, EU-hankkeiden tarkastuksen tuntihinta sekä tytäryhtiöiden vastuullisen auktorisoidun tilintarkastajan tarkastuskokemus. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää esittää valtuustolle, että tilintarkastajaksi vuosille valitaan JHTT-yhteisö Kuntatarkastajien Oy Clavis.\n10 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/\n11 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Tarkastuslautakunnan toimintasuunnitelma vuosille TARKLTK 8 Tarkastuslautakunnan työskentelyn kannalta on tarkoituksenmukaista suunnitella etukäteen eri vuosille painopistealueet, joita tarkastuslautakun ta tarkastaa ja arvioi lä hemmin. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää, että vuoden 2013 painopistealueena on hallintopalvelujen toimiala, vuonna 2014 sosiaalityö, vanhus- sekä terveyspalvelut, vuonna 2015 opetus-, nuoriso- ja liikunta-, ja kirjastopalvelut ja aikuiskoulutus sekä vuonna 2016 teknisten palvelujen toimi ala.\n12 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Asiakirjojen toimittaminen tarkastuslautakunnalle TARKLTK 9 Tarkastuslautakunnan tehtäviin kuuluu valtuuston asettamien tavoitteiden toteutumisen seuranta. Voidakseen toetuttaa saamaansa tehtävää tulee tarkastuslautakunnan saada riittävästi tietoa. Tarkastuslautakunnalla ja tilintarkastajalla on oikeus saada kunnan viranomaisilta tietoja ja nähtäväkseen asiakirjoja, joita tarkastuslautakunta tai tilintarkastaja pitää tarpeellisena tarkastustehtävän hoitamiseksi. Puheenjohtajan ehdotus: Tarkastuslautakunta päättää, että tarkastuslautakunnan jäsenelle Jorma Jukaraiselle kopioidaan kunnanhallituksen, valtuuston, peruspalvelulautakunnan ja teknisen lautakunnan esityslistat ja pöytäkirjat liitteineen. Tarkastuslautakunnan jäsenelle Helvi Valtoselle kopioidaan kunnanhallituksen ja teknisen lautakunnan esityslistat ja pöytäkir jat liitteineen.\n13 PUUMALAN KUNTA PÖYTÄKIRJA 1/ Tarkastuslautakunta Koulutukseen osallistuminen TARKLTK 10 Tarkastuslautakunnan talousarvioon on varattu koulutukseen määrärahaa euroa. FCG jär jestää koulutusta on mm. Kuopios sa , sa moin Aluekoulutus Boreal Seminarsilla on koulutustilaisuus ja Sa vonlin nan kesäyliopiston Lisäksi syksyl lä on Kuntamarkkinat ja FCG:n jär jestä mä tar kas tusseminaari. Puheenjohtajan ehdotus: Päätetään lautakunnan jäsenten koulutukseen osallistumisesta. Päätös: Tarkastuslautakunnan jäsenet osallistuvat FCG:n järjestämään koulutukseen Kuopiossa


Kinkkutäyte | Uutiset Etelä-Pohjanmaa\nLounasta saatavilla arkisin 10:30-14. Tilaukset tekstiviestillä (mieluiten) tai soittamalla. 0400 8000 92 / 050 5854719 – tilausaika 8-13 – tilatessasi kerro toivomasi nouto/toimitusaika – kuljetuksissa toimitukset ovat noin aikoja (1 kuljettaja)\nLiian hyvää: Viikonlopun vohveliletut – Täytteenä esim. voileipäkakun kinkkutäyte tai tonnikalatahna sekä salaattia ja pilkottuja kasviksia. Alla myös kinkkutäytteen ohje. Vohveliletut: 1. Laita kuivat aineet eli jauhot, leivinjauhe, suola ja sokeri kulhon pohjalle, sekoittele vähän.\nKinkkutäyte 200 g maustettua tuorejuustoa, esim. yrtti-pippuri 150 g savukinkkua pieninä kuutioina 0,5 tlk ananasmurskaa (1 tl curryä) Sekoita ainekset maittavaksi täytteeksi. Juustotäyte 200 g tuorejuustoa tai ranskankermaa 2 dl juustoraastetta tai Auramurua. Appelsiinitäyte makeille tuulihatuille 200 g appelsiinituorejuustoa\n22.10.2012 · Siitäpä onkin piiiitkäpiitkä, ellei vallan liian pitkä, aika kun olen tehnyt viimeksi tuulihattuja. Joskus muinoin niitä tehtiin useamminkin kaikkiin juhliin, mutta ellen aivan väärässä ole niin viimeisestä satsista on kulunut jo yli 12 vuotta, taisin.\nJoulukinkun hyötykäyttö on alkanut. Meillä sitä käytään esimerkiksi kotitekoisen pizzan täytteenä. Kyllä kelpaa! Tästä tuli niin mehukasta ja itse tehtynä pizzakin voi olla hienostunutta. Nautimme pizzan punaviinin kanssa, kuten juhlaillallisen muutenkin. Reseptin pohjana on meidän paljon käytetty pizzapohja ja -kastike niin kuin aina. Linkeistä pääset lukemaan ohjeet. Pohja.\nTäten julistan tämän kinkkuvoileipäkakun maailman parhaaksi voileipäkakuksi! Tämä on tietysti henkilökohtainen mielipiteeni, mutta voi pojat tämä on hyvää, myös kaikkien sitä.\nKokeile näitä herkullisia kolmioleipiä, sillä jollakin kummalla tavalla leipä maistuu paremmalta, kun sen leikkaa kolmion malliseksi.\nEdellinen artikkeliTelia Tv LiigaSeuraava artikkeli Länsisatama Helsinki


Hyvinvointia edistävien kotikäyntien tulokset vuodelta 2011 Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella - PDF\nDownload "Hyvinvointia edistävien kotikäyntien tulokset vuodelta 2011 Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella"\n1 Hyvinvointia edistävien kotikäyntien tulokset vuodelta 2011 Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella Evijärven kunta Kauhavan kaupunki Lappajärven kunta Kuntayhtymä Kaksineuvoinen\n2 1 SISÄLLYSLUETTELO A. TAUSTATIEDOT Hyvinvointia edistävät kotikäynnit Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella vuonna Onko teillä lapsia?... 5 B. ASUMINEN JA YMPÄRISTÖ Kenen kanssa asutte? Asumismuoto Tyytyväisyys nykyiseen asuntoon Keneltä tukea tai apua kotona asumiseen liittyvissä asioissa? Pelkääminen oman turvallisuuden puolesta Asunnon varustelutaso ja turvallisuus Asunnossa tehdyt muutostyöt Asunnossa tarvittavat muutostyöt Viestintävälineiden käyttö Arjen teknologian käyttö Liikkuminen kaksi kilometriä pidemmillä matkoilla Matka lähimpiin palveluihin Asuinalueen soveltuvuus ikääntyville Asuinalueen vaaranpaikat C. TERVEYS JA TOIMINTAKYKY Arvio omasta terveydestä Terveys edellisvuoteen verrattuna Aika viimeisestä lääkärissä käynnistä Lääkärin toteamat pitkäaikaissairaudet ja vammat Lääkkeiden käyttö Lääkkeiden käytön määrä sekä lääkedosetin käyttö Alkoholin käyttö Alkoholin käytön määrä Kysely ikäihmisen alkoholinkäytöstä... 25\n3 2 26. Tupakointi Hampaat Säännöllinen suuhygieniasta huolehtiminen Aika edellisestä hammashoidossa käynnistä Ruokahalu Lämpimän aterian syöminen päivittäin Yli viisi lasia nestettä vuorokaudessa Riittävä levon saanti yön aikana sekä nukahtamis-/ unilääkkeiden käyttö Hengästyttävän liikunnan harrastaminen vähintään puoli tuntia päivässä Vaikeuksia liikunnan harrastamisessa Ongelmia portaiden käytössä Kaatuminen viimeksi kuluneen vuoden aikana Näkö Viimeisin näön tarkastus Kuulo Viimeisin kuulon tarkastus Oma arvio muistista Muistin muuttuminen MMSE-testi Elämänmuutokset viimeisen kahden vuoden aikana Mieliala Syyllisyyden tunteet Itsensä tarpeelliseksi tunteminen Luopuminen tärkeistä asioista tai harrastuksista GDS Päivittäisistä toiminnoista selviytyminen Apuvälineiden käyttö ja tarve D. SOSIAALINEN VERKOSTO JA OSALLISTUMINEN Yhteydenpidon riittävyys Yhteydenpidon muuttuminen Ilojen ja surujen jakaminen... 48\n4 3 56. Toimintaan osallistuminen, sen riittävyys sekä esteet osallistumiselle Omaishoitajana toimiminen Yksinäisyyden kokeminen Mieluista ja mukavaa ajankulua E. TOIMEENTULO Toimeentulo Tulojen riittävyys Erilaiset etuudet F. TULEVAISUUS Asiat, jotka antavat sisältöä elämään Huolia tulevaisuuteen liittyen Palvelujen käyttö sekä tarve nyt ja tulevaisuudessa Millaiset ikäihmisten ryhmät ja toiminnat kiinnostavat? Terveiset eri tahoille G. TOIMINTAKYKYTESTI H. KOONTI JA YHTEENVETO Hyvinvointia edistävistä kotikäynneistä seuranneita asioita Hyvinvointia edistävillä kotikäynneillä sovitut yhteydenotot Hyvinvointia edistävien kotikäyntien ajoittuminen Hyvinvointia edistäviin kotikäynteihin käytetty aika Haastattelussa mukana muita... 74\n5 4 A. TAUSTATIEDOT 1. Hyvinvointia edistävät kotikäynnit Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella vuonna 2011 Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella tehtiin hyvinvointia edistäviä kotikäyntejä 75-vuotiaille vuonna 2011 yhteensä 193. Kotikäynneistä 106 (55 %) tehtiin naisille ja 87 (45 %) miehille (Kuvio 1). Kotikäynnit toteuttivat Kuntayhtymä Kaksineuvoisen kotihoidon työntekijät. Kotikäynneistä 31 tehtiin Alahärmässä, 30 Evijärvellä, 50 Kauhavalla, 21 Kortesjärvellä, 27 Lappajärvellä sekä 34 Ylihärmässä. Kotikäynnistä kieltäytyi 6 alahärmäläistä, 6 evijärveläistä, 19 kauhavalaista, 1 kortesjärveläinen, 4 lappajärveläistä sekä 7 ylihärmäläistä. Koko Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella hyvinvointia edistävistä kotikäyneistä kieltäytyneitä oli yhteensä 43 henkilöä (22 %). Syiksi kieltäytymiselle kerrottiin mm. kiire, oma kunto on niin hyvä tai joillakin niin huono, ettei kotikäyntiä koettu tarpeelliseksi, säännölliset käynnit lääkärillä tai äskettäinen käynti lääkärillä, sukulaisia sosiaali- ja terveysalalla, joiden kautta saa tietoa, kotikäynti ei kiinnosta, haastatteluja on jo ollut tarpeeksi sekä muualla asuminen suurimman osan ajasta. Lisäksi monet kotikäynnistä kieltäytyneistä eivät kertoneet tarkempaa syytä kieltäytymiselleen. Kuvio 1: Vuonna 2011 tehdyt hyvinvointia edistävät kotikäynnit 75-vuotiaille.\n6 5 2. Onko teillä lapsia? 75-vuotiaista 15 prosentilla ei ollut lapsia. 85 prosentilla oli 1 tai useampi lapsi (Kuvio 2). Tavallisimmin haastatelluilla oli 2 lasta. Suurin lasten lukumäärä 75-vuotiaalla oli 9 ja pienin 1. Kuvio 2: Onko teillä lapsia?\n7 6 B. ASUMINEN JA YMPÄRISTÖ 3. Kenen kanssa asutte? Haastatelluista 75-vuotiaista 63 prosenttia asui puolison kanssa (Kuvio 3). Yksin asuvia oli 30 prosenttia. 7 prosenttia ilmoitti asuvansa jonkun muun kanssa. Heistä 8 asui lapsensa kanssa, 5 asui sisarensa tai veljensä kanssa. 1 henkilö asui puolisonsa ja lapsensa kanssa. Kuvio 3: Haastateltujen 75-vuotiaiden taloudet. 4. Asumismuoto Haastatelluista 75-vuotiaista 82 prosenttia asui omakoti- tai maalaistalossa (Kuvio 4). 14 prosenttia asui rivi-, luhti- tai paritalossa. 3 prosenttia haastatelluista asui kerrostalossa, jossa on hissi ja 1 prosentti hissittömässä kerrostalossa. Kuvio 4: Haastateltujen 75-vuotiaiden asumismuodot.\n8 7 5. Tyytyväisyys nykyiseen asuntoon Lähes kaikki haastatellut 75-vuotiaat olivat tyytyväisiä nykyiseen asuntoonsa (Kuvio 5). Heistä 70 prosenttia oli hyvin tyytyväisiä ja 28 prosenttia melko tyytyväisiä. 2 prosenttia haastatelluista kertoi olevansa melko tyytymättömiä asuntoonsa. Syitä tyytymättömyyteen olivat asunnon kylmyys, remontin tarve ja se, että talo vaati paljon työtä. Kuvio 5: Tyytyväisyys nykyiseen asuntoon. 6. Keneltä tukea tai apua kotona asumiseen liittyvissä asioissa? Kuviosta 6 näkyy, keneltä haastatellut 75-vuotiaat saivat tukea tai apua kotona asumiseen liittyvissä asioissa. Monet mainitsivat tuen antajiksi useammankin tahon. Apua tai tukea saatiin tavallisimmin puolisolta (51 %) ja/tai lapsilta (41 %). 16 prosenttia haastatelluista kertoi saavansa apua tai tukea sukulaisilta tai ystäviltä. 10 prosenttia sai apua naapureilta ja 2 prosenttia yksityiseltä yrittäjältä. 1 prosentti haastatelluista 75-vuotiaista mainitsi saavansa apua tai tukea kotona asumiseen liittyvissä asioissa jostain muualta. He kertoivat saavansa apua ystävältä ja lapsenlapselta. 2 prosenttia haastatelluista kertoi, ettei saa keneltäkään apua kotona asumiseen liittyvissä asioissa. Syynä tähän mainittiin se, että omaiset käyvät niin harvoin. 16 prosenttia 75-vuotiaista kertoi, että ei tarvitse apua kotona asumiseen liittyvissä asioissa.\n9 8 Kuvio 6: Mistä saa tukea ja apua kotona asumiseen liittyvissä asioissa? 7. Pelkääminen oman turvallisuuden puolesta 75-vuotiailta kysyttiin pelkäävätkö he turvallisuutensa puolesta kotona/pihapiirissä (Kuvio 7a). 95 prosenttia haastatelluista ei pelännyt. 1 prosentti ei vastannut tähän kysymykseen. 5 prosentilla 75-vuotiaista oli erilaisia pelkoja kotona ja pihapiirissä. Pelkoja oli silloin, kun haastateltava oli yksin kotona (2 mainintaa). Haastatelluista 2 mainitsi pelkäävänsä kaatumista ja 2 sivukylillä liikkuvia kaupustelijoita ja muita tuntemattomia kulkijoita. Lisäksi pelättiin liukkautta talvella ja läheisen alkoholinkäyttöä sekä sitä, selviääkö talon töistä. Kuvio 7a: Pelkääminen kotona /pihapiirissä. 94 prosenttia haastatelluista ei pelännyt turvallisuutensa puolesta kodin ulkopuolella liikkuessa/liikenteessä, mutta 5 prosentilla pelkoja oli (Kuvio 7b). Pelkäämisen syitä olivat erilaiset liikenteestä johtuvat asiat (5 mainintaa). Pelkoa aiheuttivat myös epävarmuus liikkumisessa (2 mainintaa), kaatumisenpelko (2 mainintaa) ja huimaus. 1 prosentti haastatelluista ei vastannut tähän kysymykseen.\n10 9 Kuvio 7b: Pelkääminen kodin ulkopuolella liikkuessa /liikenteessä. 8. Asunnon varustelutaso ja turvallisuus 75-vuotiailta kysyttiin, onko heidän asunnossaan kuviossa 8 esitellyt varustelutasoon ja turvallisuuteen liittyvät asiat kunnossa. Asunnot olivat varustelutasoltaan pääasiassa hyvin nykyaikaisia. Yhteensä 7 haastatellulta kuitenkin puuttui asunnosta suihku. Heistä 1:llä oli sisäsauna ja 6:lla ainoastaan ulkosauna. Kaikista haastelluista vain 5 prosentilla oli asunnossaan kylpyamme. Sisäsauna oli 88 prosentilla ja ulkosauna 23 prosentilla 75-vuotiaista. Osalla haastatelluista oli sekä sisä- että ulkosauna. Pelkän ulkosaunan omisti 23 haastateltua. Puulämmitteisen uunin, takan, hellan, kiukaan tai muun sellaisen omisti 73 prosenttia haastatelluista. Hätänumero oli puhelimen lähellä 68 prosentilla. Palovaroitin oli toimiva ja oikein sijoitettu miltei jokaisen 75-vuotiaan kodissa, eli yhteensä 94 prosentilla, samoin kuin sähkölaitteet ja - johdot 97 prosentilla. Tukevat taloustikkaat tai emännänjatkos oli tarvittaessa saatavilla 81 prosentilla haastatelluista. 13 prosentilla haastatelluista oli asunnossaan liukkaat lattiat. 17 prosentilla oli kompastumis- tai liukastumisvaaraa aiheuttavia mattoja. 61 prosentilla oli asunnossaan portaita, mutta portaissa oli kaiteet vain 41 prosentilla kaikista haastatelluista. Kulkuväylät olivat sisällä vapaat 97 prosentilla. Pesutilojen ja saunan lattialle oli 33 prosenttia haastatelluista hankkinut liukuesteet. Asunnon kynnykset olivat matalat 87 prosentilla. Sisällä ja ulkona oli riittävä valaistus 99 prosentilla 75- vuotiaista. Kulkuväylät olivat ulkona kunnossa, esimerkiksi talvella hiekoitetut, 92 prosentilla.\n11 10 Kuvio 8: Asunnon varustelutaso ja turvallisuus. 9. Asunnossa tehdyt muutostyöt Kuviossa 9 esitetään tehdyt, kotona asumista helpottavat, kiinteät asunnonmuutostyöt 75- vuotiaiden haastateltujen kodeissa. Suurimmalla osalla, eli 73 prosentilla, muutostöitä ei ollut tehty. Yleisin tehty muutostyö oli tukikaiteiden asennus 8 prosentilla sekä kynnysten poisto 7 prosentilla. Lisäksi oli tehty ammeen poisto 4 prosentilla, valaistuksen parantaminen 4 prosentilla, luiskan rakentaminen portaiden tilalle tai viereen 2 prosentilla sekä ovien levennys 1 prosentilla. Haastatelluista 8 prosenttia kertoi, että heidän kotonaan oli tehty jokin muu asunnonmuutostyö. Remonttia oli tehty saunaan ja pesutiloihin (3 mainintaa), koko taloon (2 mainintaa), keittiöön ja wc-tiloihin. Kahdella henkilöllä oli taloon vaihdettu ikkunat ja kahdella lisätty portaisiin kaiteita. Lisäksi oli vaihdettu keskuslämmityskattila, uusittu lattiaa ja kattoa ja madallettu kynnyksiä. Osalla haastatelluista kotona oli tehty useampia muutostöitä ja osalla muutostyöt olivat yksittäisiä. 1 prosenttia haastatelluista jätti vastaamatta tähän kysymykseen.\n12 11 Kuvio 9: Tehdyt, kotona asumista helpottavat, muutostyöt. 10. Asunnossa tarvittavat muutostyöt 83 prosenttia haastatelluista ei kaivannut tällä hetkellä kotiinsa mitään muutostöitä (Kuvio 10). 4 prosenttia kertoi tarvitsevansa tukikaiteita, 3 prosenttia kynnyksen poistoa, 2 prosenttia valaistuksen parantamista, 1 prosentti luiskan rakentamista ja 1 prosentti ovien leventämistä. 2 prosenttia haastatelluista jätti vastaamatta tähän kysymykseen. Haastatelluista 75-vuotiaista 10 prosenttia kertoi tarvitsevansa jonkin muun muutostyön tai korjauksen asuntoonsa. Muita asunnonmuutostöitä tarvittiin eniten pesu- tai WC-tiloihin (6 mainintaa). Näitä olivat esimerkiksi WC-remontti, pesutilojen remontti ja suihkutilojen tekeminen sisälle asuntoon. Kaksi henkilöä mainitsi, että saunaan tarvittiin tukikaiteet. Lisäksi tarvittiin ikkunaremontti (2 mainintaa), lattiaremontti (2 mainintaa), vesiputkien siirtäminen pintaan, portaiden madallus, lämmityksen uusiminen, kynnysten madaltaminen, kaide portaisiin ja luiska ulkorappusiin.\n13 12 Kuvio 10: Tarvittavat asunnonmuutostyöt. 11. Viestintävälineiden käyttö Haastatelluista 75-vuotiaista 87 prosentilla oli käytössään kännykkä ja 61 prosentilla lankapuhelin (Kuvio 11). Yhteensä 47 prosentilla oli käytössään sekä kännykkä että lankapuhelin, 39 prosentilla pelkästään kännykkä ja 13 prosentilla vain lankapuhelin. 21 prosenttia haastatelluista käytti internettiä ja 15 prosenttia sähköpostia. Kuvio 11: 75-vuotiaiden viestintävälineiden käyttö.\n14 Arjen teknologian käyttö 66 prosenttia 75-vuotiaista kertoi, ettei heillä ole ongelmia uudenlaisen teknologian esim. digiboxin, kodinkoneiden, sirukortinlukijan, pankkiautomaatin tai bensa-automaatin käytössä (Kuvio 12). 1 prosentti haastatelluista jätti vastaamatta tähän kysymykseen. Noin kolmasosalla eli 34 prosentilla haastatelluista ongelmia uudenlaisen tekniikan kanssa kuitenkin oli. 6 prosenttia haastatelluista kertoi, ettei käytä uudenlaista tekniikkaa ollenkaan. He eivät edes halunneet opetella käyttöä. Pankkikortin käytössä ongelmia oli 6 prosentilla. 4 prosenttia haastatelluista kertoi, että maksaa aina käteisellä. Rahaa haettiin joko pankista tai pankkiautomaatista. Pankkikortin tunnusluvun muistaminen tuotti myös ongelmia (3 mainintaa). 3 prosentilla haastatelluista ei ollut pankkikorttia ollenkaan. Kännykän käytössä oli ongelmia 6 prosentilla. Kännykän kaikkia toimintoja ei osattu käyttää (4 mainintaa). Erityisesti ongelmia oli tekstiviestin kirjoittamisessa ja lukemisessa (4 mainintaa). Yksi haastatelluista kertoi, että hänellä oli kännykkä, mutta hän ei käyttänyt sitä. Bensa-automaatilla tankkaaminen tuotti ongelmia 5 prosentille haastatelluista. Ongelmia oli myös tietokoneen ja digiboksin käytössä. Kolme haastateltua kertoi, että ongelmia uudenlaisen tekniikan käyttämisessä oli nimenomaan sairauden vuoksi. Kaksi kertoi, että olivat arkoja käyttämään automaatteja, mutta pakkotilanteessa se onnistui. 7 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista ilmoitti tarvitsevansa tukea uudenlaisen tekniikan käytössä (Kuvio 12). Haastatellut toivoivat erilaisia kursseja mm. kännykkäkursseja (3 mainintaa), tietokonekursseja (2 mainintaa) ja kortinkäyttökursseja. Monia haastatelluista autettiin ja neuvottiin tekniikan käytössä. Apua saatiin lapselta (4 mainintaa), ystävältä (3 mainintaa) tai puolisolta (2 mainintaa). Kuvio 12: Vaikeuksia arjen teknologian käytössä.\n15 Liikkuminen kaksi kilometriä pidemmillä matkoilla Kuvio 13 esittelee haastateltujen 75-vuotiaiden tavallisesti käyttämät liikkumistavat. Yksi haastateltu on voinut mainita useammankin vaihtoehdon. Tavallisin liikkumistapa oli omalla autolla itse ajaen (69 %). 58 prosenttia haastatelluista liikkui kävellen ja 55 prosenttia pyörällä. 27 prosenttia matkusti puolison, sukulaisten tai tuttavien kyydissä. Julkisia kulkuneuvoja tai taksia käytti 7 prosenttia 75-vuotiaista. 2 prosenttia kertoi tarvitsevansa kuljetuspalvelua. Palvelulinjaa tai asiointikuljetusta ei tällä hetkellä käyttänyt kukaan haastatelluista. Osalle kuitenkin annettiin tietoa palveluliikenteestä. Muita liikkumistapoja käytti 4 prosenttia. Heistä potku- tai pyöräkelkalla liikkui 5 henkilöä ja rollaattoria käytti apunaan 4 henkilöä. 1 prosentti haastatelluista kertoi, ettei juuri poistu kotoaan. Syynä tähän oli sairaus. Kuvio 13: 75-vuotiaiden tavalliset liikkumistavat. 14. Matka lähimpiin palveluihin 75-vuotiailta kysyttiin, kuinka pitkä matka heillä on lähimpiin palveluihin esim. kauppaan, apteekkiin ja pankkiin. 49 prosenttia haastatelluista asui 0 2 kilometrin päässä lähimmistä palveluista (Kuvio 14). 16 prosentilla matkaa kertyi 3 5 kilometriä. 20 prosenttia asui 6 10 kilometrin päässä lähimmistä palveluista. Yli 11 kilometrin matka palveluiden äärelle oli 16 prosentilla 75-vuotiaista. Niistä 75-vuotiaista, jotka ilmoittivat tarvitsevansa kuljetuspalvelua, 33 prosenttia asui 0 2 kilometrin päässä palveluista ja 66 prosenttia 3 5 kilometrin päässä.\n16 15 Kuvio 14: Matka lähimpiin palveluihin. 15. Asuinalueen soveltuvuus ikääntyville Haastatelluista 75-vuotiaista 84 prosentin mielestä oma asuinalue soveltui ikääntyville (Kuvio 15). 16 prosentin mielestä oma asuin alue ei sopinut ikääntyville. Heiltä kysyttiin, mitä asuinalueella tulisi muuttaa. 12 prosenttia toivoi, että palvelut (erityisesti kauppa) olisivat lähempänä. Haastatelluista viisi kertoi, että kulkeminen oli hankalaa. Kaksi henkilöä toivoi, että teiden kunnosta pidettäisiin parempaa huolta (esimerkiksi talvella lumen auraus). Lisäksi kerrottiin, että omalla asuinalueella ei asunut muita samanikäisiä ja siellä oli yksinäistä. Kuvio 15: Arvio asuinalueen soveltuvuudesta ikääntyville.\n17 Asuinalueen vaaranpaikat Haastatelluista 75-vuotiaista 5 prosentin mielestä omalla asuinalueella ei ollut vaaranpaikkoja. 27 prosenttia kertoi, mitä vaaranpaikkoja omalla asuinalueella oli. Pyörätien puuttuminen koettiin vaaralliseksi monilla teillä (8 mainintaa) esimerkiksi Lappajärvellä Länsirannantiellä ja Vanhalantiellä, Kauhavalla Sippolantiellä, Ylihärmässä Valtatie 19:llä ja Evijärvellä Kantatie 68:lla. Liukkaus ja tien auraamattomuus omalla tiellä aiheutti myös ongelmia talvella (5 mainintaa) esimerkiksi Kauhavalla Kaaritien loppuosa ja Evijärvellä Lähteentie. Muita vaaranpaikkoja olivat: Alahärmässä Valtatie 19: kova liikenne (2 mainintaa), erityisesti Hakolan risteys (2 mainintaa) ja Myllärintien risteys ei noudateta nopeusrajoituksia Sairaalantie kapea ja vilkasliikenteinen Kuoppalantie huonossa kunnossa ja paljon liikennettä Kulnevintien ja Härmäntien risteys: isot, pitkäoksaiset männyt peittävät näkyvyyttä Kauhavalla Rantatie pimeä ja kuoppainen (2 mainintaa) Jylhäntien ja Kauppatien risteys Valtatie 19 risteys Fransuntien ja Ratatien risteys (pitäisi saada liikenneympyrä) Tanelintie muhkurainen, vaikea kävellä Sippolantiellä ei katuvaloja Koppalan mutka Jylhäntiellä: Mutkantie routii ja tulee syviä kuoppia viemäröinnistä johtuen Myntäntiellä ei katuvaloja Kortesjärvellä Kukkolantien ja Jääkärintien risteys: huono näkyvyys Förstintien liittymä: tonttien ja liittymän kohdalla ei noudateta nopeusrajoituksia Pahkakankaan ja Valtatie 63 risteys (toivotaan levikettä ja katuvaloa) Valtatie 63 ja Vistintien risteys (tarvittaisiin levike) Jääkärintien ja Rauhalantien risteysalue vaarallinen erityisesti jalankulkijoille\n18 17 Lappajärvellä Länsirannantiellä ajetaan ylinopeutta Hyytisentien ja Vanhalantien risteys vaarallinen erityisesti talvella Kantatie 68 liian kapea Itäkylän kohdalla: Itäkylän risteykseen olisi hyvä saada liikenneympyrä Itäkylässä ajetaan ylinopeutta Ylihärmässä Rannanjärventie kapea ja mutkainen (2 mainintaa) Pöyhösen risteys Pappilankujalta päätielle kääntyminen (liikennemerkki edessä)\n19 18 C. TERVEYS JA TOIMINTAKYKY 17. Arvio omasta terveydestä Haastatelluilta 75-vuotiailta kysyttiin heidän omaa arviota terveydestään (Kuvio 16). Hieman alle puolet haastatelluista arvioi terveytensä hyväksi. Heistä 7 prosentin mielestä terveys oli erittäin hyvä ja 42 prosentin mielestä melko hyvä. 44 prosenttia arvioi terveytensä tyydyttäväksi. 7 prosentin arvio terveydestään oli melko huono ja yhdellä haastateltavalla huono. Kuvio 16: Arvio omasta terveydestä. 18. Terveys edellisvuoteen verrattuna Edellisvuoteen verrattaessa 65 prosenttia haastatelluista koki terveytensä pysyneen jokseenkin samanlaisena (Kuvio 17). 10 prosenttia koki terveytensä vähän paremmaksi ja 3 prosenttia paljon paremmaksi. 19 prosentilla terveys oli huonontunut vähän ja 3 prosentilla paljon. Niistä 75-vuotiaista, jotka kokivat terveytensä paljon huonommaksi edellisvuoteen verrattuna, 50 prosenttia arvioi terveytensä tällä hetkellä tyydyttäväksi ja 50 prosenttia melko huonoksi. Vähän huonommaksi terveytensä edellisvuoteen verrattuna arvioineista 22 prosentilla terveys oli oman arvion mukaan tällä hetkellä melko hyvä, 58 prosentilla tyydyttävä ja 19 prosentilla melko huono.\n20 19 Kuvio 17: Arvio omasta terveydestä edellisvuoteen verrattuna. 19. Aika viimeisestä lääkärissä käynnistä Viimeisestä lääkärissä käynnistä oli valtaosalla haastatelluista 75-vuotiaista kulunut aikaa alle vuosi (Kuvio 18). 29 prosenttia oli käynyt lääkärissä kuukauden sisällä, 37 prosenttia alle puolen vuoden sisällä ja 17 prosenttia alle vuoden sisällä. 12 prosentilla haastatelluista aikaa oli kulunut yli vuosi. 5 prosentilla aikaa lääkärissä käynnistä oli kulunut niin pitkään, että he eivät muistaneet sen tarkkaa ajankohtaa. Heistä 67 prosenttia koki terveytensä tällä hetkellä melko hyväksi ja jokseenkin samanlaiseksi viime vuoteen verrattuna. 11 prosentin mielestä oma terveys oli tällä hetkellä tyydyttävä, mutta vähän huonompi viime vuoteen verrattuna ja samoin 11 prosentin mielestä tyydyttävä sekä jokseenkin samanlainen viime vuoteen verrattuna. Lisäksi 11 prosenttia koki terveytensä erittäin hyväksi ja jokseenkin samanlaiseksi viime vuoteen verrattuna. Kuvio 18: Aika viimeisestä lääkärin vastaanotolla käynnistä.\n21 Lääkärin toteamat pitkäaikaissairaudet ja vammat 92 prosentilla haastatelluista oli jokin lääkärin toteama pitkäaikaissairaus tai vamma (Kuvio 19 a). 8 prosentilla 75-vuotiaista ei ollut mitään sairautta tai vammaa. Kuvio 19 a: Lääkärin toteamat pitkäaikaissairaudet ja vammat. Tavallisimpia sairauksia olivat sydän- ja verenkiertoelimistön sairaudet, joita oli 68 prosentilla haastatelluista (Taulukko 1). Niitä olivat mm. verenpainetauti (43 %), hyperkolesterolemia (16 %), sepelvaltimotauti (13 %), sydämen rytmihäiriöt (12 %) ja sydämen vajaatoiminta (4 %). Aineenvaihdunnan sairauksia oli 28 prosentilla haastatelluista. Yleisimpiä aineenvaihdunnan sairauksia olivat diabetes (20 %) ja kilpirauhasen sairaudet (8 %). Tuki- ja liikuntaelinsairauksia oli 34 prosentilla haastatelluista. Tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista yleisimpiä olivat artroosi (12 %), nivelreuma (9 %) ja osteoporoosi (3 %). 9 prosentilla haastatelluista 75-vuotiaista oli tekonivel joko polvessa (7 %) tai lonkassa (2 %). Syöpäsairauksia oli 14 prosentilla haastatelluista (esimerkiksi eturauhassyöpä 6 prosentilla ja rintasyöpä 3 prosentilla). Neurologisia sairauksia (mm. aivoinfarkti 4 % ja muistisairaudet 3 %) oli 13 prosentilla. Hengityselinsairaus (mm. astma 8 % ja uniapnea) oli 12 prosentilla. Aistinelinsairauksia (mm. kaihi 4 % ja silmänpainetauti) oli 11 prosentilla. Urologisia sairauksia oli 10 prosentilla. Näistä yleisin oli eturauhasen liikakasvu (8 %). Ruoansulatuskanavan sairauksia (mm. refluksitauti ja palleatyrä) oli 7 prosentilla. Muita yksittäisinä esiintyneitä sairauksia oli 8 prosentilla haastatelluista. Tähän ryhmään kuuluivat mm. psyykkiset sairaudet, psoriasis ja allergiat.\n22 21 SYDÄN- JA VERENKIERTOELIMISTÖN SAIRAUDET 68 % TUKI- JA LIIKUNTAELINSAIRAUDET 34 % AINEENVAIHDUNNAN SAIRAUDET 28 % SYÖPÄSAIRAUDET 14 % NEUROLOGISET SAIRAUDET 13 % HENGITYSELINSAIRAUDET 12 % AISTINELINSAIRAUDET 11 % UROLOGISET SAIRAUDET 10 % RUOANSULATUSKANAVAN SAIRAUDET 7 % MUUT VAMMAT JA SAIRAUDET 8 % Taulukko 1. Lääkärin toteamat pitkäaikaissairaudet ja vammat. 47 prosentilla haastatelluista sairaudet tai vammat eivät vaikeuttaneet arkipäivässä selviytymistä (Kuvio 19 b). 12 prosenttia haastatelluista jätti kertomatta, vaikeuttivatko sairaudet tai vammat selviytymistä. 41 prosentille haastatelluista sairaudet tai vammat kuitenkin tuottivat erilaisia vaikeuksia. Sairaus aiheutti kipuja 8 prosentille haastatelluista ja väsymystä 4 prosentille haastatelluista. Hengenahdistusta ja hengitysvaikeuksia oli 4 prosentilla. Haastatelluista 3 prosenttia kertoi, että heidän on sairautensa vuoksi vältettävä rasitusta. Samoin 3 prosenttia kertoi, että jalat eivät toimi kunnolla sairauden vuoksi. 2 prosenttia haastatelluista kertoi, että sairaus aiheutti kankeutta. 2 prosenttia kertoi, että sairauden vuoksi piti käydä usein wc:ssä. 2 prosentilla kumartelut ja kyykistelyt eivät onnistuneet ja 2 prosentilla näkökyvyn heikentyminen vaikeutti arkipäivää. Muita mainittuja sairauden aiheuttamia vaikeuksia olivat huimaus (2 mainintaa), muistin heikentyminen (2 mainintaa), hidastuminen (2 mainintaa), rytmihäiriöt ja rintaoireet (2 mainintaa). Kaksi henkilöä kertoi, että eivät sairautensa vuoksi jaksaneet liikkua. Yksittäisiä sairauden aiheuttamia ongelmia olivat tasapainon heikentyminen, nilkan turpoaminen, kun kävelee paljon, heikotus ja pahoinvointi, taloudelliset haitat, masennus sekä selän väsyminen. Eräs haastatelluista kertoi, että sairauden seurauksena kädessä ei ole riittävää tarkkuutta ja eräs kertoi, että pukeutuminen ja riisuutuminen olivat hankalaa. Yksi haastatelluista kertoi sairauden vaikeuttavan kaikkia päivittäisiä toimintoja.\n23 22 Kuvio 19 b: Vaikeuttaako sairaus tai vamma arkipäivää? 21. Lääkkeiden käyttö Haastatelluista 75-vuotiaista 7 prosenttia kertoi, ettei käytä lääkkeitä ollenkaan (Kuvio 20). 91 prosenttia haastatelluista käytti lääkkeitä. 2 prosenttia jätti vastaamatta tähän kysymykseen. Kuvio 20: Säännöllinen lääkitys. 22. Lääkkeiden käytön määrä sekä lääkedosetin käyttö Lääkkeitä käyttävien 75-vuotiaiden päivittäin syömien eri lääkkeiden määrän keskiarvo oli koko Kuntayhtymä Kaksineuvoisen alueella 4,1 lääkettä. 62 prosenttia lääkkeitä käyttävistä haastatelluista 75-vuotiasta käytti 1 4 eri lääkettä. 5 9:ää eri lääkettä käytti 35 prosenttia ja yli 10:tä eri lääkettä käytti 4 prosenttia.\n24 23 Yli puolella (60 %) niistä haastatelluista 75-vuotiaista, jotka käyttivät lääkkeitä, ei ollut käytössään lääkedosettia (Kuvio 21). 33 prosenttia käytti lääkedosettia. 7 prosenttia lääkkeitä käyttävistä 75- vuotiaista jätti vastaamatta tähän kysymykseen. Kuvio 21: Lääkedosetti käytössä. Haastatelluista 75-vuotiasta 81 prosenttia (Kuvio 22) arvioi käyttävänsä lääkkeitä sopivasti. Sopivana pidettiin 1 lääkettä (8 %), 2 lääkettä (18 %), 3 lääkettä (21 %), 4 lääkettä (13 %), 5 lääkettä (10 %), 6 lääkettä (9 %), 7 lääkettä (7 %), 8 lääkettä (2 %), 9 lääkettä (3 %), 10 lääkettä (2 %) sekä 11 lääkettä (1 %). Lisäksi sopivana pidettiin sitä, että päivittäin käytettäviä lääkkeitä ei ollut ollenkaan (3 %). 4 prosenttia jätti kertomatta, kuinka montaa lääkettä piti sopivana määränä. 10 prosenttia 75-vuotiaista koki käyttävänsä lääkkeitä liian paljon (Kuvio 22). Liian suurena määränä lääkkeitä pidettiin 2 lääkettä (15 %), 3 lääkettä (10 %), 4 lääkettä (10 %), 6 lääkettä (15 %), 7 lääkettä (10 %), 8 lääkettä (15 %), 9 lääkettä (5 %), 11 lääkettä (5 %) ja 12 lääkettä (5 %). 5 prosentti ei kertonut montaako lääkettä pitää liian paljona. Lisäksi 5 prosenttia piti liian suurena määränä sitä, että päivittäin käytettäviä lääkkeitä ei ollut ollenkaan. 1 prosentti eli yksi 75-vuotias koki käyttävänsä lääkkeitä mielestään liian vähän (Kuvio 22). Hän käytti kahta eri lääkettä päivittäin. Yhteensä 8 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista ei kertonut omaa arviotaan lääkkeiden käyttönsä määrästä.\n25 24 Kuvio 22: Oma arvio lääkkeiden käytön määrästä. 23. Alkoholin käyttö Haastatelluilta 75-vuotiailta kysyttiin, kuinka usein he juovat alkoholia (Kuvio 23). 51 prosenttia kertoi, ettei käytä koskaan alkoholia. 33 prosenttia juo noin kerran kuukaudessa, 12 prosenttia 2 4 kertaa kuukaudessa ja 3 prosenttia 2 3 kertaa viikossa. 2 prosenttia 75-vuotiaista käytti alkoholia 4 kertaa viikossa. Kuvio 23: Alkoholin käyttö. 24. Alkoholin käytön määrä Alkoholin käytön riskirajana yli 65-vuotiailla pidetään 2 annosta alkoholia kerralla sekä 7 annosta alkoholia viikossa. Yksi annos on esimerkiksi pullollinen keskiolutta, lasi viiniä tai grogi. Alkoholia käyttävistä haastatelluista 75-vuotiaista suurin osa käytti alkoholia alle tämän riskirajan (Kuvio 24). 37 prosenttia joi yleensä vähemmän kuin yhden annoksen, 35 prosenttia yhden annoksen ja 21\n26 25 prosenttia kaksi annosta alkoholia. 7 prosenttia haastatelluista kertoi käyttävänsä alkoholia tavallisesti kolme annosta tai enemmän. Kuvio 24: Montako annosta alkoholia 75-vuotias yleensä ottaa? 25. Kysely ikäihmisen alkoholinkäytöstä Alkoholia käyttävien 75-vuotiaiden kanssa keskusteltiin tarvittaessa alkoholin käytöstä Ikäihmisen alkoholinkäytön puheeksiottamisen lomakkeen avulla. Heistä 7 prosentin kanssa lomake täytettiin kotikäynnin aikana (Kuvio 25). 93 prosentin kanssa lomaketta ei täytetty kotikäynnillä. Se voitiin kuitenkin jättää kotiin myös itse täytettäväksi. Kuvio 25: Ikäihmisen alkoholin puheeksiottamisen lomakkeen täyttäminen hyvinvointia edistävällä kotikännillä.\n27 Tupakointi Suurin osa (93 %) haastatelluista 75-vuotiaista ei polttanut tupakkaa (Kuvio 26). 6 prosenttia tupakoi. He polttivat puoli askia päivässä (2 mainintaa), 10 savuketta päivässä (2 mainintaa), 13 savuketta päivässä, savuketta päivässä, yhden askin päivässä, 5 10 savuketta päivässä, savuketta päivässä ja piippua puolikkaan rasian päivässä. Kukaan haastateltavista ei kärsinyt passiivisesta tupakoinnista. Kuvio 26: Tupakointi. 27. Hampaat Kuvio 27 kertoo, kuinka suurella osalla haastatelluista 75-vuotiaista oli omat hampaat, osaproteesi tai kokoproteesi. Kokoproteesi oli hieman yli puolella eli 52 prosentilla haastatelluista. Osaproteesi oli 30 prosentilla ja omat hampaat 18 prosentilla 75-vuotiaista. Kuvio 27: Hampaat.\n28 Säännöllinen suuhygieniasta huolehtiminen Haastatelluista 75-vuotiaista miltei kaikki (95 %) huolehtivat säännöllisesti suuhygieniastaan (Kuvio 28). 5 prosentilla suun hoito ei ollut säännöllistä. Syynä tähän oli se, ettei puhdistaminen ollut tullut tavaksi (3 mainintaa). Haastatelluista yksi kertoi, että syynä pesemättömyyteen oli laiskuus ja yksi kertoi, että joskus hampaiden pesu unohtuu. Kuvio 28: Säännöllinen suuhygieniasta huolehtiminen. 29. Aika edellisestä hammashoidossa käynnistä Vastaukset viimeiselle hammashoidossa käynnin ajankohdalle olivat hyvin vaihtelevia (Kuvio 29). 39 prosentilla aikaa oli kulunut alle vuosi. 16 prosentilla 1 3 vuotta. Yli kolme vuotta aikaa oli kulunut 21 prosentilla. 24 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista vastasi, että ei muista, koska siitä on kulunut niin kauan aikaa. Kuvio 29: Aika viimeisestä hammashoidossa käynnistä.\n29 Ruokahalu Haastatelluista 75-vuotiaista 74 prosentilla oli hyvä ruokahalu ja 22 prosentilla kohtalainen (Kuvio 30). 4 prosenttia vastasi, että heillä on huono ruokahalu. Heistä kolme kertoi, että ruoka ei vain maistunut. Yksi kertoi, että ei tuntenut nälkää. Eräs kertoi, että lääkitys vie ruokahalun ja yksi haastatelluista oli juuri sairastanut mahasyövän ja nyt toipumisvaiheessa ruokahalu oli huono. Kuvio 30: Ruokahalu. 31. Lämpimän aterian syöminen päivittäin Päivittäin lämpimän aterian söi 99 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista (Kuvio 31). 1 prosentti kertoi, ettei yleensä syö lämmintä ateriaa päivän aikana. Heistä yksi kertoi, että ei tule vain aikaiseksi syödä lämmintä ateriaa joka päivä. Yhden haastatellun mielestä ruoan ravintosisällöllä oli enemmän merkitystä kuin sillä syökö lämpimän ruoan. Kuvio 31: Lämpimän aterian syöminen päivittäin.\n30 Yli viisi lasia nestettä vuorokaudessa Yli 5 lasia nestettä vuorokaudessa joi tavallisesti 93 prosenttia vastaajista (Kuvio 32). 7 prosentilla nesteen nauttiminen jäi alle 5 lasiin vuorokaudessa. Yksi henkilö (0,5 %) jätti vastaamatta tähän kysymykseen. Kuvio 32: Riittävä nesteen saanti. 33. Riittävä levon saanti yön aikana sekä nukahtamis- /unilääkkeiden käyttö 78 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista kertoi saavansa riittävästi lepoa yön aikana (Kuvio 33a). 1 prosentti haastateltavista ei vastannut tähän kysymykseen. 21 prosenttia haastatelluista 75 vuotiaista ei saanut yön aikana riittävästi lepoa. Heistä 7 prosenttia kertoi, että he saivat nukutuksi vain lyhyitä pätkiä (esimerkiksi vessassa piti käydä monta kertaa yön aikana). 5 prosenttia kertoi, että nukahtaminen illalla oli vaikeaa. 4 prosenttia ei saanut nukuttua kipujen vuoksi. Kaksi haastatelluista kertoi nukkuvansa yöllä noin 4 tuntia ja kaksi kertoi, että he eivät saaneet nukuttua, koska murehtivat yöllä asioita. Uneen vaikuttivat myös kuu, jalkojen polttelu yöllä, hikoilu yöllä sekä yölliset äänet. Eräs haastatelluista kertoi, että pieni liike yöllä ( nyppiminen ) häiritsi unta, eikä sopivaa asentoa oikein löytynyt. Haastatelluista yksi kertoi, että päivä ja yö olivat vähän vaihtaneet paikkaa hänen elämässään.\n31 30 Kuvio 33a: Riittävä levon saanti yön aikana. Haastatelluista 75-vuotiaista suurin osa (72 %) ei käyttänyt nukahtamis- /unilääkkeitä (Kuvio 33b). Heistä 72 prosenttia kertoi, että saa nukuttua riittävästi ja 18 prosenttia ei saanut riittävästi lepoa yön aikana. 15 prosenttia (Kuvio 33b) haastatelluista 75-vuotiaista kertoi käyttävänsä joskus nukahtamis- /unilääkkeitä. Heistä 72 prosenttia sai yön aikana riittävästi lepoa ja 29 prosenttia ei. 13 prosenttia (Kuvio 33b) 75-vuotiaista kertoi, että käyttää säännöllisesti nukahtamis- /unilääkkeitä. Heistä 73 prosenttia sai riittävästi lepoa yön aikana ja 27 prosenttia ei. 1 prosentti haastatelluista jätti kokonaan vastaamatta nukahtamis- ja unilääkkeiden käyttöä koskevaan kysymykseen. Kuvio 33b: Nukahtamis- /unilääkkeiden käyttö.\n32 31 Verrattaessa nukahtamis- /unilääkkeiden käyttöä sekä kaatumistapauksia saatiin seuraavanlaisia tuloksia. Nukahtamis- /unilääkettä joskus käyttävistä 75-vuotiaista viimeksi kuluneen vuoden aikana oli kaatunut 17 prosenttia. Heistä hieman yli puolet oli kaatunut yhden kerran ja muut 2-5 kertaa. Kaatumisia oli tapahtunut sekä sisällä että ulkona. 75-vuotiaat, jotka käyttivät nukahtamis- /unilääkettä säännöllisesti, oli kuluneen vuoden aikana kaatunut 7 prosenttia. Vain yksi heistä oli kaatunut useammin kuin yhden kerran. Kaatumisia oli tapahtunut yhtä paljon sisällä ja ulkona. 34. Hengästyttävän liikunnan harrastaminen vähintään puoli tuntia päivässä 75-vuotiailta kysyttiin, kuinka usein he harrastavat hengästyttävää liikuntaa vähintään puoli tuntia päivässä (Kuvio 34). 54 prosenttia haastatelluista liikkui päivittäin ja 33 prosenttia 1 3 kertaa viikossa. 5 prosenttia harrasti liikuntaa vähemmän kuin kerran viikossa. 8 prosenttia haastatelluista kertoi, ettei harrasta liikuntaa. Syitä tähän olivat sairaus (3 mainintaa), kipu (3 mainintaa), hengästyminen (2 mainintaa) ja laiskuus (2 mainintaa). Lisäksi yksittäisiä mainittuja syitä olivat liikkumisen hankaluus, huonot jalat ja talvella huono sää. Erään haastatellun mielestä liikunta oli turhaa, koska pitää tehdä töitä ja eräs kertoi harrastavansa vain hyötyliikuntaa. Kuvio 34: Hengästyttävän liikunnan harrastaminen vähintään puoli tuntia päivässä. 35. Vaikeuksia liikunnan harrastamisessa Yli puolet (60 %) haastatelluista 75-vuotiaista koki, ettei heillä ollut vaikeuksia liikunnan harrastamisessa (Kuvio 35). Yksi haastateltava (0,5 %) jätti vastaamatta tähän kysymykseen.\n33 32 40 prosentilla haastatelluista 75-vuotiaista vaikeuksia kuitenkin ilmeni. Liikunnan harrastamista vaikeuttivat erityisesti kivut (19 %) Eniten kipua esiintyi jaloissa (12 %). Liikunnan harrastamista vaikeuttivat myös sairaus (5 %), hengästyminen (4 %) sekä kävelyn vaikeus ja kankeus (4 %). Muita mainintoja olivat selän ja jalkojen väsyminen (4 mainintaa), huonot sääolosuhteet (4 mainintaa) ja huono tasapaino (3 mainintaa). Myös tekonivelet (3 mainintaa), huono tasapaino (3 mainintaa) ja väsyminen (2 mainintaa) vaikeuttivat liikuntaa. Yksittäisinä liikkumista vaikeuttavina asioina mainittiin hidastuminen, katkokävelyoireet, sydänoireet ja yleinen liikkumisen hankaluus. Kuvio 35: Vaikeuksia liikunnan harrastamisessa. 36. Ongelmia portaiden käytössä 78 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista kertoi, ettei heillä liittynyt ongelmia portaiden käyttöön (Kuvio 36). 22 prosentilla ongelmia oli. Portaiden käyttöön liittyvät ongelmat olivat monenlaisia. Haastatelluista 5 prosenttia kertoi, että portaissa kulkeminen otti polviin. 4 prosenttia kertoi, että portaissa tuli olla kaide, jotta kulkeminen niissä onnistui. 3 prosenttia haastatelluista kertoi hengästyvänsä portaissa. Myös 3 prosentilla oli huimausta. Rappuja alas tultaessa oli vaikeuksia 3 prosentilla. Kolmella haastatellulla oli portaiden käytössä ongelmia jalkojen voimattomuuden vuoksi. Samoin kolme haastateltua kertoi, että vuorotahtiin kulkeminen portaissa ei onnistunut. Jalkakipu vaikeutti kolmen haastatellun portaissa kulkemista. Portaissa aiheuttivat ongelmia myös huono tasapaino (2 mainintaa), hitaus, nilkan huono toiminta ja huono kävely. Yksi haastatelluista kertoi, että ei vain tahdo jaksaa nousta portaita.\n34 33 Kuvio 36: Ongelmia portaiden käytössä. 37. Kaatuminen viimeksi kuluneen vuoden aikana 72 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista ei ollut kaatunut viimeksi kuluneen vuoden aikana (Kuvio 37a). 21 prosenttia haastatelluista oli kaatunut ulkona ja 9 prosenttia sisällä. Sekä ulkona että sisällä oli kaatunut 6 henkilöä (3 %). Viimeisen puolen vuoden aikana ulkona kaatuneista 71 prosenttia oli kaatunut kerran ja 17 prosenttia kaksi kertaa. Kaksi henkilöä oli kaatunut monta kertaa. Yksi henkilö oli kaatunut ulkona kolme kertaa, yksi neljä kertaa ja yksi henkilö viisi kertaa. Yksi ulkona kaatuneista ei kertonut, kuinka monesti oli kaatunut. Sisällä kaatuneista 61 prosenttia oli kaatunut kerran ja 33 prosenttia kaksi kertaa. Yksi henkilö oli kaatunut sisällä kolme kertaa. Kuvio 37a: Kaatuminen viimeksi kuluneen vuoden aikana.\n35 34 43 prosenttia viimeisen vuoden aikana kaatuneista ei ollut satuttanut itseään kaatuessaan (Kuvio 37b). Hieman yli puolet (57 %) kaatuneista kuitenkin oli satuttanut itseään. Mustelmia kaatumisen seurauksena sai seitsemän henkilöä ja haavan kolme henkilöä. Polveaan satutti kaatuessaan neljä henkilöä ja selkänsä kaksi henkilöä. Kipua oli tullut myös lonkkaan, ranteeseen, kylkeen, häntäluuhun ja olkapäähän. Yksi henkilö kertoi satuttaneensa peukalonsa ja yksi oli lyönyt kasvonsa. Murtuma kaatumisen seurauksena oli tullut neljälle henkilölle. Lisäksi kaatumisen seurauksena oli tullut yksi nilkan nyrjähdys ja yksi venähdys. Yksi haastatelluista kertoi, että kaatuessaan hänen lonkkanivelensä oli mennyt sijoiltaan. Kuvio 37b: Satuttiko itsensä kaatuessaan? Niiltä haastatelluilta, jotka olivat kaatuneet viimeisen puolen vuoden aikana, kysyttiin myös omaa arviota siitä, miksi he olivat kaatuneet. 36 prosenttia arvio kaatumisen syynä olleen liukkauden. 15 prosenttia kaatuneista arvioi syyksi oman varomattomuuden tai huolimattomuuden. Neljä haastateltua kertoi, että syynä oli kompastuminen, neljä arveli syynä olleen huimauksen, kolme huonon tasapainon ja kolme jalkojen voimattomuuden tai toimimattomuuden. Muita syitä kaatumiseen olivat jalan takertuminen alustaan (3 mainintaa), epätasainen maasto (3 mainintaa), portaan unohtuminen, kömpelyys, liian äkkinäinen liikkeellelähtö ja väsymys. Eräs haastatelluista mainitsi kaatumisen syyksi huonot silmälasit ja eräs humalan. Yksi haastatelluista kertoi, että oli kaatunut siksi, että jalka ei noussut tarpeeksi. Yksi henkilö ei osannut arvioida kaatumisensa syytä. 38. Näkö 8 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista kertoi näkönsä olevan normaali (Kuvio 38a). 80 prosenttia näki hyvin luku- /silmälaseilla. 11 prosenttia koki näkevänsä huonosti silmälaseillaan. Syynä tähän oli kaihi (6 mainintaa), kostea silmänpohjan rappeuma (4 mainintaa) ja vanhat silmälasit (2\n36 35 mainintaa). Yhden haastatellun silmälasit oli juuri uusittu, mutta hän ei ollut niihin tyytyväinen. Yhdellä henkilöllä oli glaukooma, ja hän näki sen vuoksi huonosti. 1 prosentti haastatelluista kertoi olevansa sokeita (Kuvio 38a). Kukaan 75-vuotiaista ei kuitenkaan tarvinnut avustajaa. Ketkään haastatelluista eivät kertoneet, että heillä olisi heikentynyt näkö, mutta ei silmälaseja. Eikä kukaan ollut jättänyt omistamiaan silmälaseja käyttämättä. 1 prosentti jätti vastaamatta näköä koskevaan kysymykseen. Kuvio 38a: Näkö. Haastateltavilta kysyttiin onko heikentyneestä näöstä haittaa päivittäisessä elämässä (Kuvio 38b). Kaikki, jotka olivat kertoneet, että heidän näkönsä oli normaali tai he näkivät hyvin luku- /silmälaseilla, jättivät tämän kysymyksen väliin. Sen vuoksi 89 prosentilla haastatelluista vastaukseksi tähän kysymykseen tuli ei mainintaa. 7 prosenttia 75-vuotiaista koki, ettei heikentynyt näkö haitannut heidän päivittäistä elämäänsä. 5 prosentille heikentynyt näkö tuotti vaikeuksia. Heikentynyt näkö haittasi eniten lukemista (6 mainintaa). Lisäksi heikentynyt näkö vaikeutti tv:n katselua. Yksi kertoi, että asiointi oli vaikeaa ja kotityöt hankalia, koska ei näe kunnolla koneiden säätimiä. Kuvio 38b: Haittaa heikentyneestä näöstä päivittäisessä elämässä.\n37 Viimeisin näön tarkastus 49 prosentilla haastatelluista näkö oli tarkastettu vuoden sisällä (Kuvio 39). 1 3 vuoden sisällä näkö oli tarkastettu 28 prosentilla. 18 prosentilla näön tarkastamisesta oli kulunut yli kolme vuotta. 5 prosenttia haastatelluista ei pystynyt määrittelemään viimeisen näön tarkastuksen ajankohtaa, koska siitä oli kulunut niin kauan. 1 prosentti 75-vuotiaista vastasi, ettei näköä ole koskaan tarkastettu. Kuvio 39: Aika viimeisestä näön tarkastuksesta. 40. Kuulo Haastatelluista 75-vuotiaista 61 prosenttia koki kuulonsa olevan normaali (Kuvio 40a). 8 prosenttia kuuli hyvin kuulolaitteen avulla. 30 prosentilla kuulo oli heikentynyt, mutta heillä ei ollut kuulolaitetta. 2 prosenttia 75-vuotiaista kertoi, ettei käytä omistamaansa kuulolaitetta. Syynä tähän oli se, että kuulolaite oli hankala laittaa korvaan, sitä oli hankala käyttää silmälasien kanssa tai se kohisi. Kukaan vastaajista ei ollut kuuro tai tarvinnut tulkkipalveluja. Kukaan ei myöskään vastannut että olisi kuullut huonosti omistamallaan kuulolaitteella. Kuvio 40a: Kuulo.\n38 37 Kuvio 40b esittelee tuloksia siitä, oliko heikentyneestä kuulosta haittaa haastateltavan päivittäisessä elämässä. Kaikki, jotka kertoivat, että heidän kuulonsa oli normaali tai he kuulivat hyvin kuulolaitteella, jättivät tämän kysymyksen väliin. Sen vuoksi 69 prosentilla haastatelluista tuli vastaukseksi ei mainintaa. Heikentyneestä kuulosta ei ollut haittaa 24 prosentille haastatelluista. Sen sijaan 6 prosentin päivittäistä elämää heikentynyt kuulo haittasi. Haastatellut 75-vuotiaat kertoivat, että melussa ja hälyssä on vaikea kuulla (4 mainintaa) ja väkijoukossa äänet sekoittuivat (3 mainintaa). Yksi haastatelluista kertoi, että sosiaaliset tilaisuudet olivat heikon kuulon vuoksi hankalia. Yksi kertoi, että ei kuule esimerkiksi puhelimen ääntä, jos nukkuu niin, että huonompi korva oli päälläpäin. Yksi haastatelluista kertoi, että ei aina kuule tavallista puhetta ja yksi kertoi, että ei saa hiljaisesta puheesta selvää. Eräs haastatelluista kertoi, että pitää puhua kohden. Yksi haastatelluista kertoi kärsivänsä tinnituksesta. Kuvio 40b: Haittaa heikentyneestä kuulosta päivittäisessä elämässä. 41. Viimeisin kuulon tarkastus Haastatelluista 43 prosenttia ei muistanut, milloin heidän kuulonsa oli viimeksi tarkastettu, koska siitä oli kulunut niin pitkä aika (Kuvio 41). 21 prosentilla aikaa oli kulunut alle vuosi, 6 prosentilla 1 3 vuotta ja 14 prosentilla yli kolme vuotta. 15 prosentilla 75-vuotiaista kuuloa ei ollut koskaan tarkastettu. Heistä valtaosa (72 %) koki, että kuulo on normaali ja 29 prosenttia, että kuulo on heikentynyt. 2 prosenttia jätti vastaamatta kuulon tarkastusta koskevaan kysymykseen.\n39 38 Kuvio 41: Aika viimeisestä kuulon tarkastamisesta. 42. Oma arvio muistista Haastateltavia 75-vuotiaita pyydettiin arvioimaan omaa muistiaan (Kuvio 42). Heistä 61 prosenttia koki muistinsa tyydyttäväksi. 35 prosenttia arvioi muistinsa hyväksi. 4 prosenttia kertoi muistinsa olevan huono. Heistä 25 prosentilla MMSE-testin tulos oli pisteiden perusteella normaali, 38 prosentilla tulos viittasi lievään kognitiiviseen heikentymiseen ja 25 prosentilla lievään dementiaan. Lisäksi yksi muistinsa huonoksi arvioineista haastatelluista ei halunnut, että hänelle tehdään MMSE-testiä. 1 prosentti jätti vastaamatta muistin omaa arviointia koskevaan kysymykseen. Kuvio 42: Oma arvio muistista.\n40 Muistin muuttuminen Haastatellut 75-vuotiaat arvioivat, onko heidän muistinsa muuttunut viime aikoina (Kuvio 43). 2 prosenttia haastateltavista jätti vastaamatta tähän kysymykseen. 1 prosentti vastasi, että muisti on muuttunut paremmaksi. 79 prosenttia kertoi, että muisti on pysynyt samanlaisena. 18 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista koki muistinsa muuttuneen huonommaksi viime aikoina. Kuvio 43: Oma arvio muistin muuttumisesta viimeaikoina. 44. MMSE-testi Hyvinvointia edistävällä kotikäynnillä testattiin muistia MMSE-testin avulla. 94 prosentille 75- vuotiaista testi tehtiin ja 6 prosentille ei (Kuvio 44). Useat haastateltavista, joille MMSE-testiä ei hyvinvointia edistävän kotikäynnin aikana tehty, olivat tehneet testin lähiaikoina jossakin muualla. MMSE-testin maksimipistemäärä on 30. Tulos voi viitata lievään kognitiiviseen heikentymiseen, jos testin tulos on pistettä ja lievään dementiaan, jos tulos on pistettä. MMSE-testissä haastateltujen 75-vuotiaiden alhaisin saama pistemäärä oli 9 pistettä ja korkein 30 pistettä. 57 prosentilla tulos oli normaali, 36 prosentilla tulos viittasi mahdolliseen lievään kognitiiviseen heikentymiseen, 7 prosentilla lievään dementiaan ja 1 prosentilla vaikeaan dementiaan. Niistä haastatelluista, jotka kokivat muistinsa huonoksi sekä muistin muuttuneen viime aikoina huonommaksi (yhteensä 7 haastateltavaa), 14 prosentilla MMSE-testin tulos oli normaali. 43 prosentilla tulos viittasi mahdolliseen lievään kognitiiviseen heikentymiseen ja 29 prosentilla lievään dementiaan. Lisäksi yksi ei halunnut tehdä MMSE-testiä.\n41 40 Kuvio 44: MMSE -testi tehty. 45. Elämänmuutokset viimeisen kahden vuoden aikana Haastateltavilta 75-vuotiailta kysyttiin, onko heidän elämässään tapahtunut viimeisen kahden vuoden aikana oleellisia muutoksia. Ne saattoivat olla sekä positiivisia että negatiivisia (Kuvio 45). Hieman yli puolella (59 %) haastatelluista mitään oleellisia elämänmuutoksia ei ollut tapahtunut. 41 prosenttia 75-vuotiaista oli kokenut oleellisia elämänmuutoksia. Muutoksia olivat läheisen kuolema (17 %), läheisen sairastuminen (12 %), lastenlapsen tai lastenlasten lapsen syntymät (12 %) ja oma sairastuminen (5 %). Muita esille tulleita elämänmuutoksia olivat puolison siirtyminen laitoshoitoon (3 mainintaa), läheisen avioero (3 mainintaa) ja läheisen muutto (2 mainintaa). Yksittäisinä mainintoina tulivat esille muun muassa lapsenlapsen ylioppilasjuhlat, pojan muuttaminen pois kotoa ja tyttären työpaikan muuttuminen kauemmaksi. Kuvio 45: Viimeisen kahden vuoden aikana tapahtuneet tärkeät elämänmuutokset.\n42 Mieliala Haastatelluilta 75-vuotiailta kysyttiin, millaiseksi he kokevat mielialansa tällä hetkellä (Kuvio 46). 57 prosenttia koki mielialansa hyväksi ja 40 prosenttia kohtalaiseksi. 3 prosenttia koki mielialansa masentuneeksi. Heistä 83 prosentille oli tapahtunut elämässä viimeisen kahden vuoden aikana oleellisia negatiivisia muutoksia. 83 prosenttia itsensä masentuneeksi kokeneista sai MMSEtestissä lievään kognitiiviseen heikentymiseen viittaavan tuloksen. Kuvio 46: Mielialan kokeminen. 47. Syyllisyyden tunteet 91 prosenttia haastatelluista ei kokenut syyllisyyden tunteita (Kuvio 47). 9 prosentilla oli syyllisyyden tunteita usein. Heistä 71 prosenttia koki mielialansa kohtalaiseksi ja 29 prosenttia masentuneeksi. Kuvio 47: Syyllisyyden tunteita.\n43 Itsensä tarpeelliseksi tunteminen Haastatelluista 75-vuotiaista itsensä tarpeelliseksi tunsi 93 prosenttia (Kuvio 48). 7 prosenttia haastatelluista ei kokenut itseään tarpeelliseksi. Heistä 29 prosenttia koki mielialansa tällä hetkellä hyväksi, 57 prosenttia kohtalaiseksi ja 14 prosenttia masentuneeksi. Kuvio 48: Itsensä tarpeelliseksi tunteminen. 49. Luopuminen tärkeistä asioista tai harrastuksista 65 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista ei ollut luopunut itselle tärkeistä asioista tai harrastuksista (Kuvio 49). 35 prosenttia oli kuitenkin joutunut luopumaan itselle tärkeistä asioista tai harrastuksista. Suurin syy siihen, miksi oli luovuttu tärkeistä asioista tai harrastuksista oli sairaus (11 %). Esimerkiksi reuma, sydänsairaus, näkösairaus ja huonontunut kuulo vaikuttivat harrastuksesta luopumiseen. 11 henkilöä kertoi, että eivät vain jaksa tai viitsi enää harrastaa mitään. Liikuntakyvyn aleneminen oli syynä harrastuksista luopumiseen neljällä henkilöllä. Haastatelluista neljä kertoi, että kulkeminen oli hankalaa tai kyyditys puuttui, ja harrastus oli sen vuoksi täytynyt lopettaa. Neljä henkilöä kertoi syyn harrastuksesta luopumiseen olevan kaverin puute. Yksin ei viitsi lähteä. Kolme henkilöä koki olevansa liian vanhoja harrastamaan. 2 haastatelluista kertoi, että harrastus ei enää kiinnostanut ja 2 kertoi, että he olivat joutuneet luopumaan harrastuksestaan puolison sairauden vuoksi. Niistä haastatelluista 75-vuotiaista, jotka olivat joutuneet luopumaan itselle tärkeistä asioista tai harrastuksista, 47 prosenttia koki mielialansa hyväksi, 49 prosenttia kohtalaiseksi ja 4 prosenttia masentuneeksi. 87 prosenttia itselle tärkeistä asioista tai harrastuksista luopumaan joutuneista koki itsensä tarpeelliseksi ja 13 prosenttia tarpeettomaksi.\n44 43 Kuvio 49: Luopuminen itselle tärkeistä asioista tai harrastuksista. 50. GDS-15 Hyvinvointia edistävällä kotikäynnillä tehtiin tarvittaessa GDS-15 -testi eli myöhäisiän depressioseula. Jos testin tuloksena on yli 6 pistettä, antaa se aihetta depressioepäilyyn. Testi tehtiin 10 prosentille haastatelluista 75-vuotiaista (Kuvio 50). Yhteensä 4 haastateltavalla tulos ylitti 6 pistettä. Kuvio 50: GDS-15 testi tehty.\n45 Päivittäisistä toiminnoista selviytyminen Päivittäisistä toiminnoista selviytymistä kysyttiin 11 eri kysymyksellä, samoin avuntarvetta ja sitä, kuka auttaa näissä toimissa. Perustoiminnoissa haastatelluista 75-vuotiaista 1 prosentti sai syömisessä apua puolisoltaan. Peseytymisessä apua tarvitsi 3 prosenttia. He saivat apua puolisoltaan. Yksi henkilö kertoi saavansa apua peseytymisessä tyttäreltään. Myös pukeutumisessa, mm. kengännauhojen sitomisessa, apua tarvitsi 3 prosenttia haastatelluista. Pukeutumisessa auttoi puoliso. Yksi haastatelluista mainitsi tarvitsevansa apua pukeutumisessa ja peseytymisessä, mutta ei kertonut kuka auttaa ja miten. Yksi henkilö sai apua vuoteesta ylösnousuun puolisoltaan. Sisällä liikkumisessa kaikki selviytyivät itsenäisesti. Sen sijaan ulkona liikkumisessa 3 prosenttia tarvitsi jonkinlaista apua. Kolme haastatelluista kertoi saavansa apua puolisolta. Yksi heistä käytti apuna myös rollaattoria. Yksi henkilö käytti ulkona liikkumisen apuvälineenä sekä rollaattoria että keppiä tarpeen mukaan. Yksi kertoi tarvitsevansa toisen ihmisen apua ulkona liikkuessaan. Varpaan kynsien leikkaamisessa apua tarvitsi 18 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista. Yleisimmin apua saatiin jalkahoitajalta (13 mainintaa). Lisäksi apua antoivat puoliso (10 mainintaa), sukulainen (3 mainintaa), kotihoito (2 mainintaa) ja lapsi (2 mainintaa). Seitsemän haastateltua kertoi, että he tarvitsivat apua varpaankynsien leikkaamisessa, mutta eivät kertoneet, kuka heitä auttoi. Haastatelluista 8 prosenttia tarvitsi apua lääkkeiden ottamisessa ja annostelussa. Apua saatiin puolisolta (11 mainintaa), kotihoidolta (4 mainintaa) ja lapselta. Yksi haastatelluista kertoi tarvitsevansa apua lääkkeiden ottamisessa ja annostelussa, mutta ei kertonut, kuka häntä auttoi. Ruoan valmistamisessa apua tarvitsi 18 prosenttia haastatelluista. Ruoan valmistuksessa auttoi yleisimmin puoliso (20 mainintaa). Yhdessä puolison kanssa ruokaa laittoi 6 henkilöä. Sisar auttoi kolmea henkilöä ja tytär yhtä. 2 henkilöä kertoi käyttävänsä ateriapalvelua ja 2 henkilöä kävi syömässä kodin ulkopuolella. Yksi henkilö ei kertonut, kuka häntä auttoi ruoan valmistamisessa. Kevyissä kotitöissä, kuten imuroinnissa, pyykinpesussa ja tiskauksessa, apua tarvitsi 18 prosenttia haastatelluista 75-vuotiaista. He saivat apua puolisolta (18 mainintaa), lapselta (3 mainintaa), sisarelta, naisystävältä, ex-puolisolta ja lapsenlapsilta. 6 henkilöä kertoi tekevänsä kotitöitä yhdessä puolisonsa kanssa. Haastatelluista 4 kertoi tarvitsevansa apua kotitöissä, mutta he eivät kertoneet, kuka heitä auttoi. 40 prosenttia haastatelluista kertoi tarvitsevansa apua raskaissa kotitöissä. Apua tarvittiin erityisesti lumen luonnissa ja nurmikon leikkuussa. Apua saatiin puolisolta (40 mainintaa), lapsilta (16 mainintaa), yksityiseltä yrittäjältä (6 mainintaa), sisarelta tai veljeltä (5 mainintaa), naapurilta (5 mainintaa), ystävältä (3 mainintaa), miniältä, lapsenlapselta ja ex-vaimolta. 9 henkilöä ei kertonut, keneltä sai apua raskaissa kotitöissä. Raha-asioissa apua tarvitsi 10 prosenttia haastatelluista. Heitä auttoivat puoliso (13 mainintaa), lapset (3 mainintaa) ja sisko. Kolme haastateltua ei kertonut, kuka heitä auttoi raha-asioissa.


Kirjoittaja Aihe: Onnittelut voittajille! (Luettu 6085 kertaa)\n« : 22.09.07 - klo:19:21 »\nOnnittelut Ilarin venekunnalle! Eipä siinä jäänyt muille paljon sanottavaa!\nVs: Onnittelut voittajille!\n« Vastaus #1 : 22.09.07 - klo:20:03 »\nKiitosta vaan Hannu! Kieltämättä nyt on "hjuva fiilis".Joku kertahan on tullut tästä cupista SM-piletti saatua,mutta se kruunu on aina jäänyt uupumaan....Mutta se on sanottava että kyllä se töitä,tuuria ja harjoitusta vaatii.\n« Vastaus #2 : 22.09.07 - klo:20:16 »\nPALJON ONNEA VAAN VOITTAJILLE Ja kiitokset Hannulle mahtavasta tulospalvelusta eipä tartte ootella toistaviikoa tuloksia niin kuin eräissä cupeissa..............................! Toivottavasti päääsemme nauttimaan hyvästä tulospalvelusta myös ensikesänä.......?\n« Vastaus #3 : 22.09.07 - klo:20:19 »\nJoo se on hianoo ku homma toimii! Kiitokset siitä mm. Hannulle.\nOnnittelut Ipelle ja muille Inarin paikan pokanneille !\n« Vastaus #4 : 22.09.07 - klo:20:32 »\nLainaus käyttäjältä: Pauli - 22.09.07 - klo:20:16\nToivottavasti päääsemme nauttimaan hyvästä tulospalvelusta myös ensikesänä.......?\nTätä toivon itsekin, mutta vielä en pysty sanomaan suuntaan enkä toiseen.\nJokos ootte ehtineet kauden yhteenvetoa tutkiskella? Startit senkun vaan lisääntyy, puhumattakaan kalamääristä.\nPitkän aikaa näytti että koko cuppi kuihtuu, mutta nyt on starttien määrä aika hyvässä suunnassa! Tuo kalojen määrän lisääntyminen on aika uskomatonta, kolmessa vuodessa melkein kolminkertaistunut yhteispotti!\n« Viimeksi muokattu: 22.09.07 - klo:20:49 kirjoittanut Hannu »\n« Vastaus #5 : 22.09.07 - klo:20:51 »\nTuo kalamäärän kasvu ehkä johtuu siitä,että moni on ruvennut panostamaan hauen pyyntiin.Eli on tajunnut sen, että ilman luupäätä ei voi cupissa pärjätä.Mutta,mutta,kuhaa pitää myös osata pyytää...\n« Vastaus #6 : 22.09.07 - klo:20:54 »\nNiin uhotui vielä kehua tätä SUOMEN PARASTA tulospalvelua!\n« Vastaus #7 : 22.09.07 - klo:20:56 »\nVidu,ei pitäs ottaa liikaa tota Martellia,ei osaa enää ees kirjottaa... siis unohtui...\n« Vastaus #8 : 22.09.07 - klo:20:58 »\nKiitosta vaan kehuista! Niin ja siellä on muuten "muokkaa" -nappikin\n« Vastaus #9 : 22.09.07 - klo:22:08 »\nNyt olen jo hieman tukossa,mutta piruuttani laskin meidän venekuntamme kisakeskiarvon kaikista tämän vuoden PKS-cupin (7kisaa)kisoista,sain tuloksen 37674p./kisa.Viimevuoden voittaja,joka on loistava uistelija Tapani Kurvinen venekuntineen sai kasaan 25577p./kisa,edellisvuonna.Nyt rupeaa kyllä näyttämään siltä että ei taida "mökkiläisten"enää kannattaa osallistua kisoihin.Eli kokoajan mennään enemmän pro-touhuun...\n« Vastaus #10 : 22.09.07 - klo:22:27 »\nNo mitäs repäsit niin murskavoiton , ois vähempikin riittäny\nEiköhän täällä ole "mökkiläiset" luovuttaneet jo viime vuosituhannella. Tuo strarttien määräkin jo kertoo sitä että niin kauan kun väki väheni, niin ns. "harrastelijat" vähenivät, mutta nykyään kaikki cuppia kiertävät ovat enemmänkin sitä pro-sakkia.\n« Vastaus #11 : 22.09.07 - klo:23:30 »\nOnnittelut vaan vielä kerran Ipelle ja Timolle , ja isot kiitokset kisajärjestäjille, oli taas kerran hyvät kisat, ja toivottavasti ensi kesänä taas nähdään!!!\n« Vastaus #12 : 22.09.07 - klo:23:39 »\nTulospalvelu on muuten paras mitä cup kisoista löytyy koko suomesta....\n« Vastaus #13 : 23.09.07 - klo:09:09 »\nLainaus käyttäjältä: Hannu - 22.09.07 - klo:22:27\nEiköhän täällä ole "mökkiläiset" luovuttaneet jo viime vuosituhannella.\nNiin toi "Mökkiläiset"on vähän harhaanjohtava termi,tarkemmin asiaa tutkiessa juuri mökkiläiset näyttäisi panostavan kisauisteluun aia kovasti (ainain Kivijärven mökkiläiset ;)Mitä tulee osallistujamääriin johtunee varmaan monestakin erisyystä esim. Palkinnot,Raksin salliminen, Lohen kerroin,Suzuki - cup,hyvät kisavedet joissa on mahdollisuus pärjätä useilla eri kalalajeilla.Joensuussa pidetyssä Uistelutoimiunnankokouksessa oli taulukko jossa olivat paremmuusjärjestyksessä cupit joissa leimattu Suzuki kortteja PKS-cup oli sijalla kaksi.\n« Viimeksi muokattu: 23.09.07 - klo:12:34 kirjoittanut Hannu »\n« Vastaus #14 : 23.09.07 - klo:15:55 »\nJoo, onnittelut paremmille!! ja Ipen kähmyille treenireissuille, aina sai jälkikäteen viikolla kattoo, mitä se sai veneeseen.! Alkoi armoton treenaus Inarin reissulle, tänään kävi jo taimen veneessä Kivijärvestä... Ei kun kireitä loppukaudelle!!


Indesit TZA 1 käyttöohje (72 sivut)\nIndesit TZA 1 käyttöohje\nFINLDEFRESITSVDANO EN NLFR\nOnko sinulla kysyttävää tuotteesta Indesit TZA 1 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä. Anna selkeä ja kattava kuvaus asiasta ja kysymyksestäsi. Mitä yksityiskohtaisemmin kuvaat asiaasi ja kysymystäsi, sitä helpompi muiden Indesit TZA 1 omistajien on vastata kysymykseesi oikein.\nsepe, 6-1-2020 10:23:28 Ei kommentteja\nmitkä valot pitää olla näkyvissä jotta pakastin sammuu automaattisesti . kun se käy vaan koko ajan.\nTietoja Indesit TZA 1\nKatso Indesit TZA 1 käyttöohjeet täältä ilmaiseksi. Tämä opas kuuluu luokkaan Pakastimet, ja sen on arvioinut 4 ihmistä keskimäärin arvosanalla 8.5. Tämä opas on saatavana seuraavilla kielillä: Fins, Nederlands, Duits, Frans, Spaans, Italiaans, Zweeds, Deens, Noors. Onko sinulla kysyttävää tuotteesta Indesit TZA 1 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä\nIndesit TZA 1 – tekniset tiedot\nMalli TZA 1\nKieli Fins, Nederlands, Duits, Frans, Spaans, Italiaans, Zweeds, Deens, Noors\nKokonaisenergiankulutus 197 kWh\nVerkkoon kytketty kuorma 80 W\nAC-syöttöjännite 230 - 240 V\nVarastointiaika sähkökatkon aikana 17 h\nPakastimen kokonaiskapasiteetti 102 L\nPakastimen nettokapasiteetti 78 L\nAlta löydät useimmin kysytyt kysymykset aiheesta Indesit TZA 1.


Helene Schjerfbeckin kuvissa vähemmän oli enemmän | Elävä arkisto | yle.fi\nHelene Schjerfbeckin kuvissa vähemmän oli enemmän\nJulkaistu 08.09.2006 - 00:00 . Päivitetty 04.06.2012 - 11:12\nHelene Schjerfbeck (1862–1946) kuuluu Suomen merkittävimpiin taidemaalareihin, ja hän on tullut tunnetuksi myös Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Schjerfbeckin elämän ja kuvien äärellä ovat kirjailija Rakel Liehu ja toimittaja Pirkko Peippo.\nRakel Liehun »Helene», romaani Helene Schjerfbeckin elämästä, ilmestyi vuonna 2003 (WSOY). Romaani on omintakeinen näkökulma kansainvälisesti arvostetun taiteilijamme elämään. Liehu sai romaanistaan Runeberg-kirjallisuuspalkinnon 2004.\nHelene Schjerfbeck aloitti maalaustaiteen opinnot 11-vuotiaana koululaisena Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä.\nMyöhemmin hän opiskeli Adolf von Beckerin yksityisakatemiassa sekä Académie Trélat´ssa ja Académie Colarossissa Pariisissa.\nSchjerfbeckin realistiseen varhaistuotantoon kuuluu historiallisiin aiheisiin perustuvia teoksia. Myöhemmin kuvaus muuttui kohti tyylittelevämpää ja pelkistetympää ilmaisua.\nSchjerfbeck kehitti määrätietoisesti taidettaan irti arkitodellisuudesta ja sen tuloksena syntyi ekspressionistinen tyyli äärimmäisen niukkoine ilmaisukeinoineen. Vaikuttavan sarjan muodostavat Schjerfbeckin omakuvat, joissa hän armottomasti tutkii ja tilittää itseään.\nSchjerfbeckin teoksista maksetut hinnat ovat viime vuosikymmenien aikana kohonneet. Maalaus Tanssiaiskengät (1882) teki uuden myyntiennätyksen toukokuussa 2008. Teos myytiin Sothebyn huutokaupassa lähes 3,9 miljoonalla eurolla.\nHelene Schjerfbeck nousi kuoltuaan kotoiseenkin kuuluisuuteen\nSininen laulu: Helene Schjerfbeck (yle.fi)\nSchjerfbeck Valtion taidemuseon kokoelmissa (kokoelmat.fng.fi)\nHelene Schjerfbeckin elämäkerta (kansallisbiografia.fi)


käynnistysneuvottelut: 5 parasta jousiammunta-alueen franchisingmahdollisuutta\n5 parasta jousiammunta-alueen franchisingmahdollisuutta\nHaluatko aloittaa jousiammuntayrityksen ostamalla franchising? Jos KYLLÄ, tässä on 5 parasta jousiammunta-alueen franchising-myyntivaihtoehtoa ja niiden kustannukset.\nJousiammuntateollisuus tarjoaa sisä- ja ulkokohteita nuolien ampumiseen. Nämä tilat tarjoavat kohdeharjoittelua, ammuntakursseja ja suojavälineiden vuokrausta\nAmerikan yhdysvaltojen ampumaratojen teollisuus on nopeasti elpynyt johtuen lisääntyneestä innostumisesta ampuma-aseisiin, joita synnyttää pelko tiukemmasta asevalvonnasta useiden korkean profiilin ammusten seurauksena. Esimerkiksi IBISWorldin julkaisema raportti osoittaa, että aseiden ja ampumatarvikkeiden myynti lisääntyi Kalifornian Aurorassa ja CT: n Newtonissa tapahtuneiden tragedioiden jälkeen, mikä on lisännyt ampumaratojen kysyntää ylöspäin.\nVaikka tällaista lainsäädäntöä ei koskaan toteutunut liittovaltion tasolla, ja teollisuuspalveluiden kysyntä on alkanut normalisoitua, vähentyneen vuoden 2012 kasvustaan, mutta silti pysyvän korkeana. Myöhemmin alan toimijoiden tuottama tulo kasvaa hitaammin seuraavan puolen vuosikymmenen aikana.\nKiinnostuneille sijoittajille on edelleen runsaasti mahdollisuuksia omistaa jousiammuntayrityksiä Yhdysvalloissa, ja voit saavuttaa sen ostamalla franchising menestyneelle jousiammuntayritykselle Yhdysvalloissa.\nJos olet kiinnostunut ostamaan jousiammunta-ampumarataa, tässä on joitain parhaimmista jousiammunta-ampumarata-franchiseista;\n5 parasta jousiammunta-tuotevalikoiman myyntimahdollisuutta ja niiden kustannukset\nJousiammunta Tag®: n loi John Jackson, Global Jousiammuntatuotteiden perustaja / toimitusjohtaja. Hän sanoo, että kaikki alkoi nuolella. Työskennellessään jousiammuntatuotteen kanssa valmistajan kanssa, oli ajatus laittaa vaahtokärki nuolelle ja ampua toisiaan sen kanssa.\nNoin tunnin sisällä ensimmäinen prototyyppi luotiin ja pian sen jälkeen, kun John patentoi ”EI-LETHALINEN NUOLI”. Nuolta parannettiin, muutoksia tehtiin olemassa olevaan nousevaan kohtaan, ja vuoden 2011 alussa otettiin käyttöön virallinen Archery Tag® -laite, ja äärimmäisen jousiammunnan urheilu syntyi.\nGlobal Archery Products, Inc. on Archery Tag®-, SAFE Archery®-, Highland ™ Bows- ja Legend ™ Bows -tuotelinjojen sateenvarjoyhtiö. Johnilla on aina ollut intohimo jousiammuntaan ja hän on halunnut sytyttää kiinnostuksen jousiammuntaan tekemällä siitä hauskaa ja helppoa. Hän kuvasi pelin, joka tuo kaiken ikäiset ihmiset yhteen hauskanpitoon ja liikuntaan.\nVuosien varrella hänet on nöyryytetty ja hämmästynyt nähtyään kuinka äärimmäinen jousiammunta on kasvanut yksinkertaisesta ideasta maailmanlaajuiseksi urheilulajiksi, jota nautitaan 65 maassa, jotka kattavat kuusi maanosaa. Matkiessaan Yhdysvaltojen ja maapallon ympäri, John todisti saman ilmiön: kaiken ikäiset, sukupuolet ja kansallisuudet ihmiset nauttivat äärimmäisen jousiammunnan urheilusta.\nJohnille on taianomaista nähdä ihmisiä, joilla ei koskaan olisi ollut halua, taipumusta tai mahdollisuutta tai poimia keula ja nuoli. Hän toivoo, että taikuuden kasvu jatkuu. Jos olet kiinnostunut ostamaan Global Archery Products, Inc. -yrityksen franchising-palvelun, voit ottaa heihin yhteyttä heidän verkkosivustonsa kautta ja tietää miten jatkaa.\n2. Ammu Smart ™\nShoot Smart on Dallas-Fort Worthin ensisijainen ampuma-aseiden koulutuslaitos. Miksi? Koska he ymmärtävät, että ampumisessa on paljon muutakin kuin pelkästään paperin häränsillan lyöminen! Heidän asiantuntevat ja erittäin pätevät ohjaajansa tarjoavat luokkia, joissa opetetaan erityyppisiä ammuntataitoja, kuten Texas LTC, Home Defense ja Modern Sporting Rifle.\nKaikki heidän liiketoiminnassaan on ammattimaista, laadukkaista ampuma-asusteista koulutettuun, univormistettuun henkilökuntaan, paikan päällä olevalle aseelle ja suosituimmalle vuokraamalle tai ostettavalle ampuma-aseelle. Heidän asekiväärin palvelut ovat nopeita, edullisia ja luotettavia!\nHeidän sertifioitu asekivääri käyttää huippuluokan laitteita korjauksiin ja muutoksiin. Ammu Smart ™ ylpeästi tarjotakseen korkeimmat asekivääri palvelut Dallas-Fort Worth -alueella. Jos olet kiinnostunut ostamaan Shoot Smart ™ -sovelluksen, voit ottaa heihin yhteyttä heidän verkkosivustonsa kautta tietääksesi miten sitä jatketaan.\n3. Jousiammunta Attack ™\nArchery Attack ™ aloitti toimintansa vuonna 2014, heidän laitteet ja prosessit ovat vertaansa vailla, he pyrkivät mielenkiintoisimpiin laitteisiin, pelitiloihin ja asiakaspalveluun. Archery Attack ™ -laitteita parannetaan jatkuvasti kestävyyden ja käytettävyyden suhteen esimerkiksi ominaisuuksilla, kuten Action Cam -kiinnikkeet, Snap lock -vaihtokelpoiset raajat.\nLiittyessään Jousiammunta-hyökkäysperheeseen liittyt maineikkaimpaan nuoletunnisteen franchising- / lisenssiohjelmaan, joka jatkaa innovaatioita ja kasvaa maailmanlaajuisesti. He voivat ylpeillä siitä, että heillä on omistautunut ja intohimoinen tukitiimi Australiassa ja Yhdysvalloissa.\nNiiden franchising-etuihin kuuluu toimiva tuotemerkki, joka kuuluu yksinomaan sovitulle alueelle, yli 5 vuotta toimineen franchisorin / lisenssinantajan tuki, alennettujen tuotteiden hinnoittelu. Huomaa, että Australiassa ja Uudessa-Seelannissa ne tarjoavat franchising-paketteja kaikille muille maille, mutta tarjoavat vaihtoehtoisesti lisensointipaketteja sekä operaattoreille että tukkumyyjille.\nJos olet kiinnostunut ostamaan Archery Attack ™ -sovelluksen, voit ottaa heihin yhteyttä heidän verkkosivustonsa kautta ja tietää miten jatkaa.\nFreedom Funin tuottama buzz on ollut uskomaton; Yli 3000 menestyvää tapahtumaa vuodesta 2013 lähtien ja niiden lähes täydelliset kokemukset, tämä erittäin kannattava mobiilipeli- ja elokuvayhtiö on erittäin kysytty. He asettavat asioita teollisuudelle, jolla aiemmin ei ole ollut yhdenmukaisia laatustandardeja, positiivista asiakaskokemusta ja brändijohtoa.\nTämän yrityksen perustaja on entinen Fortune 50 -yrityksen toiminnan ja markkinoinnin johtaja, joka on kehittänyt järjestelmän, joka koostuu keskeisistä periaatteista, jotka keskittyvät toiminnan tehokkuuteen, virtaviivaistettuihin prosesseihin ja laatuun kaikilla liiketoiminnan tasoilla.\nJärjestelmä on erilainen kuin mikään muu teollisuuden malli, ja sen tuloksena FREEDOM FUN on kasvanut yön yli asiakaspalvelun menestystarinoksi. Freedom Fun ™: n pääkonttori on osoitteessa 15122 Honeycomb Drive, Leander, TX 78641\nMielenkiintoista on, että tämä franchising on helppoa, hauskaa ja uskomattoman palkitsevaa sekä henkilökohtaisesti että taloudellisesti. Voit suorittaa tämän franchising-kotona tai toimistossa, ja se toimii itsenäisenä yrityksenä tai lisäyksenä olemassa olevaan liiketoimintaan.\nFranchise-maksu - 20 000 dollaria\nMarkkinointi, tarvikkeet, vakuutukset ja lomakkeet - 3 800 dollaria\nTietokoneet ja ohjelmistot - 2 500 dollaria\nPelin alkuperäinen varustuspaketti - 53 000 dollaria\nAjoneuvo - 2 500 dollaria\nLisärahastot - 2 000 dollaria\nAlkuinvestointi yhteensä - 83 800 dollaria\nJousiammunta-alue on Kanadan ensimmäinen ja suosituin alkuperäinen jousiammuntaohjelma, joka kokee jännityksen ammunta ystäviä, perhettä ja työtovereita keulan ja nuolen avulla. Jousiammunta-alueen tavoite on mullistaa jousiammuntatagi urheiluna ja edistää terveellistä aktiivista elämäntapaa nyky-yhteiskunnassa.\nJousiammunta-alue tarjoaa huipputeknologisen vuorovaikutteisen ympäristön, innovatiivisen pelin ja erinomaisen asiakaspalvelun eri puolilla Kanadaa. Jousiammunta-alue on myös ensimmäinen, joka otti käyttöön alkuperäisen Liiga-järjestelmän, ja siellä toimii kilpailukykyisiä jousiammunta-pelaajia ympäri maailmaa.\nJos olet kiinnostunut ostamaan Archery District ™ -sovelluksen, voit ottaa heihin yhteyttä heidän verkkosivustonsa kautta saadaksesi tietoa siitä.


Kotimaa Julkaistu 23.07.2016 08:08 (Päivitetty 23.07.2016 11:16)\nYleisten saunojen suosion kasvulle ei näy loppua. Uusia saunoja on parin viime vuoden aikana perustettu ympäri Suomea, ja keväällä järjestettiin ensimmäistä kertaa ravintolapäivää muistuttava Sauna Day, jonka aikana yksityiset saunat avattiin ulkopuolisille.\nSaunasta on tullut jälleen yhteisöllinen paikka, kun buumi on tuonut ihmisiä yhteen myös löylyhuoneen ulkopuolella.\n– Olen kasvanut siihen, että sauna on vain peseytymistä varten, sanoo Oulun rantasaunaseuran hallituksen jäsen Johanna Valkama.\nHän on ollut pitkään mukana Kesän Sauna -talkooporukassa, joka pyörittää Oulun Tuiran uimarannalla sijaitsevaa saunalauttaa.\n– Täällä saunassa käyminen on nautinto ja sosiaalinen tapahtuma. Ennätykseni on kuusi tuntia saunomista.\nPalaute kannusti jatkamaan\n– Ensin oli tarkoitus perustaa sauna sadaksi päiväksi, mutta tästä tulikin niin hyvä, että olemme jatkaneet, kertoo Oulun rantasaunaseuran puheenjohtaja Markku Seppänen.\nSauna rakennettiin talkoovoimin. Rakennusmateriaalit saatiin lahjoituksina.\n– Palaute on ollut häkellyttävän positiivista.\nSuositun uimarannan edustalla kelluva sauna on avoinna iltaisin, ja kertalippu maksaa viisi euroa. Kävijöiden joukossa on niin kylpytakeissa lähitaloista saapuvia kuin Oulussa lomailevia turisteja.\nSeppänen arvioi, että 10 000 saunojan rajapyykki ylittyy elokuun alkupuolella.\n– Meillä on vieraillut 37 eri kansallisuutta. Nykyään valtaosa kävijöistä on sarjalippulaisia.\nKapasiteetti ei vastaa kysyntää\nKaikki on sujunut mukavasti: ilkivaltaa ei ole koettu lainkaan, ja palautteen mukaan myös uimaranta on muuttunut aiempaa rauhallisemmaksi. Valkama ja Seppänen arvelevat, että Kesän Sauna koetaan kaupunkilaisten yhteiseksi asiaksi. Seppänen puhuu ”kansansaunasta”.\n– Se on vähän ikävää, koska rannalla ei ole mitään suojaa. Olemme säiden armoilla. Ihmiset saattavat joutua jonottamaan vesisateessa, Valkama toteaa.\n– Meillä on tavoitteena saada kaupunki kaavoittamaan Tuiran uimarannalle yleisen saunan tontti, Seppänen sanoo.\n– Sinne saataisiin myös suihkut ja vessat, jotka meiltä nyt puuttuvat.\nSeppäsen ja Valkaman mukaan saunabuumi ei osoita laantumisen merkkejä.\n– Tässä yhdistyvät kaupungin keskusta, vesielementti ja saunomisen perinne, Valkama sanoo.\n– Saunakulttuuri on ollut jo pitkään nousussa. Se liittyy siihen, että ihmiset ovat entistä kiinnostuneempia hyvinvoinnistaan, Seppänen lisää.\nValkama muistuttaa, että yhteisöllisyyden ja taide-elämystenkin keskellä tärkeintä on itse sauna.\n– Se on se ydin, että on hyvät löylyt.\nNaapurit Münchenin ampujasta: Hän oli hiljainen mies Hämeenlinnanväylällä eilen vakava onnettomuus – kolme loukkaantunutta yhä sairaalassa


Terhi 480HT moottorivene 1975 - Imatra - Nettivene\nHyvin pidetty (talvisin ja kesäisin kun ei käytössä katoksessa) matkavene. Moottorina on täysin huollettu\nYamaha 40 Four kone, vm 2002. Koneella ajettu alle 40 tuntia. Täydellinen huolto piti sisällään syksyllä 2016 mm. jakohihnan vaihdon sekä suodattimet ja öljyt. Kaasuttaja käyty läpi ultraäänipesulla ja kone käy kuin kello. Huolettomia käyttötunteja runsaasti jäljellä. Veneessä täysi katsastusvarustus, kaikuluotain, nopeusmittari ja radio sekä kompassi.\nVuosimalli 1975 Rekisterinumero R-15081\nMalli: 40 Four\nMallitarkennus: 40 Four\nKatso myytävänä olevat Terhi 480HT vaihtoveneet »\nR-15081, Nettivene ID 676322


Lausunto luonnoksista valtioneuvoston asetuksiksi metsästysasetuksen ja metsästyslaissa säädetyistä poikkeusluvista annetun valtioneuvoston asetuksen 4 § muuttamiseksi - MTK\nnull Lausunto luonnoksista valtioneuvoston asetuksiksi metsästysasetuksen ja metsästyslaissa säädetyistä poikkeusluvista annetun valtioneuvoston asetuksen 4 § muuttamiseksi\nKiitämme saamastamme lausuntopyynnöstä.\nHirven metsästysajan aikaistusta sekä valkohäntäpeuran ja metsäkauriin metsästysaikaa (koiran käyttäminen 1.2.‒15.2.) koskevia ehdotuksia koskien viittaamme aiemmin 7.8.2020 toimitettuun lausuntoomme.\nEsityksen mukaan pykälää muutettaisiin siten, että itämerennorpan metsästykseen ei enää vaadittaisi pyyntilupaa.\n5 § Hallin ja itämerennorpan metsästyskiintiö\nItämeren norpan metsästykseen hallintoa esitetään muutettavaksi siten, ettei metsästykseen enää vaadittaisi pyyntilupaa, vaan norppaa voisi metsästää metsästysaikana alueellisen kiintiön puitteissa. Saalismäärää rajoitettaisiin jatkossakin maa- ja metsätalousministeriön asetuksella. Itämerennorpan metsästysjärjestelyt olisivat vastaavat kuin harmaahylkeellä. Saalis ja sitä koskevat tiedot tulisi ilmoittaa Suomen riistakeskukselle viimeistään kolmantena arkipäivänä siitä, kun yksilö on saatu saaliiksi. Kiintiön tultua täyteen Suomen riistakeskus määräisi metsästyksen kannanhoitoalueella lopetettavaksi. Esitys on tarkoituksenmukainen ja hyvin perusteltu. Muutos keventää myös byrokratiaa.\nMTK kannattaa itämerennorpan siirtämistä kiintiömetsästyksen piiriin.\nPykälässä säädetään muun muassa hirvieläinten pyyntilupaan liittyvästä saalisilmoituksesta ja saalisilmoituksen määräajasta. Nykyisin saalisilmoitus on tehtävä Suomen riistakeskukselle seitsemän vuorokauden kuluessa pyyntiluvassa mainittujen eläinten tultua pyydystetyiksi taikka, jos eläimiä on jäänyt pyydystämättä, seitsemän vuorokauden kuluessa rauhoitusajan alkamisesta.\nTämä on merkinnyt käytännössä sitä, että alkusyksystä kaadetusta hirvieläimestä on saatettu ilmoittaa vasta vuodenvaihteen jälkeen. Esityksen mukaan saalisilmoitus olisi tehtävä kaikista metsästyslain 26 §:ssä tarkoitetuista hirvieläimistä ja jokaisesta pyydystetystä hirvieläimestä tulisi ilmoittaa seitsemän vuorokauden kuluessa siitä, kun eläin on tullut pyydystetyksi Nykyiset sähköiset järjestelmät mahdollistavat saalisilmoitusten teon vaivattomasti ja nopeasti. Esitys tehostaa metsästyskauden aikana tapahtuvaa seurantaa ja kannanhallinnan tarkkuutta.\nMTK pitää muutosesitystä erittäin hyvänä. Muutokset tutkimustarkoituksessa myönnettäviin poikkeuslupiin Metsästysasetus\nPykälän 4 momentin mukaan suden metsästyksen johtajasta ja varajohtajista on poikkeusluvan saajan ilmoitettava kirjallisesti ennen metsästyksen alkamista asianomaiselle riistanhoitoyhdistykselle. Pykälään lisättäisiin uusi 5 momentti, jonka mukaan 4 momentissa säädettyä ei sovelleta, jos poikkeuslupa on myönnetty tutkimustarkoituksessa.\n4 § Riistaeläintä koskevan poikkeusluvan myöntäminen ja lupamääräykset\nPykälän 2 momentin mukaan metsästyslain 41 a §:n 1 momentin perusteella myönnetyssä ahmaa, ilvestä, karhua, saukkoa ja sutta koskevassa poikkeusluvassa on määrättävä, että pyyntiin osallistuvien nimet on ilmoitettava alueen poliisilaitokselle ennen pyyntiin ryhtymistä ja että jokaisesta pyyntiin lähdöstä ja pyyntialueesta on etukäteen ilmoitettava poliisilaitokselle. Jos pyynti tapahtuu kunnassa, johon kuuluu rajavyöhykettä, edellä mainitut tiedot on määrättävä ilmoitettavaksi myös rajavartiolaitokselle.\nPykälään esitetään lisättäväksi uusi 3 momentti, jonka mukaan edellä 2 momentissa säädettyä ei sovelleta, jos poikkeuslupa myönnetään tutkimustarkoituksessa.\nEsityksen perustelujen mukaisesti suden, karhun, ahman, ilveksen ja saukon pyydystäminen tutkimustarkoituksessa vaatii useita eri lupia ja ilmoituksia eri tahoille. Jokaisesta pyyntiin lähdöstä, pyyntialueesta ja osallistujista on ilmoitettava etukäteen poliisille. Menettely on tarkoitukseensa nähden raskas, minkä vuoksi on perusteltua vähentää ilmoitusvelvollisuuksista aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. MTK:lla ei ole huomautettavaa muutosesityksiin, jotka koskevat edellä mainittuja tutkimustarkoituksessa myönnettäviä poikkeuslupia.