Mumman tuumauksia....: kesäkuuta 2014\nOn päiviä jolloin tarvitsemme enkelin suojelua vähän enemmän kuin normaalisti :)\nKeitän puuroa mikrossa! Niin tiedän kyllä että paljon parempaa tulee\nkun keittää sen kattilassa. Mikropuuro ei myöskään ole niin terveellistä\nkuin kattilassa keitetty. Mikroruokahan tuhoaa ne hyvät ominaisuudet\nvitamiinit ym. TIEDETÄÄN ! Mutta kaikesta huolimatta sen nyt sinne\nlaitan ja hyvää tulee ja nopeasti. Sillä välin sitten voileipä\nja teevesi valmiiksi. Vilkaisu mikroon ja......VOI!!!!\nMinulla on tavoite tai miksi sitä pitäisi sanoa. Joka päivä pitää rikkoa\nrajoja eli totuttuja tapoja. Tee jotain toisin älä kangistu kaavoihin.\nSe on ihan hyvä tapa kannattaa uskoa.\nNo tänään se näköjään sitten tuli tehtyä heti aamulla! Eli palataan\nsinne mikropuuroon. Olin ilmeisesti laittanut ajatuksissani puuron\nvälittömästi kuumenemaan kun se pitää laittaa asentoon 600 wattia\nsen 1000 wattia sijaan . No ei siinä mitään puuro kiehunut pyörivälle\nlautaselle ja hienosti lentänyt seiniin ja kattoon. Wau, enpä olisi\nosannutkaan sitä heittää noin hienosti. MURR......Ihan kivahan\nsitä on päivä näin aloittaa siis hieman toisin.....\nRaekuuro kesäkuussa! Niin loistavaa totta tosiaan. Vaikka en hortonomi\nolekaan niin sen verran kyllä harmitti nyt minuakin moinen takatalvi.\nKiertelen ympäri pihaa ja melkein itkua väännän kun huomaan että\nkaikki kuunliljan lehdet ovat aivan riekaleina. Onneksi pieni\nryytimaani on säilynyt suuremmitta kolhuitta.\nMakaan maassa rähmälleni silmieni edessä on vain soraa. Käsiin sattuu\nja polveenkin. No se tuntuu pieneltä verrattuna siihen tunteeseen onko\njoku nähnyt. Vilkaisen nopeasti ympärilleni en huomaa ketään ja pohdin\nmiten päin itseni pyöräytän pystyyn.\nSamassa kuulen jostain korkealta äänen "Oletko kaatunut?"\nMietin mielessäni NO VOI HYVÄÄ PÄIVÄÄ IHAN MUUTEN VAAN\nTÄSSÄ MAKAAN JA KATSON MILTÄ SE MAAILMA TÄÄLTÄ\nNÄYTTÄÄ!!! Saan kuitenkin koottua itseni ja vastaan hiukan mutisten:\n" Taisin muksahtaa, ei tässä mitään:" "Onko varma, ethän loukannut?"\nOhi Matkaaja kyselee. Itselle tulee mieleen se teevee mainos .Mies juoksee\nja ohi kulkija kysyy."Ootko lenkillä?"\n"E-en loukannut kaikki kunnossa, kiitos kysymästä" vastaan kohteliaasti.\nYmmärrän hänen huolen . Maassa makaa mummeli liikkumatta eikä\nedes yritä nousta vaan puhelee maasta käsin. Kokoan itseni ja yritän nousta\nketterästi kuitenkaan onnistumatta siinä.\nSaan hänet uskomaan että olen kunnossa ja sanon melkein kiukkuisesti, että" asun\ntässä" ja mutisen Ohi matkaajan tuskin kuulemaa "Ihan rutiinilla täällä kaatuilen!"\nOhi Matkaaja poistuu ja vilkuilee vielä perääni kun kävelen puhisten sisälle......\nIllalla päätän ajaa ruohon. Isännällä on tänään kiire päivä töissä ja jos jotakin\nmenoa. Hän sen ruohon nykyään ajaa mutta nyt ajattelin vähän auttaa.\nOn varmasti kivaa tulla kotiin kun tekemätön työ on tehty.\nRaahaan ruohonleikkuria ulos varastosta ja mutisen miten ihmeessä se\nmies tämän tekee. Varaston rappusista lähtee melkein palanen kun se\njää jumiin siihen. Ulkona. Menovettä on eikun käyntiin.\nRuohonleikkuri käynnistyy aina tai siis käynnistyi ennen aina. Puna alkaa kohota jo\nkorvien korkeudelle kun vedän ja starttaan ja vedän ja strarttaan...\nSiis ainakin kymmenennen kerran. Kauhu valtaa mieleni siis sain\ntämän rikki. Vai pitäisikö sanoa TÄMÄNKIN, mietin kun kuulen\njo korvissani mieheni kommentin. Manaan miksi ihmeessä edes\nkuvittelin että tänään joku onnistuisi. Puuro tulee vääjäämättä mieleeni....\nMies tulee kotiin ja saan totta tosiaan moitteet miksi menin koneeseen\nkoskemaan.Eikä hän tunnu edes uskovan selitystäni auttaa häntä.\nSe kone kuulemma käynnistyy vain hänen nikseillään. JASSOO tuumaan....\nJoskus on päiviä jotka ei aina mene ihan putkeen niinkuin sanotaan.\nRikotaan rutiineja eli tehdään vähän toisin ei se haittaa jos vähän\nkompuroi silloin tällöin....\nSillälailla se onnellinen elämä sieltä tulee..... :)\nRaekuuron rikkomia kuunliljan lehtiä....\nLähettänyt Anu-Anneli klo 10.50 Ei kommentteja:\nIhan paras juhannusaatto.....\nMökki on pieni ja pimeä mutta se ei haittaa minua olen niin innoissani. Ei se että\nrakastaisin mökillä olemista, ei totta vie. Meidän perhe on vasta muuttanut maalta\nkaupunkiin ja varsinkin minä ja äitini emme maalle halua missään nimessä.\nKorkeintaan linja-auton ikkunasta voimme sitä katsoa.\nTämä mökki onkin eri asia. Se on ystäväni perheen vuora mökki. Kaupungin\ntyöläiset saavat edullisesti vuokrata mökkejä. Ystäväni perhe on yksi heistä.\nSulloudumme kaikki viisi mökkiin ja odottamani ihana juhannus voi alkaa.\nOlen haltioissani jo siksi että isäni on hyvin jyrkkä päästämään minua\nilman heitä mihinkään vaikka olen jo neljäntoista. Ihan käsittämätöntä\nja varsinkin ystävieni mielestä. Mutta tämän juhannuksen olen saanut\nluvan viettää ystäväni vanhempien valvovan silmien alla.\nOlen niin innoissani vapauden tunteesta koska he taas ovat todella\nymmärtäväisiä vanhempia. Illan vietossa tanssimme muiden nuorten tavoin.\nGrillaamme pallogrillillä minusta ihan maailman parasta makkaraa.\nValvomme aamuun asti ja torkumme seuraavan päivän. Aurinko paistaa\non kuuma. Ihan paras juhannusaatto.....\nIhmettelen joka juhannusaatto miten kummassa olen taas töissä ja kiire\nmökille on kova, niinkuin tänäänkin. Kun teen työvuorolistoja en todellakaan\nmuista sitä sinä hetkenä. No ei se haittaa tässä ollaan, ovet lukossa ja kohti\nTavarat on onneksi pakattu. Mies, poika ja kani kyytiin niin matka mökille\nVoi että olen onnellinen mökistä ja siitä että ystävä perhe ottivat meidät\nmukaan mökki "projektiin".\nHoukutus kaupungissa koko kesän ei tuntunut hyvältä. Mies kaipasi\nkalavesiä ja poika leikkikaveria ja minulle sellainen\nsamanhenkinen juttu kummani oli oikein tervetullut. Siispä yhteiselo\nystävä perheen kanssa samassa rintamamies talossa merenrannalla oli\nmitä parhain ratkaisu.\nJuhannuksena niinkuin joka viikonloppu lämmitettiin sauna ja grillattiin\ntietysti sitä maailman parasta makkaraa. Uudet perunat niitä ei ennen juhannusta\nsyöty. Se oli parasta silloin. Taidettiin me joskus kokon ympäri tanssiakin.\nJoskus oli kylmä joskus taas kuuma. Mutta se oli ihan paras juhannusaatto....\nMies lähti hakemaan anoppia. Minä jäin kotiin koristamaan kakkua.\nVietämme aina anopin syntymäpäivää ja isännän nimipäivää yhdessä.\nNe kun sattuvat juhannukseen molemmat. Anoppi on ihan paras vieras.\nHän on niin onnellinen kun pääsee maalle meidän luo. Hänestä juhannuksena\nkaupungissa on yksinäistä. Hieman nauramme toisillemme, ovathan ne\nmuutkin mummot siellä juhannuksena. Vain harva on poissa.\nVietämme perinteistä juhannusta syöden hyvää ruokaa ja sitä\nsynttärikakkua. Anoppi ei halua saunaan, joten päätämme lämmittää\nsen vasta juhannuspäivänä.\nKun ilta saapuu pyydämme anoppia jäämään yöksi ja hän jää...\nJuhannuspäivänä hän kuitenkin jo haluaa kotiin ja täytämme hänen\ntoiveensa. Hän kiittää kovasti että on taas saanut olla meillä.\nMe vakuutamme hänelle että se on mukavaa jos hän on viihtynyt\nja meistäkin on mukavaa kun hän oli.\nToisillemme puhumme myöhemmin kuinka vielä tulee aika\nkun häntä ei enää ole. Nyt on mukavaa tuoda iloa myös hänelle.\nSellainen on ihan paras juhannusaatto....\nIstumme kahdestaan terassilla ja juomme päiväkahvit.\nJuhannus on hivenen kylmä.\nHarmittelen niiden puolesta jotka ovat pienissä mökeissään. Mukana\nlapsia jotka haluaisivat olla ulkona mutta vesi sade estää sen.\nHarmittelen niiden puolesta kenellä paljon ystäviä tulossa viettämään\njuhannusta ja ovat aikoneet telttailla.\nYritän unohtaa sanan harmittelen ja muokkaan sen uudelleen.\nEi mitkään säät voi pilata sitä tunnelmaa jonka sinä ja ystäväsi\nluotte. Tunnelma ja tämä hetki se on ihan paras juhannusaatto.....\nLähettänyt Anu-Anneli klo 13.43 Ei kommentteja:\nOmatunto.... se ihana asia.\nVietämme lapseni lapsien syntymäpäivä juhlia. Talo on täynnä\nvieraita. Lahjapapereita kasapäin. Hälinän keskellä päätän viedä roskapussin\npois. Suloisuus tuo pieni iloinen neljävuotias vaatii päästä mukaani.\nKannamme yhdessä pussin roskiin. Käännymme takaisin ja kuljen\ntuo pieni käsi kädessäni. Suloisuus puhua pulputtaa ja hyppelee\niloisesti. Hän vaatii minuakin hyppelemään ja minähän hyppelen.\nSuloisuutta naurattaa ja minua myös.\nYht äkkiä naapurin mummon ovi lentää auki ja hän huudahtaa:"Odota\nvähän mulla on asiaa." "Okei, mitähän..." "Kuule kun mä ajoin päin\nsun auto ja siihen tuli aika paha jälki ja minunkin autooni ja...ja..."\nTuskin kuulen mitä mummo selittää, minua alkaa harmittamaan mutta\nen nyt viitsi Suloisuuden kuullen tivaamaan sen enenpää. Yritän\npitää jonkin sortin teennäisen hymyn. Sellaisen KYLLÄ TÄSTÄ\nSELVITÄÄN hymyn, vaikka tekisi mieli ottaa sellainen.\nMITEN IHMEESSÄ SÄ SIIHEN OSUIT ilme.\nSaan vaivoin sanottua mummolle, että käsken miestäni katsomaan\nsitä autoa ja palataan asiaan.\nSuloisuus lähtee juoksemaan minkä pienistä jaloistaan pääsee ja\nhuutaa enenkuin ehtii kunnolla sisälle."MUMMO ON RIKKONUT\nMies lähtee katsomaan autoa ja keskustelemaan mummon kanssa\ntapahtumista. Parempi näin....puhisen....tuumailen kuitenkin että\nhyvä kun tunnusti.....\nMuistelen tapahtumaa viime syksyltä.\nOli tavallinen työpäivä. Kiire sellainen. Kun minun työssäni\non kiire se kiire ei yksin ole vipinää vaan se on henkisesti\naika rasittavaa myös.Kiire päivä on kuitenkin parempi\nkuin hiljainen päivä.\nPäivän työt oli tehty ja kauppaostokset ostettu. Edessä oli\nvapaa viikonloppu. Sellainen on herkkua ja harvassa.\nKävelin autolleni ja lastasin tavarani autoon. Olin käynnistämässä\nautoa kun huomasin tuulilasissa lapun. Nousin autosta ja otin\nlapun. "Anteeksi kolhaisin autollani autoasi oikeaan takapuskuriin\ntässä on yhteystietoni jotta voit soittaa minulle:"\n"Ei ole totta!" puhisin itsekseni ja salamana syöksyin katsomaan\nkyseistä kohtaa. TOTTA TOSIAAN OLET OSUNUT!!!!\nPäätin kuitenkin soittaa ensin miehelleni, joka käski minun tulla\nkotiin. Hän lupasi ensin katsoa sitä miten pahasti oli käynyt ja\nIhana mies lohdutti kun minua harmitti mitä ylimääräistä\ntämä taas tiesi tähän kiireiseen arkeen.\nTuumailin että hyvä kun jätti ne yhteystiedot.......\nMuistelen aikaa kun minulla oli auto ihan uusi....\nOlin palaamassa kaupasta. Huomasin nuoren miehen\njoka seisoi autoni vieressä. "Ihailee varmaan uutta autoani,"\nminua hymyilytti. Kun kävelin kohti autoa ihmettelin kuinka\nkehtaa seistä siinä auton vieressä ja tuijottaa vuoroin minua\nvuoroin autoa. Samassa nuori mies kysäisee"Onko tämä sun\nauto?" "O-on" vastaan varovasti. Alan itsekkin epäillä onko\nse minun. On se, reilut kaksi viikkoa vanha ihana uusi autoni.\n" Minä pakitin omaa autoani ja osuin suoraan sun etunokkaan!"mies tunnustaa.\n" VOI EI !"parkaisin. Pidin pojalle puheen siitä kuinka uusi auto on\nja miten ihmeesä voit osua näin isolla pihalla juuri minun autooni.\nMuita autoja ei lähelläkään mitä pitäisi varoa. Puheen jälkeen\nalan sääliä poikaa joka on tosi pahoillaan. Juuri ajokortin saanut\nreppana. "Olisin mä voinut lähteä karkuunkin!" poika saa sanottua\nkuin uhkaillakseen minua hänen läksytyksestään.\n"SE TÄSTÄ VIELÄ OLISI PUUTTUNUT!!" Oli vastaukseni\nja poika hiljeni.\nSaimme asiat sovittu ja ajattelin tosiaan....onneksi hän jäi...\nSanotaan että maailma on täynnä epärehellisiä ihmisiä....niin\nvarmasti jos näin aina ajattelee ne osuu myös kohdalle.\nMaailma on myös täynnä rehellisiä ihmisiä. Olen saanut sen\nhuomata monta kertaa. Edellä muutama esimerkki. Esimerkit\novat kyllä opettaneet kuinka tärkeää on olla rehellinen vaikka\nsitä hetkeksi saisi kiukkupuuskan silmilleen. Loppujen lopuksi\nkuitenkin saa hyvän mielen ja antaa myös sellaisen.\nVaikeankin asian voi antaa anteeksi rehelliselle ihmiselle.\nSe että meillä on omatunto olemme sitten nuoria tai vanhoja\nmummoja tai pappoja on ihana asia.\nRehellisyys....kyllä...se on osa tätä onnellista elämää!\nTämä ei nyt ole kyseinen auto mistä kerroin, ei onneksi ajattelee omistaja :)\nVaahtokarkkeja ja kermavaahtoa.....\nRouva Sporttinen kaataa kuohuvaa laseihimme. Olemme jälleen kerran\nkokoontuneet viettämään yhdessä iltapäivää. Kilistämme laseja Rouva\nSporttinen kiittää,että olemme saapuneet ja me puolestamme että\nsaamme olla täällä. Toivotamme toisillemme hyvää kesää\nvointeja ja kaikkea ihanaa...\nKuohuva maistuu loistavalta. Rouva kertoo sen olevan alkoholitonta.\nOlemmehan kaikki autolla liikkeellä. Loistavaa ja mikä maku.\nTarkistan merkin ja lupaan heti hankkia varastooni kun lähin\nkauppa osuu kohdalle.\nIstumme ystävykset jälleen kerran saman pöydän ääreen.\nRouva Sporttinen niinkuin kerroin on emäntämme. Hän on nimensä\nmukaan todella sporttinen ja loistava kokki. Kun olemme hänen\nluokse menossa perun kaikki laihdutuskuurini. Sokeri lakoista\npuhumattakaan. Ei se etteivätkö myös toiset olisi loistavia\nkokkeja, mutta Rouva Sporttinen on ammattilainen näissä\nruoka-asioissa. Siksi kai juuri hänen luonaan saamme aina\nRouva Seurakuntasisar selittää tapansa mukaan taas niin paljon\nettä tuskin perässä pysymme. Tosin jo samaa asiaa muutamaan\nkertaan. Mutta väliäkö sillä meillä on aikaa, sitä varten me olemme\ntäällä. Olemme ystäviä ja ystävät kuuntelevat toisiaan. Seurakuntasisar\non myös innokas puutarhuri niinkuin Sporttinenkin. Hän lumoutuneena\ntarkastelee Sporttisen valtavaa puutarhaa ja luettelee kukkien nimiä kuin\nliukuhihnalta. En ymmärrä miten jotkut voivat niitä muistaa.\nTuskin itse muistan ruusun ja pari perennaa taidan tunnistaa.\nSeurakuntasisar napsii kuvia yhtä innokkaasti kuin minäkin\nnämä kukat on ikuistettava.\nRouva Lempeä Mummi istuu rauhallisena tuolissaan. Hän odottaa\nrauhallisena josko saisi puheen vuoron mutta Rouva Seurakuntasisar\non nopeampi. Huomaamme tilanteen ja päätämme antaa Lempeälle\nMummille puheenvuoron. Lempeä Mummi on meistä ainoa joka\non jo virallisesti eläkkeellä. Hänellä on siis aikaa hoitaa lapsenlapsiaan.\nSitä hän kirjaimellisesti tekeekin ja suurella sydämmellään. Sen me tiedämme\nkaikki. Onhan meillä kaikilla yhteensä kaksitoista lastenlasta.\nNo kaikki me varmaan hössötämme näistä pikkuisista sehän on\nsanomattakin selvää. Parasta mitä olemme saaneet aikaan.\nSyömme, juomme kahvit ja jälkiruoat. Kerromme viimeiset kuulumiset.\nTuemme toisiamme jos tarvetta on. Nauramme makeasti ja sitä\nTässä me olemme neljä ihanaa naista! Ystävyksiä yli neljänkymmenen\nvuoden takaa. Vuodet on vierineet ja vuosia oli välissäkin monta\nkun emme nähneet. Piti elää elämää, perustaa perhettä , tehdä uraa ja lapsia.\nJonkun piti myös erota ja koota elämän palaset yhteen, piti jaksaa.\nPiti iloita , piti surra....\nNyt näemme muutaman kerran vuodessa ja olemme päättäneet nähdä\nniinkauan kuin elämme.\nKaivamme kalenterit esiin ja sovimme seuraavan tapaamisen.\nToteamme kuinka mukavaa oli taas nähdä ja kuinka onnellista\nelämä kuitenkin on. Vähän niinkuin tänäänkin vaahtokarkkeja ja kermavaahtoa.....\nKukkia oli valtavasti, tässä yksi niistä . Ole hyvä :)\nLähettänyt Anu-Anneli klo 23.43 Ei kommentteja:\nNaapurin koira haukkuu....no se nyt haukkuu mitä milloinkin. Kaipaa\nlenkkiseuraa, leikkijää tai kenties vain ystävää kuka vain olisi siinä....\nYstävä on mielestäni hyvä sana. Kutsun mielelläni tuntemiani ihmisiä\nystäviksi vaikka eivät olisi kovin läheisiäkään. Ystävä on mielestäni\nyleisnimitys ystävällisille ihmisille jotka tunnen nimeltä ja ovat jotenkin\nolleet osa elämääni....\nNuorilla tytöillä on yleensä aina Sydän Ystävä, niin myös minullakin.\nMeille sattui ja tapahtui ja vannoimme toisillemme ikuista uskollisuutta,\nsalaisuuksia ei muille kerrota! Muistan kuinka tunsimme toisemme\nkuin itsemme. Toinen tiesi heti jos toisella oli murheita. Lähinnä\nne oli silloin koulu ja ihastukset. Isoja asioita pienille tytöille.\nMuistan illan jolloin puhelin ystäväni kanssa viimeisen kerran.\nHän ei olisi enää innostunut tapaamaan poikaystäväänsä. Tänään\nhän menee vielä ja kertoo pojalle lopettavansa suhteen. Pyysin\nettei menisi.....Hän lähti kuitenkin. Kuulin illalla ambulanssin\näänen ja toivoin ettei vaan heille olisi mitään tapahtunut. Mopot\nkun ovat vaarallisia....Hän ei tullut koskaan takaisin.....\nElämä oli kuitenkin armollinen minulle ja antoi paljon uusia\nystäviä. Vaikka nuoruuden kokemuksen jälkeen luulin\nettei kukaan voisi sitä paikkaa täyttää.\nElämä toi vierelle koulutovereita jotka ovat ystäviä\nvielä tänäpäivänäkin. Voimme muistella menneitä kahvikupposen\näärellä. Yksi muistaa yhtä toinen toista. Voimme jakaa\ntätä hetkeä myös toistemme kanssa. Vähän tukien ja vähän\nkuunnellen. Kukin tavallaan. Mutta aina kun näemme sovimme\nuuden päivän tapaamisellemme. Koska haluamme kuulua\nTuumailin miten tärkeitä ystävät ovat itse kullekin. Toiset eivät\ntarvitse ympärilleen montaakaan ystävää ja toiset eivät tule\ntoimeen ellei heidän puhelimensa koko ajan piippaa. Koska\nhe haluavat että ystävät ovat läsnä heidän arjessaan.\nYstävä jakaa ilon ja surun. On helpottamassa kun pitää puhua\nYstävä on työtoveri joka ymmärtää samoja asoita kuin sinäkin.\nYstävä on perhetuttu joka on seurannut elämääsi ja osallistunut\nsiihen matkan varrella.\nYstävä on naapuri joka auttaa ja ajattelee samoin kuin sinäkin.\nYstävä on ihminen joka on ystävällinen ja jolle haluat olla ystävä.\nTuumailen kuinka onnellinen olen jokaisesta ystävästä. Jokaisesta\njoka matkani varrelle on laitettu . Ihan jokainen on merkinnyt\npaljon. Tuumailen myös kuinka elämä antoi myös uusia\nSydän Ystäviä siis sellaisia joita luulin etten ikinä saisi. Sellaisen\njonka menetin silloin nuorena. Sellaisen joka jaksaa kun on\nvaikeaa ja sellaisen joka nauraa kanssasi samaa vitsiä.\nVaikka taas tätä kirjoittaessani tuntuu, että olen menettämässä\nyhden Sydän Ystävän. Tiedän että elämällä on vielä tarjota\nminulle jotain uutta tilalle. Ilot ja menetykset nekin on osa\ntätä onnellista elämää....\nRuusu sinulle rakas ystäväni :)\nLähettänyt Anu-Anneli klo 19.22 Ei kommentteja:


Jumista eteenpäin kun elämä hämmentää - MIELI ry\nLöydä oma tarinasi eli LOT-ryhmän tavoitteena on luottamuksellisessa vertaisryhmässä jakaa ajatuksia, kokemuksia ja näkökulmia itselle ajankohtaisista asioista, saada tukea ja löytää keinoja oman mielen hyvinvoinnin edistämiseen.\nNuori, 18–29 -vuotias aikuinen saattaa olla elämänsä kanssa hukassa. ”Hän voi olla yksinäinen, masentunut, eikä tiedä, kuinka lähtisi viemään tulevaisuuttaan eteenpäin”, kertoo MIELI ry:n SOS-kriisikeskuksen päällikkö Reija Tuomisalo.\nLOT ei ole tarkoitettu millekään diagnoosiryhmälle, vaan ryhmään voi hakeutua ylipäätään vaikeassa elämäntilanteessa, jos näköalattomuus ja ahdistuneisuus tuntuvat valtaavan mielen. ”Nappaamme kiinni, kun diagnoosia ei toivottavasti vielä tarvita, eikä sellaiselle välttämättä ole tarvettakaan”, Reija Tuomisalo sanoo.\nLOT-ryhmien rakenne ja säännölliset 10–12 kerran tapaamiset pitävät yllä asioiden käsittelyä, eivätkä sido liikaa aikaa ja voimia nuoren arjesta. Luottamuksellinen ja turvallinen ilmapiiri ja vertaistuki vahvistavat toiveikkuutta tulevaisuuteen.\nHuolet, epävarmuus ja aiemmat vaikeat kokemukset voivat heijastua nuoren nykytilanteeseen. Nuori voi tuntea olevansa jumissa, eikä pysty näkemään vaihtoehtoja.\n”Menneisyyden ymmärtäminen uudella tavalla auttaa pääsemään eteenpäin. Elämäntarinat ja keskustelut rakentavat uudenlaisia näkymiä”, Reija Tuomisalo sanoo. Ryhmässä pohditaan, mikä omassa arjessa ja itsessä kantaa ja tukee jaksamista, ja mikä puolestaan kuluttaa hyvinvointia.\nMonilla osallistujilla on samanlaisia elämänkokemuksia ja mieltä painavia kysymyksiä, joiden käsittelyä kaksi ohjaajaa tukee. He ohjaavat samalla keskustelua selviytymiskeinojen pohtimiseen.\nAloite on nuorella\nNuori voi hakeutua ryhmiin itse. Tavallista on, että hän löytää tiedon LOT-ryhmistä MIELI ry:n nettisivuilta, mutta MIELI ry levittää tietoa myös terveysalan ja opetusalan toimijoille.\n”Ohjaaja soittaa halukkaalle ryhmään tulijalle ja pyytää haastatteluun, jossa osallistuja voi kuulla tarkemmin, mistä on kyse.” Ohjaajina on sekä kriisikeskuksen työntekijöitä, freelancereita tai vapaaehtoisia. Paikallisiin kriisikeskuksiin on koulutettu ohjaajia.\n”Keskustelujen mallina on runko aihepiirejä, joita käsitellään, mutta koko jutun juoni on, että ryhmästä nousevat teemat ovat merkittäviä ja niille annetaan tilaa.”\nVertaistuki ei toimi vielä esimerkiksi yläasteikäisille, jotka ovat yhä itsekeskeisessä kehitysvaiheessa. Nuoremmalle äiti saattaa monesti ehdottaa tällaiseen ryhmään liittymistä.\n”Se ei oikein motivoi. Toki äiti on aina huolissaan ja haluaa lapselleen apua ja tukea, mutta äidin kehotus ei välttämättä ole paras tapa aloittaa.”\n”Kokemus osoittaa, että toiminta puree juuri tähän ikäryhmään. Moni elää omassa kuplassaan, mutta näkee ryhmässä, että täällä on muita, samanlaisia kuin minä. Vaikka joku näyttäisi kuinka menestyvältä tyypiltä, hänellä voi olla samat ongelmat kuin minulla. Se lieventää, normalisoi ja huojentaa. Nuori ei tunne olevansa se ainut, joka ei tiedä, kuinka jatkaisi eteenpäin.”\nViimeisten viiden vuoden aikana on ollut huomattavissa, että nuorten taustat ovat paljon monimutkaisempia ja vaikeampia kuin aiemmin.\n”Ongelmat alkavat lähentyä traumaattisten kriisien vakavuusastetta. Puolet ryhmien nuorista kertoo koulukiusatun taustastaan.”\nKerran kriisikeskuksessa päätettiin muodostaa erikseen ryhmä nuorista, jotka ovat kokeneet koulukiusaamista.\n”Emme tahtoneet saada sitä ryhmää kokoon. Ryhmään ei haluta tulla koulukiusatun leimalla. Siitä voi kertoa vasta luottamuksellisessa ilmapiirissä.”\nSOS-kriisikeskus on ryhtynyt järjestämään ryhmiä myös yhteistyössä muiden järjestöjen kanssa.\n”Meillä on ollut ryhmiä mielenterveysomaisten ja Kehitysvammaliiton kanssa, sekä Sylva ry:n kanssa syöpää sairastaville nuorille.”\nMyös paikalliset seurat ja kriisikeskukset toteuttavat LOT-ryhmiä. Niihin tarvitaan rahoitusta. Kun kirkon yhteisvastuukeräyksen teemana vuonna 2011 oli yksinäisyys, ryhmät saivat rahoitusta kolmeksi vuodeksi. Vuonna 2018 SOS-kriisikeskus sai näiden ryhmien toteuttamiseen Terveystalon myöntämän laaturahan, 50 000 euroa. Terveystalo haki nuorille aikuisille masennusta ehkäisevää toimintamallia.\nKun LOT-ryhmäkokoontumiset päättyvät, kaikki osallistujat toivoisivat niiden jatkuvan. Jatkotapaaminen on pari kuukautta päättymisen jälkeen.\n”Monet vaihtavat keskenään yhteystietoja ja tapaavat toisiaan myöhemmin vapaamuotoisesti. Yksi tapaa misten hyvä tulos on, että saamme nuoret ryhmäytymään.”\nMoni ujo ihminen miettii, uskaltaako ryhmään osallistua.\n”Kenenkään ei ole pakko puhua ryhmässä, vaikka toki sitä toivomme. Alkuhaastattelussa voimme kysyä, haluaisiko nuori mieluummin tavata kriisityöntekijää kahdestaan?”\nAlussa kerrotaan ryhmän pelisäännöt, että kaikki saavat riittävästi puheaikaa. Puheliaita pitää rajata ja hiljaisempia houkutella ääneen. On mahdollista käydä myös parikeskusteluja ja tehdä pienryhmiä, jotka voivat tuntua helpommilta.\n”Nykyisin monet nuoren aikuisen ongelmat ovat päässeet liian pitkälle. Apua haetaan vasta siinä vaiheessa, kun ollaan todella lamassa, tai on useita ongelmia: talousvaikeuksia, vaikeutta saada kiinni opinnoista tai ongelmia vuorokausirytmin kanssa.”\nLisäksi nykyisin korostuu suorituskeskeisyys. ”Kaikki ei olekaan mennyt niin täydellisesti kuin nuori on halunnut. Näitä kympin tyttöjä ja poikia on paljon. Suorittamispaine on voimistunut ilmiö.”\nToisaalta on hyvä, että ryhmässä on kirjoa.\n”Siinä tulee monenlaista peilausta, että hetkinen, tuolla toisella on vuorokausirytmi sekaisin, ja itse suoritan kuin viimeistä päivää. Porukassa asiat suhteellistuvat.”\nReija Tuomisalo ei lähtisi syyllistämään suorittamispaineiden kertymisestä mitään välinettä.\n”Ennen somea syyllistettiin mediaa ja lehdistöä, mutta paineet välittyvät ja tulevat aina yhteiskunnasta, jotain kautta ulkoapäin.”\nKynnys osallistua ryhmiin voi olla korkea. Jälkeenpäin osallistujilta saatu palaute on koosteiden mukaan erittäin hyvää.\n”Ryhmän kokoontumisten jälkeen nuorten toiveikkuus on noussut, suoriutuminen tehtävistä parantunut ja itsetuhoiset ajatukset ovat vähentyneet. Ryhmä on vaikuttanut positiivisesti, ja vuonna 2018 nuoret antoivat kokoontumisille kouluarvosanan 8,9.”\nKiinnostavaa on, että kun jatkotapaamisessa annetaan seuraava palaute, kouluarvosana vain paranee.\n”Pääsemme reippaasti kiitettävän puolelle, eli arvosanaksi tuli 9,3.”\nArtikkeli on julkaistu alunperin Mieli-vuosijulkaisussa 2019.


Liikuntapaikkarakentamisen avustus - Liikunta ja ulkoilu - Oulun kaupunki\nYksityisen liikuntapaikkarakentamisen investointiavustus\nKaupungin myöntämän yksityisen liikuntapaikkarakentamisen investointiavustus on 15 prosenttia investointihankkeen kokonaiskustannuksista. Investointiavustuksen määrä voi enimmillään olla 1 miljoonaa euroa.\nMaksu suoritetaan hankkeen valmistumisasteen mukaan jälkirahoitteisesti seuraavanlaisina erinä: 20 prosenttia, 20 prosenttia, 20 prosenttia ja viimeinen erä 40 prosenttia. Viimeinen erä maksetaan perustuen loppuselvityksestä todettaviin toteutuneisiin investointikustannuksiin, ei kuitenkaan suurempana kuin hankesuunnitteluvaiheessa hyväksytyn rahoitussuunnitelman mukaisesti. Kaupungin muu tuki huomioidaan avustusta myönnettäessä. Mahdollisen valtionavustuksen hakemisesta huolehtii yksityisen liikuntapaikan rakentaja.\nHakijalla tulee hakemuksessa olla esitettynä realistinen rahoitussuunnitelma, hankesuunnitelma, selvitys rakennuspaikan hallinnasta sekä toimintasuunnitelma. Hakijan tulee ennen hakemuksen jättämistä käydä neuvottelut yhdyskunta- ja ympäristöpalvelujen sekä liikuntapalvelujen kanssa mahdollisesta liikuntapaikan sijainnista.\ninvestointiavustukseen ovat oikeutettuja oululaiset urheiluseurat tai oululaisten urheiluseurojen omistamat yhtiöt ja yhteisöt\ninvestointiavustuksen perusteena ja priorisoinnin taustalla on tarveperusteisuus\nurheilutilat ja niitä tukevat tilat ovat avustuksen piirissä (esim. pesu- ja pukutilat, tekniset tilat) – avustuksen ulkopuolella ovat esim. ravintola-, majoitus- ja kokoustilat\nrakennettavan liikuntatilan tulee sijaita Oulun kaupungin alueella\ninvestointiavustusta ei myönnetä olemassa olevan liikuntatilan peruskorjaukseen; muussa kuin liikuntakäytössä olevan tilan muuttaminen liikuntatilaksi on avustuskelpoinen. Lähtökohtaisesti investointiavustuksen tarkoituksena on synnyttää uutta liikuntatilaa\njos kaupunki tarvitsee rakennettavasta liikuntatilasta vuoroja, investointiavustuksen sijaan voidaan ostaa investointiavustusta vastaavan summan edestä vuoroja\nkaupunki pidättää oikeuden tapauskohtaiseen harkintaan\nkaupungin tuki ei saa olla ristiriidassa lainsäädännön kanssa (esim. kielletty valtiontuki, hankintalaki)\nyhdelle hankkeelle voi saada investointiavustusta vain kerran\navustuksesta ei tehdä takautuvia päätöksiä\nYksityisille hankkeille investointiavustuksen haku on kerran vuodessa huhtikuun loppuun mennessä seuraavalle kalenterivuodelle. Hakemukset osoitetaan Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuurilautakunnalle. Sivistys- ja kulttuurilautakunta tekee ehdollisen päätöksen mahdollisen tuen saajasta/saajista. Sivistys- ja kulttuurilautakunta esittää kaupunginvaltuustolle lautakunnan näkemyksen mukaan hyväksyttävien hankkeiden hyväksymistä talousarvion käsittelyn yhteydessä. Rahoituspäätös hankkeelle/hankkeille tehdään talousarvion hyväksymisen yhteydessä joulukuussa.\nKaupunginvaltuusto on hyväksynyt 7.10.2019 § 108 yksityisen liikuntapaikkarakentamisen säännöt ja kriteerit.\nLisätiedot: Liikuntajohtaja Niina Epäilys p. 044 703 8011, liikuntalaitospäällikkö Matti Rautio p. 044 703 8060. Sähköpostit ovat muotoa etunimi.sukunimi@ouka.fi


Yön uutiskooste: Venäjän Medvedev saapuu tänään Suomeen, Yhdysvallat pidätti kiinalaisen vakoiluepäilyjen vuoksi\nVuosi sitten Ninni ja Ismo saattelivat lapsensa viimeiselle matkalleen - "Lemmy teki päätöksen puolestani, hän kuoli syliini" TILAAJILLE\nKovat tuulet riepottelevat Suomea ensi yönä, veneilijöillä syytä varovaisuuteen\nJoensuulainen Urho Vaakanainen pääsi yllättäen pelaamaan NHL-debyyttinsä\nSeuraatko aikaasi ja pidätkö itseäsi laajasti yleissivistyneenä? - testaa tietosi Karjalaisen visassa\nJoensuulainen Meiju leikkasi pitkät hiuksensa ja luovutti ne syöpälapsille tehtäviä hiuspäähineitä varten\nAfganistanin vaalit jatkuvat tänään – eilen satoja äänestyspaikkoja ei saatu avattua\nNäyttelijä Selma Blair paljastaa sairastavansa MS-tautia – "Nauran, vaikken tiedä tarkalleen mitä aion tehdä"\nTeemme kyselyä: Minkälaisia ääniä siedät kerrostalossa, minkälaisia et?\nSuomen Floridassa syntyy enemmän norppia kuin lapsia\nKotimaa 26.9.2018 06:21\nYri Kadobnov / Lehtikuva\nVenäjän pääministeri Dmitri Medvedev saapuu tänään Suomeen Juha Sipilän vieraaksi.\nHelsingin Pörssiklubin tämänpäiväisessä kokouksessa äänestetään siitä, hyväksytäänkö klubin jäseniksi jatkossa myös naisia.\nSääntömuutos edellyttää, että vähintään kaksi kolmasosaa annetuista äänistä puoltaa sitä tässä ja myöhemmin tulevassa toisessa äänestyksessä.\nKlubin jäsenille suunnatun mielipidekyselyn maaliskuisten tulosten mukaan noin 53 prosenttia jäsenistä äänestäisi naisten mukaanottamisen puolesta ja 47 prosenttia vastaan.\nKlubin jäsenyys kiellettiin naisilta vuonna 1997.\nMuun muassa hoitajat aloittavat tänään ylityö- ja vuoronvaihtokiellot - vastustavat hallituksen ajamaa irtisanomislakia\nUseat työmarkkinajärjestöt aloittavat tänään kolmipäiväisen ylityö- ja vuoronvaihtokiellon, jolla vastustetaan hallituksen kaavailemaan uutta irtisanomislakia. Myös säännöllisen työajan ylittävät liukumat ovat käyttökiellossa.\nJärjestöllisiin toimiin osallistuvat lähi- ja perushoitajaliitto Super, sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy, Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty sekä Akavaan kuuluvat Suomen Terveydenhoitajaliitto ja sosiaalialan korkeakoulutettujen liitto Talentia.\nEduskunnan suuri sali alkaa käsitellä tiedustelulakien vaatimaa perustuslain muutosta\nEduskunnan täysistunto alkaa tänään käsitellä Suomen perustuslain muuttamista siten, että tiedustelulait voidaan säätää.\nPerustuslakivaliokunta linjasi viime viikolla, että luottamuksellisen viestin salaisuutta voidaan rajoittaa, jos tietoa hankitaan sotilaallisesta tai kansallista turvallisuutta vakavasti uhkaavasta toiminnasta.\nLainmuutoksen toinen käsittely on ensi tiistaina. Mahdollinen äänestys perustuslain muutoksen kiireelliseksi julistamisesta käydään sitä seuraavana päivänä.\nVenäjän pääministeri Dmitri Medvedev saapuu tänään Suomeen. Medvedevin vierailua isännöi pääministeri Juha Sipilä (kesk.).\nPääministerit keskustelevat muun muassa maiden kahdenvälisistä suhteista sekä alueellisista ja kansainvälisistä kysymyksistä.\nEdellisen kerran he tapasivat toisensa Pietarissa viime vuoden syyskuussa. Tämänpäiväinen on heidän neljäs tapaamisensa.\nVierailun vuoksi tänään on syytä varautua lyhyisiin liikennekatkoksiin erityisesti Helsingin keskustassa, poliisi kertoo.\nYhdysvallat on pidättänyt kiinalaismiehen epäiltynä amerikkalaisten tiedemiesten ja insinöörien vakoilusta.\nMies tuli Yhdysvaltoihin vuonna 2013 opiskelemaan. Oikeuden asiakirjojen mukaan mies on ollut yhteydessä kiinalaiseen tiedusteluviranomaiseen ja hankkinut hänelle tietoja kahdeksasta Yhdysvaltain kansalaisesta, jotka ovat syntyneet joko Taiwanissa tai Kiinassa. Kaikki työskentelevät tai ovat työskennelleet tiedemaailmassa tai teknologiateollisuudessa. (Lähde: AFP)\nYhdysvalloissa senaatin oikeusasiain komitea äänestää korkeimman oikeuden tuomariehdokkaasta perjantaina. Presidentti Donald Trumpin nimeämä tuomariehdokas Brett Kavanaugh on ollut pari viime viikkoa ahdistelukohun keskellä, minkä vuoksi nimitys on viivästynyt.\nKomitean on määrä kuulla vain päivää ennen äänestystä naista, joka väittää tuomariehdokas Kavanaugh'n käyneen häneen käsiksi juhlissa lukioikäisenä 1980-luvun alussa.\nJos komitea hyväksyy Kavanaugh'n nimityksen, asia siirtyy senaatin äänestykseen. (Lähde: AFP)\nSukellusvenemurhasta tuomitun keksijän tuomiosta ratkaisu\nSukellusvenemurhasta tuomitun Peter Madsenin tuomiota koskevasta valituksesta saadaan tänään ratkaisu tanskalaisesta tuomioistuimesta. Madsen on vaatinut elinkautisen vankeustuomionsa lyhentämistä.\nMadsen tuomittiin huhtikuussa ruotsalaisen toimittaja Kim Wallin murhasta ja ruumiin paloittelemisesta.\nElinkautisvangit voivat Tanskassa pyytää pääsyä ehdonalaiseen vapauteen 12 vuoden jälkeen, mutta he istuvat yleensä noin 16 vuotta.\nRanskassa niin sanotun hämähäkkimiehen pelastaman pojan isä on tuomittu kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen heitteillejätöstä.\nMalilainen Mamadou Gassama ristittiin hämähäkkimieheksi sen jälkeen, kun hän oli kiivennyt toukokuussa pariisilaisen kerrostalon ulkoseinää pelastamaan lapsen, joka roikkui parvekkeen kaiteesta neljännessä kerroksessa. Lapsen isä oli lähtenyt kotoa käydäkseen kaupassa, ja äiti oli tapahtumahetkellä ulkomailla.\nEhdonalaisen lisäksi lapsensa hylännyt isä lähetettiin vanhemmuutta käsittelevälle kurssille. Hämähäkkimies sai jo aiemmin palkinnoksi sankariteostaan Ranskan kansalaisuuden ja työpaikan palolaitokselta. (Lähde: AFP)\nNorwich eteni liigacupissa jatkoon, maalitykki Pukki istui penkillä\nTeemu Pukin seura Norwich City jatkaa neljännelle kierrokselle jalkapallon Englannin liigacupissa. Norwich kaatoi tiistai-iltana kolmannen kierroksen ottelussa Englannin Ykkösliigassa pelaavan Wycomben vieraissa värikkäässä ottelussa 4–3.\nViime viikkoina kovassa maalivireessä ollut Pukki katseli ottelun penkiltä. Norwichin päävalmentaja Daniel Farke kertoi ennen kamppailua, että aikoo lepuuttaa joitakin pelaajistaan, sillä ottelu oli Norwichille jo kolmas kuuden päivän sisällä.\nPukki on tehnyt alkukaudella viisi maalia Englannin mestaruussarjassa, yhden maalin liigacupissa sekä Suomen paidassa voittomaalit Unkaria ja Viroa vastaan.\nPukin ollessa sivussa Norwichin maalintekovastuuta kantoi skotti Jordan Rhodes, joka iski hattutempun Wycomben verkkoon.\nKotimaa 21.10. 10:28\nSuomeen on luvattu ensi yöksi kovaa tuulta, varoittaa päivystävä meteorologi Helena Laakso Ilmatieteen laitokselta. Tuuli...\nKotimaa 21.10. 10:03\nKarjalainen julkaisee lukijoilleen tietovisan sunnuntain ratoksi.\nKotimaa 21.10. 9:14 TILAAJILLE\nAino Reponen, 29, oli vuosi sitten kesällä lähdössä raivaussahan kanssa metsään, kun lapsivedet tulivat. Oli...\nKotimaa 21.10. 9:13 TILAAJILLE\nVeikko Salo rakensi halkopinotalon - "Sitä ei ole määritelty missään, mihin muotoon…\nVeikko Salo on rakentanut erikoisen talon Padasjoella. Talo on kasattu koivuhaloista, joista on tehty talon...\nKotimaa 21.10. 8:11 TILAAJILLE\nUutisankkuri saa katsojapalautetta etenkin pukeutumisestaan - "Totta kai on ulkonäköpaineita"\nMTV Uutisia katsoo joka ilta yli 1,3 miljoonaa suomalaista. Maija Lehmusvirta, 49, on yksi kanavan...\nVuosi sitten Ninni ja Ismo saattelivat lapsensa viimeiselle matkalleen - "Lemmy teki päätöksen puolestani, hän kuoli syliini"\nPuruvedellä kadonnut mies löytyi Kesälahdelta lähes vuorokauden jälkeen - ajelehti veneessä kylmissään ja voimakkaasti juovuksissa\nKuvat ja video: Sumu verhosi maiseman Joensuussa - lento ei päässyt laskeutumaan\nAlkuillasta Liperissä autoillut puhalsi lähes neljä promillea\nLiperissä murtauduttiin kylätaloon - poliisi kaipaa havaintoja\nSumu hankaloittaa jälleen lentokoneen laskeutumista Joensuuhun - jo toinen kerta tällä viikolla\nPoliisi kirjannut useita vahingontekoja Joensuusta viikonlopulta\nKaahari ajoi poliisipartiota vastaan 150 km/h Outokummussa\nViideltä ylös ja kymmeneltä Sovintolaan - 14-vuotias Liisa Kontkanen leipoo lauantaiaamuisin myyntiin karjalanpiirakat, vatruskat ja muut perinneherkut\nOrpo näkee irtisanomislakikiistassa vahvan poliittisen virityksen – Terhon mukaan koko riidassa on kyse siitä, että ay-johto haluaa tasoittaa Rinteen tietä…\nElina, 30, menetti huumeille kolmekymmentä kaveriaan ja oli itsekin menossa samaa tietä – "Aineisiin meni sata euroa päivässä"\nMönkijäkolarissa menehtyneen Juuso Pirisen muistoksi hirvijahtitapahtuma – muistorahastosta stipendejä\nJoensuusta lähtenyt kiskobussi roihahti ilmiliekkeihin kesken matkan - poikansa kanssa kyydissä ollut Saara: "Kyllähän se säikäytti"\nKrista, 32, liittyi takaisin kirkkoon päästäkseen naimisiin Susannan, 31, kanssa - "Olemme aina pussailleet ihan julkisesti"\nKuvat: Tie perunapeltona ja ei kun pahenee - Joensuun aseman seudun liikenneurakka on reilusti myöhässä\nKolumni: Susivahingoista tähdellisiä ja suuria ajatuksia ihan virkapalkalla\nKolumni: Punikkihuora piristää? – Mietteitä MV-tuomion jälkimainingeissa\nKolumni: ”Kaikille sattuu vahinkoja” – ja inhimilliset virheet\nKolumni: Heräämisen aika\nSunnuntaiaamu sarastaa jälleen sumuisena - illaksi luvassa sateita\nElämän play-nappia on painettu uudestaan - Hyvinkäällä vuonna 2012 tapahtuneessa ammuskelussa haavoittunut poliisi Heidi Foxell jatkaa poliisiopintoja\nOsa puolesta, osa vastaan - Kirkkovaltuustojen puheenjohtajissa sekä Siun seurakunnan kannattajia että vastustajia\nIsoa seurakuntaliitosta ei sittenkään ehkä tule


Kohta se alkaa! Nykykoulussa opitaan, ajatellaan ja kasvetaan | Hymyilevä eläkeläinen\n← Älykäs suunnittelija\nTaiteiden yön löytämätön ydin →\nVanhat oppikirjat herättävät nostalgisia muistoja...\nKoulut alkavat tuossa tuokiossa. Pientä rutinaa on kuitenkin ilmassa. Vapaan markkinatalouden itsekeskeinen ajattelutapa alkaa tunkeutua hyvämaineiseen peruskouluummekin: peruskoulumme ei ole luova, opetus on Aatamin aikaista, peruskoulumme ei opeta ajattelemaan. – Tämmöisiä ajatuksia heittelevät kiireiset vanhemmat, jotka tuskin ehtivät yhteenkään vanhempainiltaa.\nOAJ:n uusi puheenjohtaja Olli Luukkainen syyttää vastavuoroisesti vanhempia vastuun pakoilusta lehtihaastattelussa (TS8.8.), monen opettajan aika kuluu nykyään ihan muuhun kuin opettamiseen. Kodin pitäisi tukea koulun työtä, peruskasvatusvastuu kuuluu kodeille.\nRutisijoilta on unohtunut, että peruskoulumme on alusta lähtien pyrkinyt juuri tuohon vaikeasti määriteltävään luovuuteen, se on edistänyt kunkin oppilaan yksilöllisyyttä, kasvattanut vastuullisuuteen. Ennen kaikkea antanut kaikille samat mahdollisuudet koulutukseen.\nNyt jotkut vanhemmat vaativat omalle pallerolleen vielä enemmän: koulun on otettava juuri minun lapseni yksilölliset erikoistarpeet ja oikut huomioon, opetettava jopa pesemään naama ja hampaat aamulla, kun vanhempien aika ei riitä. Vanhemmat eivät halua pahoittaa lapsen mieltä.\nTyö ja oppiminen eivät aina ole hauskaa, sen tietää jokainen, joka on jompaakumpaa yrittänyt. Koulussa opiskellaan myös vastuun ottamista omista tekemisistä. Vanhemmat pakkaavat lapsensa pumpuliin. Kuten Kaisa Korhonen toteaa: “Kaiken pitäisi olla kauhean mukavaa, ettei tule paha mieli. Valitettavasti ihmisenä olemiseen kuuluu tunteminen.”\nNäiden ikihauskan oppimisen ja luovan hössöttelyn perässä vöyhkäävien pitäisi muistaa, että peruskoulumme on kovassa maineessa ympäri maailmaa. Luovuutta ja kivaa on enemmän kuin useimmissa maailman kouluissa. Kiusaamista hillitsevää KiVa koulu -hanketta viedään ulkomaille Japaniin ja Kiinaan saakka.\nOpettajien mahdollisuudet pitää yllä tarvittavaa työrauhaa ovat usein nykyään minimaaliset, koska samaan yleisopetuksen luokkaan tungetaan lievästi ja vakavasti häiriintyneetkin. Kysymys on rahasta, säästöt tuntuvat nyt lisääntyneinä ongelmina.\nYhä kovempaa meteliä pitää elitististä ajattelua ja rahaa edustava vähemmistö, joka haluaa lapsensa yksityiskoulun. Yksityiskouluja ei kuitenkaan pitäisi lisätä, se on demokratian vastaista ja kaikkein huonoin ratkaisu. Peruskoulu kehittyy koko ajan. Uusi tuntijako on tulossa, samoin aletaan laatia uusia opetussuunnitelmia, koululaiset saavat muutaman vuoden kuluttua jokainen oman miniläppärinsä ja liitutaulu vaihtuu älytauluun.\nOnko suunta sitten kuitenkaan kaikkein paras?\nKategoria(t): eläkeläiset, EU, ihmiset, ihmissuhteet, koulu, koululaitos, mynämäki, nuoret, opettajat, politiikka, sano suoraan, yhteiskunta, Yrittäminen Avainsana(t): elämä, ilo, kasvatus, koti ja koulu, koulu, lapset, luovuus, opettajat, oppiminen, raha, Suomi-brändi, vanhemmat, vastuu. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n28 vastausta artikkeliin: Kohta se alkaa! Nykykoulussa opitaan, ajatellaan ja kasvetaan\nSuomalainen peruskoulu on ollut maailman huippua, ja sen opetus samoin. Pahalta tuntuu, kun aina vain puhutaan säästöistä, ikään kuin opetuksen tasolla ei olisi säästöjen rinnalla mitään virkaa.\nJos opetus ja koulutus ajetaan alas, se on hölmöin ja vaarallisin temppu mitä poliitikot osaavat keksiä. Rahaa kyllä riittää suuren naapurivaltion avustamiseen, mutta ei tärkeisiin oman maan asioihin; sille tielle on saatava piste ;-/\nHyvä! Ja ei paljon ole järkeä tuossa yksitryiskoulujenkaan perustamisajatuksessa. Siinä yksi tapa jakaa kansaa kahtia: hyvän ja huonon koulun käyneet. Ei, ei ja ei!\nMutta mikä bisnes tietokonevalmistajille ajatus jokaisen koululaisen minimikrosta.\nKun katselin tuossa kuvassa olevia vanhoja koulukirjoja, ajattelin mielessäni ”vanhan koulun” monia hyviä puolia.\nOmat poikani saivat aloittaa opintiensä suhteellisen pienissä kyläkouluissa, jollaisiin olisin halunnut vielä lastenlastenikin pääsevän.\nSäästöt ovat syöneet pienet koulut lähes kokonaan.\nKouluissa on muuttunut lähes kaikki niistä ajoista.\nKaikki ei suinkaan ole huonoa, vaan joukossa on paljon hyvääkin.\nYhdellä opettajalla on kuitenkin liian paljon, liian erilaisia lapsia hallittavanaan.\nOn lapsia, joita on myös kotona ohjattu elämän alkuun ja käyttäytymiseen.\nValitettavasti on myös päinvastaisia tapauksia. Ja sitten on heitä, joilla ei ole ketään, joka välittäisi todella lapsen saavutuksista.\nHenkilökohtaisesti olisin toivonut, ettei opetusohjelmissa myöskään olisi muutettu kaikkea eri kulttuureista ja maista tulevien oppilaiden mukaan.\nMiksei suomalainen koulu voi olla suomalainen? Eivät muslimimaat ja arabimaatkaan muuta opetusmetodejaan, vaikka sinne muuttaisivat kaikki suomalaislapset. En ainakaan jaksa uskoa sitä.\nKouluissa ei enää pidetä aamuhartauksia, ettemme loukkaa ketään.\nEi lauleta keväällä suvivirttä, ettemme loukkaa ketään.\nPoistamme ristiinnaulitun kuvat, ettemme loukkaa ketään jne.\nEn usko, että kenenkään elämää pilaisi se, että oppisi hiljentymään jonkun asian edessä. Ei se silti pakota ketään vielä muuttamaan ajattelutapaansa, eikä uskontosuuntaansa.\nKoulussa lasten pitäisi saada tuntea itsensä samanarvoiseksi, mutta se ei silti edellytä sitä, että kaikki muutetaan muualta tulleiden mukaan.\nLapsen on opittava kunnioittamaan opettajaa ja opettajan puolestaan lasta yksilönä. Mutta onko nykyopettajalla siihen mahdollisuus?\nKiistellystä aamupalasta haluaisin mainita vielä sen verran, että pääkaupunkiseudulla on lapsia, joilla ei ole kotona mitään suuhunpantavaa. Eikö aamupalan jakaminen kaikille poistaisi suoranaisen nälän puutteenalaisilta, mutta ei tekisi heistä toisten joukossa silmätikkuja, kun aamupala jaettaisiin tasapuolisesti jokaiselle. Se raha ei varmasti menisi hukkaan.\nKun lueskelin kirjoitustani, alkoi minusta tuntua, että olen\nvanhanaikainen ja kehittymätön tyyppi, muuttuvan nyky-yhteiskunnan jarrupala.\nHei, et sinä mikään jarrupala ole, ei ollenkaan, järkeväähän on edetä kouluakin kehitettäessä rauhallisesti eikä äkkikäännöksiä tehden.\nNäet myös selkeästi sen suurimman ongelmakohdan: liian suuret luokat, joissa yritetään opettaa myös ongelmaoppilata, mikä on täysin toivotonta sanovat päättäjät mitä tahansa. Väkisin ei voida ketään opettaa ja saada oppimaan sellaista mihin oppijan rahkeet eivät riitä. Tämä on sitä typerää säästöä, jossa kaikki kärsivät. Lisäksi aina, kun opettaja joutuu keskeyttämään oppimistilanteen häiriköinnin vuoksi, se on pois muiden opiskelusta ja oppimisesta.\nUskon kutenkin, että peruskoulumme kehittyy ennen kaikkea suomalaisten tapojen ja tottumusten pohjalta, vaikka maailman muuttuessa kouluopetuksessakin on kansainvälisyys ja ihmisten erilaisuus otettava huomioon. Mutta siinä monikulttuurisuudessakin pitäisi olla järki kädessä ja hiukan jäitä hatussa.\nEhkä kannattaisi myös miettiä, mitä suuret uudistukset tulevat maksamaan. Onko tosiaan järkevää siirtyä kovin nopeasti siihen, että oppilaat työskentelisivät päivät pääskytysten ihanien miniläppäreittensä kanssa. Kirjaakin pitäisi sentään osata lukea!\nJoku helkkarin koululaisten vanhempien liitto tms. vaatii, että oppilaitten vanhempien pitäisi päästä seuraamaan tunneille opetuksen tasoa ja vielä antaa lausuntonsa siitä.\nMiltä tuntuisi oppilaasta, kun isä ja äiti tunkisivat tunnille hölmöinä kyttäämään? Häpeäisi silmät päästään.\nKansakouluaikoinani tunsin itseni lievästi sanoen vaivautuneeksi, kun he tulivat koulun kuusijuhlaan seuraamaan jouluevankeliumia, jota lukemaan minut oli pakotettu. Luulivat varmaan, etten muka muuten pärjäisi. Olihan siellä toki muittenkin vanhempia, mutta silti. Pelkäsin, että kaverit pitävät lellivauvana.\nYksityiskoulujen perustaminen! Veteen kuoleva ajatus, vaikka tyhiä koulutaloja on vaikka minkä verran. Ennustan, että tällainen bisnes ei olisi millekään osapuolelle edullinen.\nLäppärien tulemisesta opetusvälineeksi tuskin tulevaisuudessa vältytään, ei vältytty taskulaskimienkaan tulosta.\nEihän edes nykyinen viisivuotias tunnu tulevan toimeen ilman läppäriä. Todella kovan luokan bisnes niiden valmistajille ja tämän isot firmat ajavat taatusti ennen pitkää läpi.\nJa tullaanko tulevaisuudessa ylipäätään toimeen ilman läppäriä?\nKyllä sinne koululuokkaan pääsee ihan vapaasti nytkin – tietysti on kohteliasta kysyä opettajalta, josko voisi tulla. Mutta päästettävä sen on, ei opetusta tehdä salassa. Ja onhan monissa kouluissa oikein järjestetty ns. avoimien ovien päiviä, jolloin oppilaiden vahemmat voivat vierailla eri oppitunneilla. – Kyllä sen lausunnon voi sitten antaaa suullisesti heti tunnin jälkeen! Olen itse kokenut, että suurin osa vanhemmistä hämmästelee, mitä kaikkea kivaa koulussa tehdään!\nNe läppärit kyllä varmasti tulevat kouluihin, Turussakin jo ainakin muutamiin kouluihin. Kovaa bisnestä, kuten sanoit.\nYksityistä ”kristillistä” oppikoulua olen minäkin käynyt aikana, jolloin kunnallisia, ns. ilmaisia lukioita ei vielä ollut. Rahaa ei juuri ollut, mutta kouluun päästiin, jos vaan haluja oli. Isä viivytteli aina koulumaksujen kanssa, vaikka alennusta saatiinkin. Isä ajatteli, ettei muksuja sentään koulusta ulos ajeta, eikä ajettukaan, vaikka karhukirjeitä rehtori lähetteli.\nPeruskoulu on hyvä, mutta varmaan riippu paljon kunnasta, miten paljon kouluun satsataan. Kunnat saavat nykyään päättää ihan liikaa tavallaan itse, ja silloin säästetään erim. koululaisten terveydenhuollosta ja tuesta, mikä pudottaa monia kelkasta. Kiusaamisesta ei ole päästy ja unelmia hienosta koulusta on turha elätellä, sillä tutkimusten mukaan kouluviihtyvyys on OECD-maiden alhaisimpia juuri Suomessa. Tiedä sitten, mistä johtuu. Luultavasti siitä, että luokat ovat suuria ja asenteet jotenkin tylyjä, kilpailu veristä ja sydämen sivistys nollassa tai jotain.\nAlakoulun muista outona vaiheena. Lukemaan ja laskemaan kyllä jotenkin pikkuhiljaa opin. Ope antoi kaikille tasaisen hunoja numeroita, vitosta ja kutosta, mutta en siitä mitenkään välittänyt. Ekan todistuksen kanssa kotiin mennessäni olin kuulemma illoinnut, että ”hiljaa olemisesta” tuli täysi 10. Olin jo omaksunut asenteen, että kun vaan pitää turpansa tukossa, on ”käytöksessä” hyvä. Olen vanhemiten luopunut älyttämästä ajatuksesta. Ja sitä paitsi, en ymmärtänyt yhtään mitään; itse puhuin etupäässä karjalaista murretta, muut jotain kummaa lounaisuomea.\nParasta oli, kun opettaja luk ääneen Tottisalmen perillistä. Jonen käänteitä odotin innolla, muu oli lähinnä puppua!\nHei, koulu on muuttunut noista ajoista. Nyt silitellään päähän ja kaikilla pitäisi olla kivaa. Kuitenkinkolussa kiustaa. Kiusaaminen on helppoa ajankulua, kun opettajilla ei ole valtuuksia kovalla otteella puuttua väärinkäytöksiin. Pitää aina vain ymmärtää ja käydä keskusteluja kiusaajan ja kiusatun kanssa. Kiusaajan osoittaminen syylliseksi ja vaatiminen häneltä tekoja asian korjaamiseksi, joskus jopa määräajaksi kousta erottaminen tai erityiskouluun lähettäminen olisi paikallaan.\nLapset tuntevat viihtymättömyyttä paljolti siksi, kun häirikköoppilaat saavat aikaan kaaosta. Kouluun kaivataan monesti opiskelurauhaa, kivaa koulussa on riittämiin. Erityisluokkia ennemmin kuin miniläppäreitä!\nKirjoitat yllä osuvasti, että suomalaisen koulun erinomaisuus näkyy KiVa Koulu -tyyppisissä hankkeissa. Tässä kuitenkin näyttää siltä, että kannatat tiukkaa rangaistuslinjaa. Nähdäkseni kovat otteet eivät ole koskaan hillinneet koulukiusaamista sen enempää kuin tiukka rangaistuspoliittinen linja hillitsee rikollisuuttakaan. Toki jälki-istunto tai erottaminen ovat käteviä pikaratkaisuja akuutisti hiertävään ongelmaan – mutta tuottaako rankaisu todella kestäviä tuloksia?\nMielestäni olisikin syytä kysyä, miksi lapset ensi sijassa päätyvät mainitsemaasi ”ajankuluun”.\nAjattelevana ihmisenä sinä ajattelet, että kaikki ovat samanlaisia ajattelijoita. Eli vastaus tuohon kysymykseesi, miksi joudumme tuohon kiusaamistilanteiden ja häiriökäyttäytymisen selvittelyyn on tämä: samaan luokkahuoneeseen tungetaan lapsia, joita pitäisi hoitaa aivan muualla eli jonkinlainen rauhoittamisluokka olisi tarpeen. Suurin vika koulussa on tällä hetkellä juuri tämä. Ennen oli erityisluokkia, jopa ns. kasvatuslaitoksia, jota en suinkaan halaja takaisin, muuta jotain täytyy saada tehtyä näille hätää kärsiville.\nPienemmät luokat ja vaikeuksista kärsivät on hoidettava ensin kuntoon omissa oppimisympäristöissään.\nSitten on olemassa näitä kiusaajia, jotka on saatava ymmärtämään, että ovat syyllistyneet pahantekoon, ihmisen loukkaamiseen, henkiseen vaurioittamiseen Näitten kanssa on oltava tiukkana. ( Ann Heberlein puhuu tästä paljon kirjassaan Se ei ollut minun vikani.)\nKouluissa on noista pikaratkaisuista kuten jälki-istunnosta paljolti jo luovuttu.\nTästä nyt riittäisi vaikka kuinka paljon; luepa piruuttasi tuo Heberleinin kirja se on varmasti eri sorttinen, mihin olet tottunut.- Blogisi on mielenkiintoinen ja innostava, olet tosiankin ajattelija!\nNähdäkseni olet aivan oikeassa siinä, että ensi käteen vaikeissa tilanteissa ”rauhoitusluokka” tms. voisi hyvinkin olla toimiva ratkaisu. Monet koulujärjestelmän ongelmathan johtuvat myös jatkuvasta resurssien leikkaamisesta, jolloin esimerkiksi jättiluokan kanssa painivalle opettajalle ei välttämättä enää jää muita toimivia työkaluja.\nHaluaisin kuitenkin peräänkuuluttaa sitä, että jotkut yksilöt eivät yksinkertaisesti sopeudu istumaan tuntikaupalla paikoillaan. Aiheeseen liittyen, tässä innostava Ken Robinsonin TED-puheenvuoro. Linkki tässä:\nRobinson polemisoi vielä itseänikin jyrkemmin koulutusjärjestelmää, osin ehkä liikaakin. Kehottaisin kuitenkin katsomaan kohdasta 15:00 alkavan liikuttavan Cats-koreografi Gillian Lynnen tarinan.\nLynne oli häirikköoppilas, joka ei pysynyt millään aloillaan luokassa. Lopulta lääkäri, joka kutsuttiin hoitamaan potilasta huomasi, miten Lynne liikkui musiikin tahtiin. Hän totesi Lynnen äidille: ”Tyttärenne ei ole sairas. Tyttärenne on tanssija.” Lynne pantiin tanssikouluun, ja loppu on historiaa.\nKiitos kirjavinkistä! Vilkaisin nopeasti kirjan sisältöä, ja se vaikuttaa tosiaankin kiinnostavalta. Viktor Franklia mukaillen, vapaus edellyttää aina vastakappaleekseen vastuun.\nTässähän alamme olla samoilla linjoilla! Kumpikin puhumme noista erikoistapauksista, jotka ovat mitä mielenkiintoisimpia, mutta ns. normaaliluokassa hankalia hoitaa.\nTuntikaupalla paikallaan istuminen ei nuoria varmasti aina inspiroi. Nykykoulussakin pyritään opetuksessa siihen, että luokassa voi liikkua opiskelun yhteydessä; kaikenlaista meteriaaliahan on haettava, tehdään retkiä ja tutkimusmatkoja yms. Pelkkä kuunteleminen ei ole enää nykykoulussa oikeaa opiskelua.\nKiitän linkistä, jonka antiin tutustun mielelläni.\nTotahan on, että peruskoulu sattaa olla kärsimys, parhaiten opettajat tuntevat nämä ADHD-tapaukset, jotka ovat jo aika paljon saatu hoidettua. Näissähän tarvitaan usein oikein lääkitystä. Sitten joskus sattuu rauhallinen, mutta oikein tosissaan erilainen oppilas, ja siinä onkin sitten pulma: oppilas saattaa eristäytyä, koska muiden touhut tuntuu niin typeriltä, harvemmin tällainen oppilas on tunnilla koskaan häiritsevä. Nämä oppilaat kyllä jotenkin turhautuvat.\nOikeita neroja on kuitenkin hyvin, hyvin harvassa.\nKuinka monta oppilasta nykyisin tarvitaan, että luokkakoko on liian suuri?\nKansakouluaikoinani luokassa oli parhaimmillaan 42 oppilasta. Opettaja oli entinen hävittäjälentäjä, joka oli saanut seminaarissa muutaman kuukauden pikakoulutuksen opettajaksi.\nHyvin hän kuitenkin hallitsi laajan katraansa eikä opettajaa tullut mieleenkään esimerkiksi sinutella. Jokainen oppi ainakin kertomataulun ja Jaakobin poikien nimet.\nKoulukiusaamisesta ei ollut tietoakaan, mitä nyt pojat välitunnilla toisinaan tappelivat ja sotkivat hypinnarujamme. Se vaan osoitti, että viipottajat olivat sotkijan suosiossa.\nJälkeenpäin ajatellen. Kouluhommat ovat menneet pipariksi siitä lähtien, kun opettajat salliivat oppilaiden sinutella itseään!\nHeidän arvovaltansa katosi, kun oppilaat alkoivat pitää opettajia vertaisinaan, joille voi haistatella mitä mieleen sattuu.\n25 on jo ylisuuren rajoilla. Olet Kaisa-Maria kovan linjan naisia. Totisesta, muistan minäkin vielä tänäkin päivänä Jaakobi poikien nimet: Ruben, Simeon; Leevi, Juuda, Daan; Naftali, Gaad, Assar, Isaskar, Sebulon, Josef ja Benjamin.\nTällä raamattutiedolla pötkii jo pitkälle.\nHyvin olet läksysi lukenut Hymyilevä! Tai sitten lunttasit.\nJäin kuitenkin kaipaamaan kommenttiasi siitä opettajien sinuttelusta. Olenko oikeassa vaiko taas kerran täydellisessä pimennossa?\nMielestäni sinuttelu käy vallan hyvin, jos sinuttelija ei tuppaudu kaveriksi. Moni nuori sanoo näin: ”Opettaja, katsoit eilen sen elokuvan televisiosta?” Siinä hienolla tavalla käytetään puhuttelussa tuota opettaja-sanaa, ja sinuttelu tuntuu aivan luonnolliselta. Sinuttelevathan lapset nykyään vanhempiaankin ja työntekijät pomoaan.\nOi kuinka kaunista! Näihän se aina varmaan meneekin ja aika moni nuori sanoo opettajalleen just näin.\nKiitos Hymyilevä, että pelastit minut luuloista, jotka jälleen kerran osottautivat epäluuloiksi.\nNyt uskon myös, että lehtikirjoitukset opettajien auktoriteetin murenemisesta sekä koulukiusaamisista ovat pelkkää ilkeämielisten toimittajien keksintöä.\nÄlä yritä venkoilla. Ei auktriteetti siihen murene, että opettajaa sinutellaan. Se on murenemassa siihen, että opettajalle annetaan opetettavaksi luokka, johon on tungettu selvästi häriintyneitä oppilaita, joiden paikka olisi erityisluokassa. Näillä estottomilla oppilailla on sitten tapana haistatella yms. jopa lyödä lapiolla päähän kuten tapahtui (taisi olla Turussa) muutama vuosi sitten.\nTuskin opettaja aina edes uskaltaa kieltää tällaisia kouluhäiriköitä. Kyllä siinä auktoriteeti alkaa hävitä, kun ihmismäinen puhe ei auta.Tässä erityisopetuksessa säästämisessä se vika on. Erityisluokkien opettajat tekevat uopeaa työtä. Nämä luokat koetaan kuitenkin kunnissa ylimääräiseksi rasitteeksi eli rahanmenoksi.\nOn jotenkin kummallista, että lähes kaikki ns. kovan kurin koulun käyneet 1940-luvulla syntyneet ylistävät sitä, ettei ” siitä mitään traumoja jäänyt vaikka karttakepistä saikin!” Ei vai?\nUskon, että lyöminen ja häpeään saattaminen luokan edessä ovat niin kovia kokemuksia, että ne on pakko ikäänkuin laimentaa mitätöimällä eli kieltämällä ne. Juu, ei mitään pahaa tapahtunut, ja jos tapahtuikin, olisi oikeus ja kohtuus, että sama tapahtuisi nykyäänkin muksuille. En todellakaan ymmärrä näitä vanhan kansan opehirmujen puolustajia.\nJa kiusaaminen on totisinta totta vielä nykyäänkin. Myös opet saattavat kiusata. Mutta kyynisyydelle (viesti K-M:lle) asia ei parane.\nOnneksi olemme päöässeet noista karttakeppiajoista. Mutta nyt onmenty toiseen äärimmäisyyteen: oppitunnilla oepttaja joutuu sietämään monenmoista epäjäjesystä ja johtuen siitä, etä mukns on näitä huonon kotikasvatuksen saaneita ja ADHD-lapsia jamuita erityisopetukseen kuuluvia. Opehirmuja ei nykyään ole. Kiusaamisen esitämikseksi tehdään hirveästi työtä ja sitä on jo paljon saatu loppumaankin. Jotain tässä nykyisessä rahaa kumartavassa elämänmuodossa on sellaista, että lapseakin yritetää kotona kasvattaa (= lahjoa ) rahalla.\nNytpä muista tapauksen Rauman ajoilta. Kalle oli kai viidennellä ja saimme kutsun , jossa kästeltiin kiusaamistapausta. Kalle oli kuulemma lyönyt pienempää oppilasta turpaan kotimatkalla, joku ohikulkija oli nähnyt.\nAsiaa vatvottiin sen toisen pojan ja hänen äitinsä sekä pojan luokanvalvojan kanssa. Sitten tuli Kalle vuoro selittää tapausta. Poika sanoi lujallä äänellä:”Lyöminen loppuu heti, kun ensin loppuu tuon poja hävyttömyyksien huutelu.” Kaikki katsoivat kysyvästi poikaa. Tämä ryntäsi pystyyn ja alkoi juosta ympäri tyhjää luokkaa. Pojan äiti siinä häpeissään kutsui poikaa takasin, houkuttelij ja huokutteli.\n” Jos saan kympin (10 mk)”, poika huutaa, ”jos saan kympin!”\nSe tilaisuus loppui siihen.\nEhkäpä nuo koulumuistot ovat saaneet turhankin kullatut kehykset. Tarkemmin ajatellen opettaja syrji minua.\nEn päässyt laulamaan Raumalla äänitettyyn koululradiolähetykseen, koska olin muuttanut kaupunkiin Porista.\nOli se saatanallista rasismia, jota en koskaan antanut anteeksi opettajalle!\nVittuilin siitä vielä hänen 80-vuotissynttäreillään.\nVaan mitä teki myöhemmin opettaja? Lähetti minulle vimmoissani lähettämäni ruutupaperille rustatun kirjeen, jossa haukuin hänet taitamattomaksi kuoronjohtajaksi.\nOpettaja kertoi tallentaneensa vuosikymmenten varrella oppilailta saamansa haukkumakirjeet.\nHän keräili niitä, joten saamani kirje oli valokopio. Nauratti ja ilahdutti.\nIlman muuta on selvää, että kaikki oppilaat eivät pidä kaikista opettajista. Ehkä oppilaasta opettaja muistuttaa, joitain ikävää sukulaista tai naapuria. Kun opettaja suuttuu, se saattaa oppilaasta vaikuttaa vallan hirmuiselta. Varsinainen hirmuhan opettaja ei ole, ja kaikki tapaukset ovat yleensä huvittavia jälkeenpäin ja vuosien kuluttua varsinkin.\nKenties 1940-luvulla ovat käyneet ns ”kovan kurin koulua, en tiedä, sillä minä olen syntynyt 1920-luvulla ja aloittanut koulun 1930-luvulla.\nAlakansakoulussa opettaja (muuten Lea Piltin äiti) pani minut aina ulos luokasta, joka käytävälle tai ulos, uskontotuntien ajaksi\nkoska en kuulunut ev.luterilaiseen kirkkoon.\nMutta yläkansakoulussa tilanne muuttui ja sain olla muiden mukana.\nOppikoulussa en kokenut minkäänlaista kiusaamista. Ei opettajien eikä oppilaiden taholta. Koulukiusaaminen oli siihen aikaan aivan tuntematonta.\nKoulu, jota kävin oli ainoa koulu Turussa, jossa opetettiin englantia.\nKenties tästä syystä myös kaikki opettajat olivat sivistyneitä, paitsi voimistelunopettaja, joka oli natsi.\nKaikki juutalaiset olivat luonnollisesti B-luokalla, jossa luettiin englantia. Heitä oli minun luokallani 5 ja koska emme olleet mukana aamunavauksessa eikä uskontotunneille, niin minäkin sain olla paljon yhdessä näiden juutalaisten oppilaiden kanssa.\nTästä voimistelunopettajasta voin kertoa sellaista, että hän suuttui kerran kovasti yhdelle oppilaalle, joka nimenhuudossa\nkäytti sanaa jees. Se on vihollismaan kieltä, huusi opettaja.\nNuo sotaa edeltävät ajat ja sota-aika olivat varsin erikoisia aikoja. Ehkä niinpaljon uhkaa oli ilmassa, että siinä ei tullut ajatelkleeksi ystävien kiusaamista. Sekä opettajat että oppilaat pitivät yhtä, oli yhteinen päämäärä: selviytyminen sodasta.\nNatsisikoja on aina!\nEn muista itsekään, että 1960-70-luvilla olisi koulussa kiusattu oppilaita, mutta se ei tarkoita ettei olisi. En muista ainakaan itseäni kiusatun, paria huutelua lukuunottamatta. Mutta opettajat kiusasivat nöyryyttämällä oppilaita luokan edessä, kun eivät tienneet vastauksia heidän arvonsa kysymyksiin. Yhdellekin sivukuil milta tulleelle pojalle reksi sanoi, ettei tästä olisi mihinkään, korkeintaan bensaa myymään. Niin, no; mitä kehnoa sitten on bensa-aseman pitäjän ammatissa, ihmettelin jo silloin. Sehän vasta hienoa oli kun näki paljon upeita autoja ja tapasi erilaisia ihmisiä. Jotkut opet luulevat, ettöä vain ns. akateemiset ammatit ovat tavoittelemisen arvoisia.\nKyllä opettajat olivat 50-60-luvuillakin melko hanakoita moitiskelemaan ja olivat helposti ärtyviä, sanoa paukauttivat mitä milloinkin.\nTuon on muuten totta, mitä sanot opettajien käsityksestä eri ammatteihin. Oppikoulua käyvistä pitti tulla akateemisten ammattien harjoittajia. Oppikoululainen ei edes oikein uskaltanut seurustellä muiden kuin oppikoululaisten kanssa!\nKohta se alkaahan. Mieheni on tämän lukukauden varten saanut työn lukion ja aikusten opettejana Malmbergetissa, se on Gällivaren kunnassa. Hän alkaa maantaina en tiedä milloin pääsen mukaan. Gällvare on 1.huhtikuuta 2000 alkaen ollut saamlaiskielten, suomen ja meänkielen hallintoalue.\nTätä uutta suunta kiinnostaa minua.\nTuo mitä kerroit Gällvaren koulusta on hienoa, upeaa toimintaa. Sitä saisi mediakin käsitellä aina silloin tällöin. Mielenkiintoista!\nEn ole unohtanut niitä Aku-Ankkoja, alkavalla viikolla panen postiin muutaman!


Home » Baccaratin perusteet – opi pelaamaan viidessä minuutissa\n7 kuukautta ago 0 293\nBaccaratia on pelattu Suomen rajojen ulkopuolella jo useita satoja vuosia. Erityisesti nettikasinoiden ansiosta korttipeli on saapunut myös suomalaisten pelaajien saataville. Pelaaminen ei onneksi ole vaikeaa, joten baccarat sopii kaikenikäisille ja -tasoisille korttipelien ystäville. Pelkkä tutustuminen sääntöihin onkin riittävää, jonka jälkeen pelaaja voi suunnata suoraan nettikasinolle kokeilemaan pelaamista käytännössä. Jos et ole vielä valinnut nettikasinoa, parhaat kasinot löytyvät sivustoltamme.\nBaccaratilla on ollut pitkään maine rikkaiden pelinä, mikä juontuu pelin alkujuurille. Baccaratia pelattiin alkujaan pelkästään ranskalaisissa hoveissa, eikä rahvas kansa päässyt pelipöydän ääreen ennen kuin vasta satoja vuosia myöhemmin sen saapuessa kivijalkakasinoille. Tunnetuin baccarat-fani on Ian Flemingin vauhdikkaissa kirjoissa seikkaileva James Bond, jonka lempiversio on erityisesti chemin de fer. Muita baccaratin versioita ovat tunnettu punto banco ja harvinaisempi baccarat banque.\nBaccaratin perusasetelma ja pelinkulku\nNettikasinoilla baccaratista löytyy useita erilaisia versioita, jotka eroavat toisistaan yleensä panostasoilla ja konseptilla. Tänä päivänä baccaratia voi pelata videopelinä sekä live-kasinopelinä, jossa tietokoneen sijaan kierroksen kulun hoitaa aito jakaja ja pelaaja pystyy korkealaatuisen videokuvan välityksellä seuraamaan pelipöydän tapahtumia. Kaikkia versioita pelataan kuitenkin samoilla säännöillä, jotka muistuttavat blackjackia. Tällä kertaa blackjackin 21 sijaan voittavan käden arvo pitää olla lähimpänä lukua 9.\nNiin ikään blackjackista poiketen pelaaja ei pelaa omalla kädellään jakajaa vastaan, vaan kierros pelataan kolmen panosvaihtoehdon kesken. Pelaajan täytyy valita yksi vaihtoehto: tasapeli, pankki tai pelaaja. Hän asettaa panoksen haluamalleen vaihtoehdolle, ja kierros voi alkaa. Jakaja jakaa pankin ja pelaajan alueelle kumpaankin kaksi korttia, jotka paljastetaan pelaajalle välittömästi. Korttien arvot lasketaan eri tavalla kuin tavallisesti, jossa perehdymme lähemmin seuraavassa osiossa.\nBaccaratissa voittaminen ja talon etu\nPelissä voittaa se osapuoli, jonka korttien yhteisarvo on lähimpänä lukua 9. Pelaajan pitää olla vain tarpeeksi onnekas ja veikata voittaja oikein. Kortit lasketaan kuitenkin poikkeavasti, niin että kaikkien ässien arvo on 1, ja numerokortit 1-9 välillä lasketaan arvojensa mukaan. Kuvakortit, kuten kuningas ja kuningatar, ja kymppikortit ovat kaikki arvoltaan nolla. Baccaratissa ei käytetä jokereita.\nJos sattumalta korttien yhteenlaskettu summa on yli kymmenen, niin baccaratin sääntöjen mukaan peli poistaa automaattisesti kymmenluvun ja käden arvo muotoutuu jäljelle jääneestä numerosta. Baccaratin talon etu on eri jokaisella vaihtoehdolla. Pankin voittaessa kasino ottaa viiden prosentin komission voitonmaksusta, mutta tästä huolimatta sillä on paras talon etu: 1,06 %. Pelaajan vastaava luku on 1,23 % ja tasapelillä 14,36 %.\nNettikasinot, niiden suosio ja teknologian kehitys ovat mahdollistaneet täysin uudenlaisten variaatioiden keksimisen ja julkaisemisen. Monet niistä ovatkin saaneet mittavaa huomiota ympäri maailmaa. Varsinkin live-kasinopuoli on erittäin värikäs ja elävä. Videokuvan välityksellä tapahtuvaan pelaamiseen on saatu lisämaustetta useilla erilaisilla kamerakulmilla ja ainutlaatuisella Squeeze-toiminnolla, jossa jakaja paljastaa ratkaisevan kortin pikkuhiljaa nurkka nurkalta. Näin jännitys säilyy loppuun asti.\nEntä miltä tuntuisi paljastaa itse ratkaiseva kortti? Control Squeeze Baccaratissa pelaaja voi itse paljastaa pöydälle jaetut kortit joko reunoiltaan tai kulmista. Onneensa ja pelistrategiaansa luottavat voivat kokeilla pikapelaamista Speed Baccaratin parissa. Normaalisti baccaratin kierros kestää 48 sekuntia, mutta pikapelissä kierros on tiivistetty 27 sekuntiin. Tällöin on hyvä olla tarkka, ja valita mielestään voittava vaihtoehto ennen kuin jakaja aloittaa jakamisen.\nBaccaratin paras pelistrategia\nBaccaratia pelatessa on hyvä pitää mielessä eri vaihtoehtojen talon edut. Pankki on sen mukaan aina hieman pelaaja-vaihtoehtoa parempi veto, mutta niiden välillä ei ole merkittävää eroa. Tasapelin esiintyminen on kuitenkin niin harvinaista, ettei sen pelaaminen ole kannattavaa – vaikka sen voittokerroin olisikin houkuttelevan suuri. Niin ikään joissakin variaatioissa voi esiintyä massiivisia voittoja lupailevia sivuvetoja, jotka ovat erittäin vaikeasti voitettavissa.\nKokeile myös panostusstrategioita\nVähäisten panosvaihtoehtojen takia baccarat on oiva kohde kokeilla erilaisia panostusstrategioita, kuten Martingalea, D’Alembertia tai Parolia. Niitä käyttäessä on tärkeää valita panosvaihtoehtojen joukosta pelkästään joko pelaaja tai pankki. Panostusstrategiat eivät ole tae voitosta, vaan niiden tarkoitus on pitää kassa plussan puolella – ei kuitenkaan täyttää sitä voitoilla. Viisasta on myös valita tarpeeksi alhainen aloituspanos, jotta strategian edetessä panostettava summa ei nouse tähtitieteellisiin lukuihin.


Kim k vuotivat kuvia - pricelessmatch.com\nIlmainen numerohaku numerotiedustelu Japanilainen bdsm kuvia Kuvia traci lordeista Vanhemman hakemiston tytöt Sasha alasti kuvia Musta ebony märkä pussy kuvia Vanha iso dick kuvia\nTärkein > Kuvia > Kim k vuotivat kuvia\nRaskaana oleva Marja Hintikka: Nyt Parke on osallistunut Yhdysvalloissa E! Etusivu Uusimmat Kilpailut Info ja palaute.\nSasu Salinin järkyttävän upea osuma sokeerasi Ranskaa kaksi vuotta sitten - sama toistui nyt! Etusivu Uusimmat Kilpailut Info ja palaute. Tyttö dunk tankki. Hän on kertonut menevänsä kauneusleikkaukseen tulevaisuudessa. Jäljet päättyvät parkkipaikalle - siepattiinko tyttö autoon?\nLapsi muuttui sekavaksi hammaslääkärin mehun jälkeen - vanhemmalle ei kerrottu lääkkeestä Kaikilla naisilla kuukautiset eivät ole säännölliset, mutta suurin osa on. Kim nousi ensimmäistä kertaa julkisuuteen vuonnakun hänen ja räppäri-ex Ray J: Räväkkä villitys saa naiset tatuoimaan rintansa — katso kuvat! Huh, näin Kim Kardashian on muuttunut. Kim k vuotivat kuvia. Haasta kaverisi tai muut Iltalehden lukijat. Venäjän konsulaatista San Franciscossa nousi tummaa savua - Palomiehet: Kuvakaappaus This Morning -ohjelman Youtube-videolta.\nJenni Banerjee jättää Salkkarit. Japanilaiset tytöt puking. Paul Walkerin kuolemasta vuosi - ystävä julkaisi liikuttavan kuvan. Pariskunnan esikoistytär North West on jo kaksivuotiaana Instagram-julkkis. Lue keskustelun ohjeet ennen viestin kirjoittamista. Ken Block kurvailee tällä kertaa maastossa — talla pohjassa vuoren seinämää pitkin 1. Turistikohteen tarkka-ampujat saivat luvan ampua jokaisen, joka huutaa Allahu Akbar.\nVanhemmat hylkäsivät lapsena 1. Moni kuntoiluharrastuksen aloittanut voi unelmoida vartalosta, jossa lihakset erottuvat kauniisti.\nPutouksen yllätysvoittaja paljastaa suunnitelmansa.\nKoska "oikeat" julkkikset harvoin tällaisiin juttuihin lähtevät, pitää lehtien etsiä näitä jukkistyrkkyjä. Kanye oli tapaamassa helsinkiläistä vaatesuunnittelijaa Sasu Kauppia. Afrikkalainen xxx porno kuvia. Paris Hilton oli itse aiemmin ollut seksinauhakohun keskellä. Myös videon ostanut ja sitä levittänyt Vivid Entertainment -yhtiö on kertonut, että videon heille myynyt osapuoli ei ollut Kardashianin perheestä. Tyttöjen vanhemmat Robert Kardashian ja Kris Jenner erosivat vuonna Talousuutiset Pörssi Yritystiedot Oma raha.\nThomas haki avioeroa vuonna Tunnetut brändimme radiossa ja netissä tarjoavat laajan kattauksen musiikkia, viihdettä ja lifestyle -sisältöjä eri kohderyhmille. Muoti Kauneus Tyylit Hiukset Kikat Testattua Trendit. Muay thai sukupuoli. Ja kuten saatoitkin jo arvata, tuolloinkin kyse oli nimenomaan käärme-emojien poistamisesta.\nKultainen pilatesrulla tuo luksusta lihashuoltoon Sormus soittaa puheluita — pian soitellaan kuin scifi-elokuvissa Icelandair panee lentohenkilökunnan näyttelemään — teatteriesityksiä lennoille! Huawei esitteli Honor 9 -älypuhelimen Berliinissä StaraTV: Swift ilmaisi, ettei hyväksy kappaletta ja häneen viittaamista bitch-sanalla. Lääkäreille puhkesi riita synnytyssalissa — video leviää netissä Uskomaton näky!\nLisäksi Kanye teki Adidas Originals x Kanye West Yeezy -malliston, joka esiteltiin New Yorkin muotiviikolla viime helmikuussa.\nSofia Belórf julkaisi rintaliivittömän kuvan Las Vegasista 2. Päävalikko Raskaus Vauvakuume Ovulaatiolaskuri Raskauslaskuri Raskausviikot Synnytys Synnytystarinat Nimet Nimipäiväkone Tilaa odottajan uutiskije Vanhemmuus Arki Kasvatus Koti ja DIY Parisuhde Perhesuhteet Ruoka Tarinat Terveys Vapaa-aika Vauva ja taapero Hankinnat Apua Vauva itkee Imetys Uniongelmat Uhmaikä Teini-ikä Jaksaminen Erityisyys Blogit Havaintoja parisuhteesta Mirvan menomatkat Puhu muru Tiitukatriina Blogiyhteisö Blogiyhteisön säännöt Osallistu Keskustelu.\nTennistähti Venus Williams osui pallopoikaa arkaan paikkaan - Roger Federerin somejako tilanteesta nousi hitiksi. Jenni Banerjee jättää Salkkarit. Myös videon ostanut ja sitä levittänyt Vivid Entertainment -yhtiö on kertonut, että videon heille myynyt osapuoli ei ollut Kardashianin perheestä.\n50 vuotta vanha ja kuuma Heitä nämä pois jääkaapistasi heti\nMonet mazur kuvia Saman vuoden kesäkuussa Kardashian julkaisi videopelin nimeltä Kim Kardashian: Käyttämäsi selainversio on vanha, ole hyvä ja päivitä selaimesi.\nKuvia isoista tissista ja perseestä Trooppinen Lidia-myrsky runnonut Meksikoa - ainakin neljä ihmistä on saanut surmansa - Ulkomaan uutiset -\nEbonyin seksikkäitä gallerioita\nGagging on kukko kuvia


Koira ei halunnut päästää isäntäänsä töihin – onko tuttu näky sinulle? – Stara\nKoira ei halunnut päästää isäntäänsä töihin – onko tuttu näky sinulle?\nViihdeuutiset 8.6.2018, 20:00 · Annukka Heikkilä\nMonet koiranomistajat tuntevat piston sydämessään aina kun heidän pitää lähteä kotoaan ja jättää surumielinen koira yksin kotiin. Omistajat yleensä rauhoittelevat lemmikkiä sanomalla, että he tulevat ihan pian takaisin. Aina tämä ei kuitenkaan auta helpottamaan koiran oloa.\nNyt videolla nähdään hellyttävä tilanne, jossa Mila-niminen siperianhusky kuulee, että se joutuu jäämään kotiin yksin. Mies on kuvannut videolle hetken, jolloin hän on ollut lähdössä töihin ja joutunut kertomaan koiralleen tämän suru-uutisen.\nHeti kun koira kuulee, että mies kertoo menevänsä töihin, koira juoksee oven eteen. Se hyppii, murisee ja ulvoo oven luona yrittäessään saada miestä jäämään sen kanssa kotiin. Lopulta mies taipuu Milan tahtoon ja kertoo jäävänsä kotiin sen kanssa.


Venäjän verkossa: Suomi on pahuuden pesä | Yle Uutiset | yle.fi\nVenäjän verkossa: Suomi on pahuuden pesä\nTätä ette tienneet: Suomen ja EU:n ajama pohjoisen ulottuvuuden politiikka tähtää Venäjän rajojen merkittävään muuttamiseen, suomalaisten intressien ulottamiseen Karjalaan, Kuolan niemimaalle, Suomenlahden saarille ja Novgorodin alueelle. Ettekä tätä: Bostonissa pommeja paukutelleet Tsarnajevin veljekset saivat ohjeensa suoraan Suomesta.\n5.7.2013 klo 09.11\nOlen odotellut sitä pitkin kevättä ja alkukesää kuin kuuta nousevaa – mutta turhaan. Nimittäin ilmoitusta, että ministeri Heidi Hautala jättää paikkansa. Lupasihan Venäjän virallinen lehti Rossijskaja Gazeta ja sen monipuolisesti koulutettu Suomen ekspertti Nadežda Jermolajeva lukijoilleen jo maaliskuussa, että Hautalan on ihan pakko erota hallituksesta vielä ennen kesää.\nLuultavasti pettyneitä on Venäjällä paljon enemmän, sillä mikään muu tuskin selittää sitä raivoa, jolla ministerin kimppuun hyökättiin Venäjän mediassa kesäkuun alussa. Hänen taustallaan toimii Suomessa päämajaansa pitävä keskus, jonka tavoitteena on, ei sen enempää eikä vähempää kuin jihadin, siis pyhän sodan levittäminen Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin.\nTämän on paljastanut Kadochnik (siirryt toiseen palveluun), joka kirjaa nimeltä mainiten ne poliitikot ja korkeat virkamiehet, joiden suojeluksessa tämä ekstremistiverkosto harjoittaa katalaa toimintaansa. Sen kantaisänä mainitaan Suomen entinen Moskovan suurlähettiläs René Nyberg, sen riveistä löytyy myös Tarja Kantola, joka on Kalevi Sorsan ajoista lähtien toiminut jokaisen sosialidemokraattisen ulkoministerin erityisavustajana, ja onhan joukossa myös varsinainen kummisetä, presidentti Martti Ahtisaari.\nViimemainitun paljastuksen teki Nikolai Mališevski laajassa artikkelissaan ”Vielä kerran Suomessa sijaitsevasta terrorismin keskuksesta”. Hänen tähtäimessään oli suomalais-venäläinen kansalaisfoorumi, jonka kunnianhimoisena tavoitteena hänen tulkintansa mukaan on yhdistää kaikki Putinia vastustavat voimat Euroopassa ja Venäjällä. Ei siis mikään vähäpätöinen porukka.\nNäin Venäjän mediassa pehmiteltiin suomalaisten selkärankaa presidentti Vladimir Putinin Suomen vierailun alla. Pehmityksen tarkoituksena oli muistuttaa, että jos suomalaiset kuvittelevat, edes yleisen säädyllisyyden nimissä, voivansa luennoida Putinille ihmisoikeustilanteen heikkenemisestä Venäjällä, niin kyllä vastapuoleltakin argumentteja löytyy, etenkin kun faktat eivät niitä rasita.\nItse vierailu sujuikin sitten rattoisissa merkeissä, eikä sen raportoiminen aiheuttanut venäläisessä mediassa minkäänlaista tunnekuohua tai kriittistä arviointia. Normalisointi on tehnyt tehtävänsä ja valtionpäämiesten tapaamisia koskeva journalismi alkaa olla yhtä värikylläistä kuin suureen suosioon uudelleen nousseen Leonid Brežnevin aikoihin.\nTämä ei tietenkään koske pääministeri Dmitri Medvedeviä, joka osallistui maansa edustajana Norjan Kirkkoniemessä pidettyyn Barentsin alueen huippukokoukseen. Kokouksen antia ja kokouksessa yksimielisesti hyväksyttyä julistusta ruotinut uutistoimisto Regnumin Dmitri Semušinei nimittäin sanojaan säästellyt (siirryt toiseen palveluun).\nKoko alueen konsepti on hänen mukaansa keinotekoinen ja luotu vain Norjan etuja silmällä pitäen. Myös Venäjän ja Norjan välillä vuonna 2010 solmittu historiallinen merirajasopimus saa kyytiä: se on vastoin Venäjän kansallisia etuja. Mitään mainittavampaa innovaatiopotentiaalia kirjoittaja ei näe. Ei myöskään julistuksessa mainittua nopeaa talouskasvua – se kun ei Venäjän puolella rajaa pidä lainkaan paikkaansa. Arkangelin alueelle ei viimeisen 20 vuoden aikana ole perustettu yhtään suurta yritystä. Alueen kolmesta sellutehtaasta yksi on tehnyt konkurssin, ja niin edelleen. Kaikki tämä on tietenkin muiden Barentsin alueen maiden syytä.\nSamaisessa Kirkkoniemen huippukokouksessa Moskovski komsomoletsin Tatjana Zamahinakirjasi upeasti (siirryt toiseen palveluun) (5.6.) pääministeri Medvedeville sattuneen kömmähdyksen. Kun tältä lehdistötilaisuudessa kysyttiin kantaa Ruotsin ja Suomen mahdolliseen Nato-jäsenyyteen, hän aloitti toteamalla, että ”sehän on heidän asiansa”, mutta huomasi sitten veisaavansa vanhasta virsikirjasta ja korjasi nopeasti kurssia toteamalla, että ”Kaikki uudet Nato-jäsenet, jotka sijaitsevat valtiomme läheisyydessä, muuttavat loppujen lopuksi voimatasapainoa, ja meidän on pakko reagoida tähän”. Näin Tatjanallekin selvisi, ettei kysymys Naton jäsenyydestä ainakaan Suomelle ole millään tavoin sen ”oma asia”.\nTämä siis toisten maiden sisäisiin asioihin puuttumattomuudesta, jonka merkitystä Venäjän diplomatian ohjenuorana myös presidentti Putin korosti vieraillessaan Kultarannassa.\nEntäs ne lapsikiistat?\nPresidenttien tapaamiseen jälkeen suomalainen media kertoi huojentuneena, että suhteita tulehduttaneet lapsikiistat on johtajien mahtikäskyllä saatu lakaistua maton alle. Näin voivat kuitenkin todeta vain ne, joilta Venäjän lehdet ovat jääneet lukematta. Suosittelen hyväuskoisille juttuja, joita Venäjän mediassa julkaistiin kesäkuun 12. päivän ympärillä, jolloin Helsingissä alkoi venäläissyntyisen vantaalaisäidin lasten huostaanottoa koskeva oikeudenkäynti. Siitä raportoivat kaikki valtiollisia tv-kanavia myöden.\nRIA Novosti (siirryt toiseen palveluun)\nGolos Rossii (siirryt toiseen palveluun)\nAsiassa käydyssä blogikirjoittelussa siteerattiin suomalaista asiantuntijaa, jonka mukaan Suomessa valtaa käyttävät trotskilaisen lastensuojelun kannattajat, jotka pitävät perhettä rikollisena instituutiona ja pahuuden pesäkkeenä. He käyttävät surmatun pikkutytön tapausta perusteena ennen näkemättömälle perheenvastaiselle agitaatiolle. Samalla vanhemmilta pois otettuja lapsia myydään homopariskunnille. Kyseessä on perheen loppu ja feminismin, homoseksuaalisuuden ja globalismin voitto, dosenttimme jysäytti.\nVenäjän verkossaVenäjäpahuusVladimir Putinpohjoinen ulottuvuusvenäläiset poliitikotBarentsin alueNovgorodpresidentitsuomalaisuus


Suomalaiset ajavat yhä nastoilla – keskustelu katupölyn terveysvaaroista vasta alkamassa | Nastarenkaat | HS\nSuomalaiset ajavat yhä nastoilla – keskustelu katupölyn terveysvaaroista vasta alkamassa\nSuuri enemmistö Suomessa valitsee talvella nastarenkaat, toisin kuin muissa Pohjoismaissa. Keskustelu katupölyn terveysvaaroista on vasta alkamassa.\nPäivitetty: 13.10.2015 6:32\nKitkarenkaat ovat nastattomia talvirenkaita. Useissa Euroopan maissa ne ovat ainoat sallitut talvirenkaat. Nastarenkaat ovat turvallisin valinta jäisillä ja liukkailla teillä. Kaupungissa ne kuitenkin heikentävät merkittävästi ilmanlaatua.\nNasta- vai kitkarenkaat?Autoilijat ovat jälleen tämän ikuisen kysymyksen edessä, kun talvikelit lähestyvät.\nKitkarenkaat säästävät keuhkoja ja teitä\nNastarenkaiden ominaisuudet ajettaessa Pito on kitkaa parempi liukkaalla ajokelillä. Lumisilla ja karheilla väylillä eroa ei ole.Selvitysten mukaan onnettomuusalttius on pienempi.Liukkaita kelejä on enemmän Etelä-Suomessa, jossa lämpötila vaihtelee pitkin talvea nollan kummankin puolen. Pohjoisessa talvikelit ovat vakaammat ja lämpötilaa pysyy yleensä pakkasella. Kitkarenkaita käytetään kuitenkin enemmän etelässä. Kitkarenkaiden ominaisuudet ajettaessaMelutaso on vähäisempi ja kyyti tasaisempaa, koska kumiseos on pehmeää. Uusimmissa nastarenkaissa melutasoa on pystytty alentamaan.Nastarenkaissa on käytettävä kovaa kumiseosta, koska nastat eivät muuten kiinnity renkaaseen.Ajotavan pitäisi kitkoilla olla rauhallisempaa ja ennakoivampaa, koska liukkaalla jarrutusmatka on pidempi. Vaikutukset ympäristöönNastarenkaat irrottavat teistä asfalttipäällystettä, joka kerääntyy ilmaan pölynä ja heikentää ilmanlaatua etenkin taajamissa.Pölyä syntyy myös nastattomista renkaista, mutta huomattavasti vähemmän.Pölylle altistuminen lisää sydän- ja hengityselinten sairauksia.Nastarenkaiden vuoksi teiden rakentamisessa on käytettävä kovaa asfalttia, joka kuluu pehmeämpiä materiaaleja nopeammin. Kitkarenkaiden yleistyminen mahdollistaisi merkittävät säästöt tienhuollossa.\nSuurelle enemmistölle suomalaisista asia ei aiheuta pitkää pohdintaa. 80–90 prosenttia suomalaisista ajaa talvet nastarenkailla.Jakauma on hyvin erilainen kuin naapurimaissa Norjassa ja Ruotsissa, joissa ihmisiä on ohjattu käyttämään kitkarenkaita jo vuosia erilaisten maksujen ja kieltojen avulla.Ruotsissa ja Norjassa kitkarenkaita halutaan suosia terveyssyistä. Nastat irrottavat asfaltista hiukkasia, jotka lisäävät osaltaan katupölyä erityisesti kaupungeissa.Helsingissäkin viritellään katupölyn takia toimia nastarenkaiden vähentämiseksi ja kitkarenkaiden käytön lisäämiseksi. Toimet ovat ainakin aluksi valistuksellisia. Naapurimaiden tapaista taloudellista ohjausta ei ole suunniteltu.Suomessa suositaan nastarenkaita, koska on olemassa vankka ja vakiintunut mielipide, että nastarenkaat ovat kitkarenkaita turvallisempia ainakin jäisillä ja liukkailla teillä."On tutkimuksin osoitettu tosiasia, että näin on. Onnettomuuksia tapahtuu liukkailla keleillä kitkarenkaita käyttävillä autoilla enemmän kuin nastarenkaisilla", sanoo Matti Mörri, rengasvalmistaja Nokian Renkaiden teknisen asiakaspalvelun päällikkö.Vaarallisen liukkaita paikkoja on usein taajamien vilkkaimmilla risteysalueilla, joissa lumi on pakkautunut ja kiillottunut kovaksi. Vaarallisia ovat myös mustan jään alueet.\nKitkarenkaiden puolestapuhujat korostavat yleensä, että nastarenkaiden turvallisuutta ja parempaa pitoa on korostettu liikaa. Etu häviää, koska nastarenkaat antavat väärää turvallisuudentunnetta, joka johtaa huolimattomaan ja aggressiiviseen ajotyyliin.Tutkimuslaitos VTT:n viime vuonna tekemä selvitys nasta- ja kitkarenkaiden eroista kuolemaan johtaneissa talviajan onnettomuuksissa vahvisti perinteisiä käsityksiä.Erojen todettiin olevan suurimpia jäisellä tiellä ajettaessa. Kitkarenkailla ajetut onnettomuudet olisivat vähentyneet jopa 83 prosenttia, jos olisi käytetty nastoja, tutkijat totesivat.Jos kaikki siirtyisivät kitkoihin, kuolemaan johtaneita onnettomuuksia olisi vuosittain keskimäärin yhdeksän enemmän kuin nykyään, selvitys kertoo.Kitkarenkaat ovat Nokian Renkaiden Morrin mukaan kehittyneet viime vuosina muun muassa rengasseoksiltaan. Kitka- ja nastarenkaan pidossa ei nykyisin ole eroja, jos ajetaan karkealla, ei-liukkaalla jäällä tai lumisella tiellä.Itselleen kannattaa Morrin mielestä asettaa muutama tarkistuskysymys, kun rengasvalintaa miettii: miten paljon ajaa, millaisilla teillä, miten harjaantunut talviajaja on ja onko autossa erityisiä turvavarusteita, kuten ajavakauden säätö, luistonestojärjestelmä tai ABS-jarrut.Hinta ei ole autoilijan kannalta ratkaiseva tekijä, sillä kitka- ja nastarengas ovat vähittäishinnoiltaan lähellä toisiaan.Taloussanomien viime vuonna tekemän selvityksen mukaan nastarenkaita sai verkkokaupasta 512–687 euron hintahaarukassa ja kitkarenkaita 488–619 eurolla.Autoilijan valitsemat talvirenkaat eivät ole taloudellinen kysymys edes rengasvalmistajille, sillä valmistuskustannukset eri rengastyypeille ovat samaa tasoa. Nastojen asentaminen tuo nastarenkaisiin yhden työvaiheen enemmän.Nastojen merkitystä katupölyn syntymiseen ja sitä kautta ilmanlaatuun on viime aikoina selvitelty Suomessa runsaasti. Pontimena on ollut Helsingissä käynnistynyt terveyskeskustelu.Nasta-tutkimusohjelman tulosten mukaan Helsingin katupölystä noin puolet syntyy teiden päällysteen eli asfaltin irtoamisesta. Hiekoitus selittää pölystä neljänneksen, tiesuolat ja mineraalit loput.Kitkarenkaisten autojen suosion kasvu parantaisi ilmanlaatua selvityksen mukaan tuntuvasti.Samalla myös teiden päällystämisessä voitaisiin säästää siirtymällä niin sanottuun hiljaiseen, kestävämpään asfalttiin. Nastat vaativat kovaa asfalttia, joka kuluu nopeasti.Autoilijoiden talvirengasvalinnoissa Suomi muistuttaa Venäjää, ei muita Pohjoismaita.Kun Suomessa 80–90 prosenttia käyttää nastarenkaita, Norjassa osuus on enää noin 40 prosenttia ja Ruotsissa noin 50.Norjassa siirtymä on saatu aikaan suurimpien kaupunkien nastarengasverolla. Ruotsissa käytössä on väyläkohtaisia nastakieltoja.Täydelliseen nastattomuuteen ei ole pyritty, koska nastat karhentavat jäistä tien pintaa ja lisäävät näin turvallisuutta. Karhentamiseen riittää, että viidenneksellä autoista on nastarenkaat.\nNasta- vai kitkarenkaat?Autoilijat ovat jälleen tämän ikuisen kysymyksen edessä, kun talvikelit lähestyvät.Suurelle enemmistölle suomalaisista asia ei aiheuta pitkää pohdintaa. 80–90 prosenttia suomalaisista ajaa talvet nastarenkailla.Jakauma on hyvin erilainen kuin naapurimaissa Norjassa ja Ruotsissa, joissa ihmisiä on ohjattu käyttämään kitkarenkaita jo vuosia erilaisten maksujen ja kieltojen avulla.Ruotsissa ja Norjassa kitkarenkaita halutaan suosia terveyssyistä. Nastat irrottavat asfaltista hiukkasia, jotka lisäävät osaltaan katupölyä erityisesti kaupungeissa.Helsingissäkin viritellään katupölyn takia toimia nastarenkaiden vähentämiseksi ja kitkarenkaiden käytön lisäämiseksi. Toimet ovat ainakin aluksi valistuksellisia. Naapurimaiden tapaista taloudellista ohjausta ei ole suunniteltu.Suomessa suositaan nastarenkaita, koska on olemassa vankka ja vakiintunut mielipide, että nastarenkaat ovat kitkarenkaita turvallisempia ainakin jäisillä ja liukkailla teillä."On tutkimuksin osoitettu tosiasia, että näin on. Onnettomuuksia tapahtuu liukkailla keleillä kitkarenkaita käyttävillä autoilla enemmän kuin nastarenkaisilla", sanoo Matti Mörri, rengasvalmistaja Nokian Renkaiden teknisen asiakaspalvelun päällikkö.Vaarallisen liukkaita paikkoja on usein taajamien vilkkaimmilla risteysalueilla, joissa lumi on pakkautunut ja kiillottunut kovaksi. Vaarallisia ovat myös mustan jään alueet.Kitkarenkaiden puolestapuhujat korostavat yleensä, että nastarenkaiden turvallisuutta ja parempaa pitoa on korostettu liikaa. Etu häviää, koska nastarenkaat antavat väärää turvallisuudentunnetta, joka johtaa huolimattomaan ja aggressiiviseen ajotyyliin.Tutkimuslaitos VTT:n viime vuonna tekemä selvitys nasta- ja kitkarenkaiden eroista kuolemaan johtaneissa talviajan onnettomuuksissa vahvisti perinteisiä käsityksiä.Erojen todettiin olevan suurimpia jäisellä tiellä ajettaessa. Kitkarenkailla ajetut onnettomuudet olisivat vähentyneet jopa 83 prosenttia, jos olisi käytetty nastoja, tutkijat totesivat.Jos kaikki siirtyisivät kitkoihin, kuolemaan johtaneita onnettomuuksia olisi vuosittain keskimäärin yhdeksän enemmän kuin nykyään, selvitys kertoo.Kitkarenkaat ovat Nokian Renkaiden Morrin mukaan kehittyneet viime vuosina muun muassa rengasseoksiltaan. Kitka- ja nastarenkaan pidossa ei nykyisin ole eroja, jos ajetaan karkealla, ei-liukkaalla jäällä tai lumisella tiellä.Itselleen kannattaa Morrin mielestä asettaa muutama tarkistuskysymys, kun rengasvalintaa miettii: miten paljon ajaa, millaisilla teillä, miten harjaantunut talviajaja on ja onko autossa erityisiä turvavarusteita, kuten ajavakauden säätö, luistonestojärjestelmä tai ABS-jarrut.Hinta ei ole autoilijan kannalta ratkaiseva tekijä, sillä kitka- ja nastarengas ovat vähittäishinnoiltaan lähellä toisiaan.Taloussanomien viime vuonna tekemän selvityksen mukaan nastarenkaita sai verkkokaupasta 512–687 euron hintahaarukassa ja kitkarenkaita 488–619 eurolla.Autoilijan valitsemat talvirenkaat eivät ole taloudellinen kysymys edes rengasvalmistajille, sillä valmistuskustannukset eri rengastyypeille ovat samaa tasoa. Nastojen asentaminen tuo nastarenkaisiin yhden työvaiheen enemmän.Nastojen merkitystä katupölyn syntymiseen ja sitä kautta ilmanlaatuun on viime aikoina selvitelty Suomessa runsaasti. Pontimena on ollut Helsingissä käynnistynyt terveyskeskustelu.Nasta-tutkimusohjelman tulosten mukaan Helsingin katupölystä noin puolet syntyy teiden päällysteen eli asfaltin irtoamisesta. Hiekoitus selittää pölystä neljänneksen, tiesuolat ja mineraalit loput.Kitkarenkaisten autojen suosion kasvu parantaisi ilmanlaatua selvityksen mukaan tuntuvasti.Samalla myös teiden päällystämisessä voitaisiin säästää siirtymällä niin sanottuun hiljaiseen, kestävämpään asfalttiin. Nastat vaativat kovaa asfalttia, joka kuluu nopeasti.Autoilijoiden talvirengasvalinnoissa Suomi muistuttaa Venäjää, ei muita Pohjoismaita.Kun Suomessa 80–90 prosenttia käyttää nastarenkaita, Norjassa osuus on enää noin 40 prosenttia ja Ruotsissa noin 50.Norjassa siirtymä on saatu aikaan suurimpien kaupunkien nastarengasverolla. Ruotsissa käytössä on väyläkohtaisia nastakieltoja.Täydelliseen nastattomuuteen ei ole pyritty, koska nastat karhentavat jäistä tien pintaa ja lisäävät näin turvallisuutta. Karhentamiseen riittää, että viidenneksellä autoista on nastarenkaat.


Magneettimedia » Laetriili – lääketeollisuuden vaientama syöpähoitoMagneettimedia » Print\nPosted By Avustaja 1 On 7.7.2017 @ 13.56 In Terveys ja elämäntavat,Terveys ja hyvinvointi | No Comments\nOlet ehkä lukenut tai kuullut laetriilista. Sitä valmistetaan uuttamalla aprikoosin siementen ytimistä ja myydään B17-tabletteina, joilla voi parantaa syövän turvallisesti ja ilman vakavia sivuvaikutuksia. Tästä huolimatta valtavirtainen lääketiede ja valtamedia haukkuvat sitä kelvottomaksi ja myrkylliseksi. Siihen voi mukamas kuolla, eikä sen tehosta syöpään ole tieteellistä näyttöä.\nElintarvike- ja lääkevirasto on kieltänyt laetriilin käytön Yhdysvalloissa, mutta monet meksikolaiset syöpäklinikat käyttävät sitä. Siksi monet amerikkalaiset ja muunmaalaiset matkustavat hoitoturisteina Meksikoon nauttimaan hoitovapaudesta.\nMutta Yhdysvalloissakin on mahdollista hankkia ravintoperäisiä B17:n lähteitä, eivätkä lääkevirastot puutu asiaan, kunhan sen ei väitetä parantavan sairauksia. Nimi on harhaanjohtava, sillä se vain muistuttaa B-vitamiinia.\nMainitsemani ravintoperäinen lähde on aprikoosin siementen ytimet. Ytimet ovat aprikoosin kivien sisällä. Pakistanin pohjoisosan korkean vuoriston laaksossa elävät hunzat nauttivat sitä osana ruokavaliotaan. Ytimet sisältävät yhdistettä nimeltä amygdaliini, jota on omenan siemenissä, karvasmanteleissa sekä tietyissä muissa siemenissä ja elintarvikkeissa.\nEniten amygdaliinia on kuitenkin aprikoosin ytimissä. Ytimistä uutetaan laetriilia, joka puhdistetaan ja annetaan suonensisäisesti injektiona tai tiputuksessa. Monet syöpäpotilaat ovat saaneet hyviä tuloksia nauttimalla 25-40 aprikoosin siementä hienoksi jauhettuna pienissä erissä päivittäin muutaman kuukauden tai sitä lyhyemmän ajan.\nSyöpäpotilaiden henkilökohtaiset kokemukset\nInternetistä löytyy monia omakohtaisia kertomuksia. Valtavirtainen australialainen uutislehti  Sydney Morning Herald uutisoi ihmeparantumisesta vuonna 2010, josta on kiittäminen aprikoosin siemeniä. Australialaisen Paul Reidin harvinainen imusolmukesyöpä oli ollut remissiossa jo 13 vuoden ajan kun toimittaja Jill Stark haastatteli häntä.\nKun hänelle tarjottiin kemoterapiaa, hänen ennusteensa oli noin viisi vuotta. Hän kuitenkin kieltäytyi kemosta, muutti ruokavaliota ja nautti päivittäin 30 aprikoosin ydintä ja vältti punaista lihaa, puhdistettua sokeria ja noudatti 75 prosenttisesti kasvipohjaista raakaruokavaliota.\nRemission jälkeen hän vähensi aprikoosin ytimiä vähemmän ylläpitoannoksena. Kun häneltä tivattiin tieteellisen näytön uupumisesta tehon ja turvallisuuden puolesta, Reid vastasi epäilijöille:\n”Entä sitten vaikka ei olisi tieteellistä näyttöä? Mitä henkilö voi hävitä noudattamalla luomuruokavaliota? En usko että matkani on ollut epätieteellinen, kyse on vain siitä ettei sitä ole tutkittu tieteellisesti riittävästi.” (Lähde )\nHenkilökohtaisena huomiona liittyen myrkyllisyyteen, kun allekirjoittaneelta otettiin verikoe joka saattoi viitata virtsarakon syövän uusiutumiseen, nautin 30 aprikoosin ydintä päivässä yli kolmen kuukauden ajan, eikä tietokonekerroskuvauksessa havaittu kasvaimia. Koko aikana ei ilmennyt lainkaan viitteitä myrkytyksestä.\nVaihtoehtoisten syöpähoitojen paras tietolähde on Cancer Tutor. Sivusto pitää aprikoosin ytimiä kuten myös laetriilia ja ”B17-vitamiini”-tabletteja tehokkaana ja turvallisena. Kokonaisvaltaista ”syöpäruokavaliota ” noudattaessa tulee kuitenkin varoa verenohentajia ja verenpainelääkkeitä. Löydät lisätietoa täältä .\nKoska aprikoosin ydinten nauttiminen on itsenäinen hoitomuoto, Cancer Tutor (CT) neuvoo käyttämään yhtä tai useampaa vastaavaa hoitomenetelmää pidemmälle edenneisiin syöpiin. Yksi näistä menetelmistä on laadukkaista raaka-aineista valmistettu Essiac-tee. Cancer Tutorin sivuilta löytyy jopa ”hullunhalpa hoitomenetelmä”, joka soveltuu niille joilla ei ole varaa hoitoturismiin. (Lähde )\nCancer Tutor suosittelee parantumista edistävää ruokavaliota ja neuvoo välttämään kaikkia prosessoituja ruokia ja puhdistettuja hiilihydraatteja ja sokereita sekä vähentämään punaisen lihan kulutusta riippumatta noudatettavasta hoitomuodosta. Kannattaa myös pitäytyä luomussa. Vaikka ne ovat kitkeriä, siemenet suositellaan pureskeltavan huolellisesti jotta entsymaattinen vaikutus on mahdollisimman voimakas.\nMihin väite vaarallisuudesta perustuu?\nAprikoosin ydinten tai laetriilin syöpäsoluja tappava ainesosa on amygdaliini, joka koostuu neljästä molekyylistä. Kaksi niistä on glukoosimolekyylejä. Toiset kaksi ovat syanidi ja bentsaldehydi.\nItse asiassa bentsaldehydillä tiedetään olevan syöpää torjuva vaikutus. Sitä on monissa elintarvikkeissa, kuten karvasmantelissa. Bentsaldehydillä ei havaittu haitallisia vaikutuksia. Se pilkkoutuu ja poistuu virtsan mukana.\nPelonlietsojat osoittavat syyttävällä sormella ja väittävät syanidin olevan syy välttää laetriilia ja olla nauttimasta suuria annoksia aprikoosin ytimiä, vaikka se on sitoutunut amygdaliiniin jota on monissa elintarvikkeissa. Syanidi pysyy yhdisteessä eikä vapaudu sellaisenaan, joka tietysti voisi olla vahingoksi, vaan luonnon nerokkaan järjestelyn mukaisesti, jonka kuvailen seuraavaksi.\nSyöpäsolut joutuvat tuottamaan energiaa hapattamalla sokeria (glukoosia) sen sijaan että ne käyttäisivät happea energiantuotannossa. Näin ollen syöpäsolut vetävät puoleensa amygdaliinia sen sisältämän glukoosin vuoksi, mutta se koituu niiden kohtaloksi, sillä pilkkoutuessa vapautuu bentsaldehydiä ja syanidia.\nVain syöpäsolut sisältävät entsyymiä, jota ei ole terveissä soluissa, beeta-glukosidaasia. Tämä entsyymi ”purkaa” amygdaliinin rakenteen vapauttaen tappavat myrkyt vain syöpäsolujen sisällä.\nTerveet solut sisältävät toista entsyymiä, rodanaasia. Rodanaasi sitoo vapaat syanidimolekyylit rikkimolekyyleihin, jolloin muodostuu vaarattomia syanaatteja, jotka poistuvat virtsan mukana, siinä tapauksessa että ne irtoavat amygdaliinista.\nAmygdaliinilla on oma troijanhevosensa. Glukoosi toimii sokerisyöttinä. Käytön aikana syöpäpotilaiden tulee ehdottomasti välttää muita puhdistetun sokerin lähteitä. Näin syöpäsolut ovat nälkäisiä, mikä on täydellinen tilanne amygdaliinin toiminnan kannalta. Kun syöpäsolujen beeta-glukosidaasi purkaa amygdaliinin rakenteen pyrkiessään hyödyntämään glukoosin, syanidi ja bentsaldehydi tuhoaa ne.\nSuuren laetriilihuijauksen historia ja peittely\nAlla on kaksi E.G. Griffinin videohaastattelua, jotka käsittelevät laetriilin taustoja ja amygdaliinin vaikutusmenetelmää. Hän on tutkija journalisti ja World Without Cancer -kirjan kirjoittaja. Hän kertoo kuinka sanfransiskolainen lääkäri Joe Richardson hoiti syöpää menestyksekkäästi laetriililla, mutta Elintarvike- ja lääkevirasto lopetti toiminnan koska sen käyttöön syövän hoidossa ei ollut lupaa.\nVaihtoehtohoidot syöpään, B17 (osa 1/5):\nVaihtoehtohoidot syöpään, B17 (osa 2/5):\nSuuri laetriili(amygdaliini)huijaus ja peittely tapahtui 1970-luvulla New Yorkissa Sloan-Kettering Cancer Centerin aikaan. Heidän päätutkijansa havaitsi, että laetriili toimii hiirillä ja sen käyttö on turvallista.\nMutta hänen tuloksensa vaiennettiin ja väitteisiin tehosta ja turvallisuudesta suhtauduttiin hyvin kielteisesti.\nTiedekirjoittaja Ralph Moss, joka toimi tuolloin Sloan-Ketteringin tiedottajana, yritti vuotaa asiakirjoja jotka osoittivat että tri Kanematsu Sugiuran tulokset olivat todellakin positiivisia ja hyvin lupaavia laetriilin kannalta. Moss jäi kiinni ja hänet erotettiin.\nSloan-Ketteringin hallitus koostui monien suurten lääkeyhtiöiden edustajista. Mossin mukaan: (Lähde )\n”Tätä taustaa vasten ei liene yllättävää, että Sugiuran tulokset eivät miellyttäneet työnantajaansa. Laboratorioissa tapahtuvat asiat kiinnostavat vain hyvin harvoin hallituksen jäseniä. Oletus oli, että mitä tahansa siellä tehdäänkin, lopputuloksena on uusi patentoitu lääke, jonka avulla raha virtaa oikeaan suuntaan. Sugiuran työn mahdolliset seuraukset eivät auenneet heille välittömästi, mutta kun he sen ymmärsivät, kokoushuoneessa oli helvetti irti. Jos syöpä voitaisiin parantaa pahaisista aprikoosin siemenistä valmistetulla uutteella, se olisi karmea taloudellinen takaisku syöpälääketeollisuudelle.”\nSyöpäteollisuus suhtautuu samalla tavalla kaikkeen. Dokumentti jota yllä oleva traileri mainostaa on saatavilla verkossa sivustoilta joilta voi hankkia DVD:n tai joilta elokuvia ja dokumentteja voi katsoa suoratoistona. Tri Mercola on maininnut monia muitakin tutkimuksia, jotka vahvistavat Sloan-Ketteringin vaietut tulokset:\nElokuu 2014: uudessa saksalaistutkimuksessa amygdaliini hidasti virtsarakon syövän kasvua ja jakautumista annostusta vastaavassa suhteessa.\nToukokuu 2013: amygdaliini estää sidekudoksen muodostumista munuaisiin kroonista munuaisten vajaatoimintaa sairastavilla; tutkijoiden mukaan se on ”voimakas antifibroottinen yhdiste, jota voidaan ehkä käyttää fibroottisia munuaissairauksia sairastavien potilaiden hoidossa.”\nHelmikuu 2013: amygdaliini laukaisee apoptoosin kohdunkaulansyöpäsoluissa; tutkijoiden mukaan siitä voidaan ehkä käyttää kohdunkaulan syöpää sairastavilla potilailla.\nElokuu 2006: amygdaliini laukaisee apoptoosin ihmisen eturauhassyöpäsoluissa.\nHelmikuu 2003: persikan siementen amygdaliinilla on kasvainten kasvua ehkäisevä vaikutus, joka on verrattavissa vihreän teen epigallokatekiinigallaattiin. (Lähde )\nURL to article: https://www.magneettimedia.com/laetriili-laaketeollisuuden-vaientama-syopahoito/\n Valtavirtainen australialainen uutislehti: http://www.smh.com.au/national/can-apricot-kernels-keep-cancer-at-bay-20100306-pptb.html\n Health Impact News: http://healthimpactnews.com/2017/laetrile-from-apricot-seeds-the-cancer-cure-suppressed-by-big-pharma/\n Kielletyt siemenet – 40-vuotinen salailu paljastuu: http://magneettimedia.com/kielletyt-siemenet-40-vuotinen-salailu-paljastuu/


EKOPHARMA Helsinki Herukka Hoitovoide atooppiselle iholle\nHilla Vartalo EKOPHARMA Helsinki Herukka Hoitovoide atooppiselle iholle 150ml\nTämä täyteläinen hoitovoide on ollut todellinen suursuosikki. Hillan atoopikotkin ovat saaneet kutinan ja punoituksen rauhoittumaan tällä tuotteella. Voide sisältää runsaasti ihoa hoitavaa karitevoita sekä ihoa rauhoittavaa ja vahvistavaa mustaherukan siemenöljyä. Tuotteessa on mieto appelsiinin tuoksu. 150ml\nVoiteen sisältämät keramidit ylläpitävät atooppisen ihon kosteustasapainoa. Atooppisessa ja herkässä ihossa keramidien määrä on usein vähentynyt. Jos ihosi on todella kuiva niin suosittelemme käyttämään voiteen päällä vielä Atooppisen ihon vartaloöljyä, jossa myöskin runsaasti mustaherukkaa. Hillan Minna on myös saanut oman atopiansa taltutettua näillä kahdella tuotteella. Suosittelemme suurella sydämellä!\nAQUA, BUTYROSPERMUM PARKII BUTTER (KARITEVOI/SHEA) , CAPRYLIC/CAPRIC TRIGLYCERIDE, CETYL ALCOHOL, RIBES NIGRUM SEED OIL (MUSTAHERUKKA/ BLACKCURRANT), GLYCERIN, BETAINE, GLYCERYL STEARATE, ROSA DAMASCENA FLOWER WATER (RUUSU/ROSE), ISOCETYL ALCOHOL, CERAMIDE NP, ALLANTOIN, PANTHENOL (VITAMIN B5), ASCORBIC ACID, TOCOPHEROL (VITAMIN E), PHENETHYL ALCOHOL, CITRUS SINENSIS PEEL OIL EXPRESSED* (APPELSIINI/SWEET ORANGE), POTASSIUM SORBATE, SODIUM PHYTATE\nAsiakasarviot: EKOPHARMA Helsinki Herukka Hoitovoide atooppiselle iholle 150ml\nOnko allrérgia testattu..\nKäytetty tuotetta allergiselle atooppiseen ihottumaan, tuli voimakkat reagtiot, koska mainoksessa ei kerrottu että tuotteessa on myös sitrukista peräisin olevaa öljyä!\nkäyttäjältä Tiia päiväys: 13.1.2018\nLapsella atooppinen iho ja tämä on ensimmäinen rasva joka auttaa. Pumppupullo helppo käyttää ja imeytyy nopeasti.\nTodella toimiva tuote.\n5-vuotiaan atooppinen ihottuma korjaantui 3 päivän kuluessa aamuin illoin käytettynä. Nyt iltaisin ylläpitohoitona taivealuelle.\nHelppo käyttää pumppupullosta, imeytyy nopeasti ja jättää iholle mukavan tunteen. Hyvä hinta-laatusuhde.\nSelaa myös nämä tuoteryhmät: Vartalo, Lapset, Vartalon hoito, Käsien hoito, Hillankauppa