FIDES. Hiippakunta yhdessä s Paavi tapasi Korean nuoria s. 7. Dominikaanin ikuiset lupaukset s. 4. Charles Péguy Suomen ystävä s. - PDF\nFIDES. Hiippakunta yhdessä s Paavi tapasi Korean nuoria s. 7. Dominikaanin ikuiset lupaukset s. 4. Charles Péguy Suomen ystävä s.\nDownload "FIDES. Hiippakunta yhdessä s. 8 9. Paavi tapasi Korean nuoria s. 7. Dominikaanin ikuiset lupaukset s. 4. Charles Péguy Suomen ystävä s."\n1 Dominikaanin ikuiset lupaukset s. 4 Charles Péguy Suomen ystävä s. 10 Ihminen kastetaan Kristukseen s. 20 FIDES KATOLINEN HIIPPAKUNTALEHTI KATOLSKT STIFTSBLAD CATHOLIC DIOCESAN MAGAZINE No Paavi tapasi Korean nuoria s. 7 Hiippakunta yhdessä s. 8 9 Uutisia Oremus Artikkeleita Nuorille Lukijoilta På svenska Ohjelmat\n2 2 FIDES 9 Pääkirjoitus Ajankohtaista Kysymyksiä lennolla TOIMITUKSELTA Palatessaan takaisin apostoliselta vierailultaan Etelä-Koreasta paavi Franciscus tapasi totuttuun tapaan lehtimiehiä, joilla oli tilaisuus esittää pyhälle isälle joitakin kysymyksiä. Ilmeisten kysymysten lisäksi pyhä isä antoi ainakin muutaman laajaa mielenkiintoa herättäneen vastauksen: Paavi Franciscus vahvisti, että uusi, paljon ennakoitu kiertokirje ekologiasta on valmisteilla. Paavin mukaan sen kokoamisvastuu on kardinaali Peter Turksonilla, joka on Paavillisen oikeudenmukaisuuden ja rauhan neuvoston puheenjohtaja. Ensimmäinen luonnos kiertokirjeestä on jo valmistunut, mutta tehtävä on vasta alussa, sillä tekstiä on liikaa ja siitä on valikoitava opilliseksi tekstiksi sopivaa aineistoa muun muassa karsimalla pois tieteellisesti vielä varmistamattomia hypoteeseja. Helpompaa paavin mukaan on ollut kirjoittaa kiertokirjeen osia luomakunnan suojelemisesta ja ekologiasta, joka käsittää myös ihmisen ekologian. Kysymykseen suhteestaan emerituspaaviin, pyhä isä vastasi tapaavansa edeltäjäänsä silloin tällöin. Hän oli käynyt Benedictuksen luona esimerkiksi juuri ennen Korean matkaa. Vähän aikaisemmin emerituspaavi oli toimittanut paavi Franciscukselle artikkelin, josta oli kysynyt seuraajansa mielipidettä. Suhteemme on veljellinen, todella. Olen myös sanonut, että minusta tuntuu siltä kuin minulla olisi talossa viisas isoisä; hän huomaa yksityiskohtia, joita minun on hyvä ottaa huomioon. Hän myös rohkaisee minua paljon. Samalla paavi vahvisti pitävänsä omaakin eroansa vanhuuden tähden mahdollisena: Olen sitä mieltä, että emerituspaavin ei pitäisi olla poikkeus. Monien vuosisatojen jälkeen [Benedictus] on ensimmäinen emerituspaavi. Niin kuin hän sanoi: Olen tullut vanhaksi, minulla ei ole enää voimia. Se oli hieno ele, jalo ja samalla nöyrä ja rohkea. Ajattelen, että 70 vuotta sitten emerituspiispat olivat poikkeus, heitä ei ollut. Nykyään he ovat jo instituutio. Uskon, että emerituspaavista on jo tullut instituutio. Miksi? Koska elämämme mitta on kasvanut ja jossakin vaiheessa me emme enää kykene hallitsemaan hyvin, koska ruumiimme on uupunut. Terveytemme voi olla hyvä, mutta meidän ei ole enää mahdollista käsitellä kaikkia kirkon hallinnollisia ongelmia. Voitte kysyä minulta: Mitä, jos jonakin päivänä te ette enää kokisi voivanne jatkaa? Tekisin samoin. Tekisin samoin! Rukoilisin tätä asiaa paljon, mutta tekisin samoin. [Benedictus] avasi oven, joka on institutionaalinen, ei poikkeuksellinen. Rukoilkaamme päivittäin pyhän apostoli Pietarin seuraajan puolesta tänä aikana, joka on täynnä haasteita. Caritas auttaa myös Irakissa Yli miljoona ihmistä on paennut kodeistaan Pohjois- ja Keski-Irakissa Islamilaiseksi valtioksi (Isis) itseään kutsuvien sunniekstremistejen kaapattua Ninawan, Salah Al-Dinin ja Diyalan maakunnat. Monet paenneista ovat kristittyjä, jesidejä ja siialaisia. Suomen Caritas välittää apua myös Irakiin. Suomen Caritaksen tuki kanavoidaan apua tarvitseville kansainvälisen Caritas Internationalis -järjestön kautta. CRS (Catholic Relief Services) ja Caritas Irak pyrkivät yhdessä tukemaan perhettä seuraavan puolen vuoden aikana seuraavanlaisilla tavoilla: Ruoalla, vedellä ja elämään tarvittavilla tarvikkeilla, sillä liikkeellä olevilla ihmisillä, joilta on viety kaikki, ei ole mitään keinoa hankkia perusasioita. Psykologisella ja sosiaalisella tuella sekä traumaterapialla, sillä henkiset traumat ovat suuret, etenkin hyökkäyksen kohteena olleiden vähemmistöjen joukossa. CRS ja Caritas Irak käyttävät traumaterapiassa apuvälineinä nukkeja, joiden avulla myös pyritään rakentamaan rauhaa ihmisten välille. Tähän kuuluu henkilökunnan ja vapaaehtoisten kouluttaminen. Heille opetetaan taitoja ja käytäntöjä, jotka ovat osoittautuneet menestyksekkäiksi samankaltaisista taustoista tulleille. Järjestämällä opetusta lapsille, jotka ovat joutuneet siirtymään toiseen osaan maata ja joista monet ovat siksi olleet poissa koulusta jo kuukausia. Paikallinen opetusministeriö on pyytänyt apua, että voitaisiin varmistaa, että kaikki lapset voisivat suorittaa vuoden päättökokeensa elokuun keskivaiheilla. CRS ja Caritas Irak pyrkivät järjestämään lapsille opetusta ja kokeisiin valmistautumisapua, samalla kun kouluja tuetaan selviytymään kasvavien lapsivirtojen kanssa. Valmistautumisella pidempiaikaiseen uudelleensijoittamiseen. CRS ja Caritas Irak valmistautuvat pitkän aikavälin todellisuuteen, joka kohtaa perheitä: asettumiseen uusille seuduille, tulevaan talveen, turvalliseen ja ihmisarvoiseen suojaan ja elinkeinon harjoittamismahdollisuuksiin, kuten rahaa työhön ja ammattiin kouluttamiseen.. Keräystili:. FI Kirjoita. viestikenttään sana Irak Kiitoksia korvaamattoman arvokkaasta avustanne! CARITAS / KATT FIDES Katolinen hiippakuntalehti Katolskt stiftsblad Vuosi vuosikerta Päätoimittaja/Huvudredaktör Marko Tervaportti 2014 nro dl ilmestyy Toimitus ja tilaukset Katolinen tiedotuskeskus Pyhän Henrikin aukio 1 B Helsinki Redaktion och prenumeration Katolsk informationstjänst Sankt Henriksplatsen 1 B Helsingfors Puhelin/Telefon Fax Pankkiyhteys/Bankförbindelse: (IBAN) FI (BIC) DABAFIHH. Ilmestyy 12 kertaa vuodessa. Vuonna 2014 vuosikerran hinta 32 e, ulkomaille 37 e. / Utkommer med 12 nummer årligen. 2014: prenumeration 32 e, till utlandet 37 e. Paino / tryck: I-print Oy, Seinäjoki Internet katolinen.fi > fides Osoitteenmuutokset ja ilmoitukset / Addressförändringar och annonser\n3 Sisältö 2 Pääkirjoitus 3 Uutisia ja ajankohtaista 4 Uutisia ja ajankohtaista 5 Sunnuntait ja juhlapyhät Rukouksen apostolaatti Uutisia ja ajankohtaista AJANKOHTAISTA Irakin tilanne edelleen katastrofaalinen Tilanne Irakissa ja muilla alueilla, joissa ääriislamilainen Isis-järjestö vainoaa uskonnollisia ja muita vähemmistöjä ja harjoittaa laajamittaista vainoa, väkivaltaa ja tappamista, ei ole sanottavasti parantunut viimeisten viikkojen aikana huolimatta siitä, että kansainvälinen painostus Isisiä vastaan on kasvanut ja järjestön eteneminen Irakissa on ainakin osittain onnistuttu pysäyttämään sotilaallisesti. Monet kirkolliset ja muut tahot ovat esittäneet viime viikkoina voimakkaita kannanottoja Irakissa vainottujen ihmisten puolesta. Elokuun lo- 3 pussa Babylonian kaldealainen patriarkka Louis Sako pyysi jälleen kansainvälistä yhteisöä, erityisesti Yhdysvaltoja ja Euroopan unionia toimimaan aktiivisesti tilanteen merkittäväksi parantamiseksi. Jopa paavi Franciscus on todennut selvin sanoin, että Irakin tilanteessa on täysin oikeutettua pysäyttää hyökkääjä vaikka voimatoimin. Irakissa on edelleen satoja tuhansia ihmisiä, jotka on ajettu henkensä uhalla pois kodeistaan. KATT/news.va/NBK 6 Emme voi olla auttamatta kirkkoa Yhdysvaltain vietnamilaisilta tukea 7 Herra luottaa teihin! Paavi tapasi Korean nuoria 8 Piispan saarna hiippakuntajuhlassa 9 Juhlaa hiippiksessä ennen ja nyt 10 Charles Pégut Sata vuotta sitten kaatui sodassa muuan Suomen-ystävä 12 Suomen kirkot keskiajalta 1930-luvulle 15 Tapaaminen Jeesuksen kanssa 16 Hur Nya Testamentet kom till? Lukijoilta 17 Ilmoituksia 18 Seurakunnat ja ohjelmat 20 Ihminen etsii ja löytää ja kastetaan Kristukseen Kannen kuva: Hiippakuntajuhlan messu Pyhän Laurin kirkossa Lohjalla Kuva Timo Kirsilä. Torinon käärinliina esille huhtikuussa Katedraalin julkisivuveistokset puhdistettiin ja tutkittiin Pyhän Henrikin katedraalin julkisivun pyhää Pietaria ja pyhää Paavalia esittävät patsaat puhdistettiin loppukesällä huolellisesti ja retusoitiin hellävaraisesti. Samassa yhteydessä Rakennusentisöintiliike Ukri Oy tutki näiden kahden veistoksen ja myös kellotornin pyhän Henrikin patsaan kunnon. Kaikki veistokset ovat huonossa kunnossa ja ne tarvitsevat lähivuosina perusteellista kunnostusta. Likaisuuden lisäksi patsaita vaivaa maalipinnan halkeileminen ja niihin tehtyjen paikkausten halkeamat. Lisäksi esimerkiksi Pietarin avaimista vain toinen on kokonaan jäljellä; Paavalilta puuttuu yksi sormi ja esimerkiksi miekan kahva on kiinni enää hyvin heikosti. Apostolien veistokset on tehty sinkkipellistä, mutta pyhän Henrikin veistos on ilmeisesti jotakin muuta peltiä. Puhdistustyön ja retusoinnin jälkeen patsaiden kuntoa tulee seurata, koska uusintamaalaus tulee todennäköisesti ajankohtaiseksi lähivuosina. Muutamat heikosti kiinni olevat koristeosat tulisi korjata pikimmiten. Raportti työstä on luettavissa kokonaisuudessaan katedraaliseurakunnan kotisivulta henrik. katolinen.fi. Kuva ennen puhdistusta. KATT Jeesuksen käärinliinaksi uskottu kangas asetetaan Torinon katedraalissa yleisön nähtäväksi jälleen ensi vuoden huhtikuun 19. päivästä alkaen aina kesäkuun 24. päivään saakka. Käärinliinan esille asettaminen on osa pyhän Giovanni Boscon (kuvassa), salesiaanien sääntökunnan (Societas Sancti Francisci Salesii / Salesiani di Don Bosco, SDB) perustajan syntymän 200-vuotisjuhlallisuuksia. Käärinliinan äärellä uskovilla on mahdollisuus mietiskellä kuvaa, joka todistaa Jeesuksen Kristuksen kärsimyksistä niin voimakkaalla tavalla. Paavi Franciscuksen toiveiden mukaan käärinliinan esille asettamisen aikana kirkon tulisi erityisesti kiinnittää huomiota nuorten asioihin, sillä nuorisotyö ja nuorten kouluttaminen on aina ollut salesiaanisen karisman ytimessä. Samoin pyhä isä toivoo kiinnitettävän huomiota sekä fyysiseen että henkiseen kärsimykseen. Torinon arkkihiippakunta julkaisee lähiaikoina lisätietoja käärinliinan esille asettamiseen liittyvistä tapahtumista. Sitä voi etsiä osoitteesta KATT\n4 4 FIDES 9 Ajankohtaista Suomalaisen dominikaanin ikuiset lupaukset Dominikaanisen sääntökuntaperheen nuorin suomalainen jäsen veli Gabriel Salmela OP antoi ikuiset lupaukset Oslossa pyhän Dominicuksen juhlapäivänä Fides pyysi nyt Studium Catholicumiin ainakin joksikin aikaa kotiutunutta veli Gabrielia kertomaan jotakin itsestään, kutsumuksestaan ja tulevaisuudestaan. Veli Gabriel on syntynyt Suomen länsirannikolla, Raumalla, jossa oli keskiajalla fransiskaaniluostari. Hänen biologiseen ydinperheeseen kuuluvat äiti Pirjo, isä Orvo sekä isoveli Tuomo ja hänen perheensä. Perheeni muutti Tampereelle ollessani pieni ja koulut kävin siellä. Siksi veli Gabriel joutuu toteamaan: Valitettavasti en puhu rauman murretta. Veljeni on insinööri, ja olen itsekin kiinnostunut tekniikasta. Suoritin lukion ohella tietoliikenneasentajan ammattitutkinnon, joka vei minut varusmiespalvelukseen Ilmavoimien tietoliikenneosastolle Tikkakoskelle ja Pirkkalaan. Tekniikkaa enemmän veli Gabriel kiinnostui kuitenkin eksistentiaalisista ja maailmankuvaan liittyvistä kysymyksistä. Niinpä päätin lähteä opiskelemaan teologiaa Helsingin yliopistoon. Valmistuin sieltä uskonnonfilosofia ynnä teologinen etiikka pääaineenani. Näissä yhteyksissä tutustuin katoliseen kirkkoon ja Tuomas Akvinolaiseen sekä dominikaani-isä Antoine Lévyyn. Lopulta sääntökuntaelämä kutsui. Veli Gabriel vietti novisiaattievuotensa Ranskan Strassbourgissa. Hän suoritti Ranskan kielen ja kulttuurin tutkinnon Lillen yliopistossa ja opiskeli Toulousessa katolisen teologian tutkinnon. Tällä hetkellä teen katolisen teologian lisensiaatin tutkintoa aiheesta Oppi jumalallistumisesta Akvinolaisella Utrechtin Akvinolaistutkimuksen instituuttiin, joka on osa Tilburgin yliopistoa Alankomaissa. Kutsumus on konkreettista Kutsumus, olkoon se avioliitto, sääntökunta, luostari tai hiippakuntapappeus, vihitty neitsyt, modernien kongregaatioden tai instituuttien yhteydessä tai muuta kasteen armoon perustuvaa, on jotakin hyvin realistista ja konkreettista voisi ehkä sanoa lihaksi tullutta eli inkarnoitunutta, veli Gabriel sanoo ja jatkaa: Minulle tärkeä osa on dominikaaninen intellektuaalinen traditio ja sen innovatiivuus sekä rohkeus: Enkeliopettaja Akvinolainen ja lähempänä omaa aikaamme esimerkiksi Congar, Marie- Dominique Chenu, Schillebeeckx, sekä Gustavo Gutiérrez. Veli Gabriel myöntää, että näistä nimistä teologiaa tunteville toki herää kysymyksiä heidän oikeaoppisuudestaan, jota eri historian vaiheissa on tarkasteltu eri tavoin. Ymmärtääkseni kuitenkin dominikaanisen sääntökunnan syntyvaiheet pyhän Dominicuksen innoittamana ja kokonaan uuden konsekroidun elämäntavan muotoutuminen luostariideaalista luopumalla omalta kohdaltaan muttei kokonaan maailmaan pa- Kuva Pekka Rantakari laamalla 1200-luvun yhteiskunnallisissa murroksissa on kutsumuksemme ytimessä. Tämä tarkoittaa veli Gabrielin mukaan rohkeaa avoimuutta ja uteliaisuutta uudelle ja erilaiselle sekä tahtoa ottaa vastaan sekä asiat että ihmiset heidän omilla ehdoillaan, omine kysymyksineen, itse kuitenkaan perinnettä, oikeaa oppia ja identiteettiä vesittämättä aina totuutta etsien. Tämä eräänlainen jännite tai dynamiikka on ominaista dominikaaniveljille. Paavi Franciscuksen puheissa toistuu myös usein sama kaikelle evankeliomiselle välttämätön itsestään, tutuista rakenteista ja tavoista lähteminen tai niiden uudelleen elävöittäminen. Veli Gabriel koettaa tiivistää: Dominikaanien kutsumus on rukouksesta, yhteisöelämästä, opiskelusta ja apostolisuudesta seuraava periaate: contemplata aliis tradere eli luostarirukousperinteen mukaisen mietiskelyn hedelmät jaetaan toisille. Luonnollisesti kaiken saarnaamisen sanoin ja teoin päämäärä on sekä oman sielun että toisten ihmisten sielujen iankaikkinen pelastus ja Jumalan armon sekä onnellisuuden ihmisarvoinen todeksi eläminen joka päivä. Dominikaanisuuteen veli Gabrielia innoitti myös todistus ja esimerkki, jonka antoivat isä Antoinen lisäksi isä Brian Bricker ja nykyisin Pariisissa asustava yli kaksi vuosikymmentä Suomessa vaikuttanut isä Albert Lemaire sekä ihmisten kertomukset ja lehtiartikkelit isä Martti Voutilaisesta. Isä Marttia en koskaan tavannut, mutta hänen kammionsa krusifiksin sain ikuisten lupausteni yhteydessä maallikkodominikaaneilta. Katse tulevaisuuteen Viime vuoden veli Gabriel vietti Oslossa. Ja nyt hän on toistaiseksi Studium Catholicumissa Helsingissä. Aloitamme pienen yhteisöelämän isä Antoinen ja nuoren, diakoniniksi kesällä vihityn veli Marie-Augustinin kanssa. Diakoni aloittaa suomen kielen opinnot Helsingin yliopistossa, ja veli Gabriel puolestaan pitää luentoja Tuomas Akvinolaisesta kiinnostuneille (ks. mainos sivulla 13). Samalla etsimme erityisesti yhteistyötä dominikaaniveljien kanssa Pohjoismaiden vikariaatin ja Baltian maiden välillä. Suomessa katsomme, mihin ja minkälaisiin elämänseikkailuihin läsnäolomme ja karismamme meidät täällä johtavat. Omalta osaltani seuraavaksi yritän elää todeksi ikuisten lupausten juhlallista loppusiunausta, joka lähetti minut olemaan kaikkien keskuudessa merkki ja todistus Hänen rakkaudestaan. Samalla yritän muistaa lupaustani etsiä aina Jumalan ja teidän kaikkien armoa. Kun aika on kypsä, veli Gabriel päättää, tullee kutsu vastaanottamaan diakoniksi ja myöhemmin mahdollisesti papiksi vihkiminen. Kiitos Jumalalle uudesta suomalaisesta dominikaanista! KATT Kuvia lupaustenantotilaisuudesta: Historiallinen juhla Iissä sa saarnan tuhlaajapoikavertauksesta. Piispa Teemu koskettavasti muistutti, että vertauksen pääsisältö ei ole niinkään Helsingin piispa Teemu Sippo SCJ osallistui heinäkuussa ekumeenisessa hengessä Iin evankelis-luterilaisen seurakunnan ja koko kunnan 640-vuotisjuhlallisuuksiin. Juhlapäivä alkoi ekumeenisella jumalanpalveluksella, jonka toimitti Oulun piispa Samuel Salmi. Ortodoksista kirkkoa edusti rovasti Eino Hynninen. Mukana olivat myös Oulun katolisen, Nasaretin pyhän perheen seurakunnan kirkkoherra Donbosco Thomas, Iin kirkkoherra Tapani Ruotsalainen ja kappalainen Pekka Soronen. Piispa Sippo piti jumalanpalveluksestuhlaajapojan harharetket, vaan isän ehdoton rakkaus omaa langennutta poikaansa kohtaan, Ruotsalainen toteaa. Ruotsalaisen mukaan kristillinen kirkko on vaikuttanut Iin alueella vähintään 640 vuotta. Vuosimäärä tulee siitä, että vuodelta 1374 peräsin olevassa asiakirjassa Ii mainitaan ensimmäisen kerran kappeliseurakuntana Pietarsaaren kirkkoherrakunnan alaisuudessa, eli siis silloiseen läntiseen kirkkoon katoliseen kirkkoon kuuluvana. Kaiken kaikkiaan Iin seurakunta oli osa katolista kirkkoa noin 150 vuotta. Iin kirkkoherran mielestä on kuitenkin selvää, että jo ennen vuotta 1374 kristillinen kirkko on vaikuttanut Iin alueella. Hän pitää todennaköisenä, että ensimmäinen kristillinen vaikutus Iihin on tullut idästä käsin eli ortodoksisen kirkon suunnasta, koska alueella on ollut vahva karjalaisperäinen asutus. Siksi on myös hyvin todennäköistä, että Iin ensimmäinen kirkko on ollut ortodoksinen kirkko. Siihen viittaavat Iissä olevat nimet Sääsinä eli tsasouna ja Illinsaari eli Iljan saari, Pyhän Eliaan saari, Ruotsalainen arvelee. KATT\n5 AJANKOHTAISTA RUKOUS 5 Sunnuntait ja juhlapyhät Rukous (kirkkovuoden 24. sunnuntai, IV) Pyhän Ristin ylentäminen, juhla 1L 4. Moos. 21:4-9 Ps. 78:1-2, 34-35, 36-37, b 2L Fil. 2:6-11 Ev. Joh. 3: kirkkovuoden 25. sunnuntai (I) 1L Jes. 55:6-9 Ps. 145:2-3, 8-9, a 2L Fil.1:20c-24, 27a Ev. Matt. 20:1-16a kirkkovuoden 26. sunnuntai (II) 1L Hes. 18:25-28 Ps. 25:4-5, 6-7, a 2L Fil. 2:1-11 tai 2L Fil. 2:1-5 Ev. Matt. 21:28-32 Piispan kalenterista kirkkovuoden 27. sunnuntai (III) 1L Jes. 5:1-7 Ps. 80:9+12, 13-14, 15-16, Jes. 5:7a 2L Fil. 4:6-9 Ev. Matt. 21: kirkkovuoden 28. sunnuntai (IV) 1L Jes. 25:6-10a Ps. 23:1-3a, 3b-4, 5, cd 2L Fil. 4:12-14, Ev. Matt. 22:1-14 tai Ev. Matt. 22: kirkkovuoden 29. sunnuntai (I) 1L Jes. 45:1, 4-6 Ps. 96:1+3, 4-5, 7-8, 9-10ac. - 7b 2L 1. Tess. 1:1-5b Ev. Matt. 22:15-21 Rukouksen apostolaatti Syyskuun 2014 rukouksen apostolaatin palsta Syntyminen, aikuistuminen ja vanheneminen, jopa kuolema, kuuluvat jokaisen ihmisen elämänkaareen. Ne eivät ole sairauksia, vaan sarja tavallisia elämänvaiheita, jotka seuraavat toinen toistaan. Millaiselta ihmisen ikuinen elämä näyttää, riippuu siitä, millä tavalla hän on valmistautunut siihen eläessään tässä ajassa. Oikeastaan jokainen vaihe vaatii seurantaa: asianmukaista ja huomaavaista tarkkailua ja hyvää hoitoa. Ihmisen kunto ja hyvinvointi riippuu suurimmalta osalta hänen läheistensä antamasta hoidosta ja rakkaudesta, kanssaihmisten myötävaikutuksesta sekä yhteiskunnan tarjoamasta terveydenhuollosta, puhumattakaan hänen omista ponnisteluistaan ja suhteestaan Jumalaan ja kirkkoon. On kaikenlaisia sairauksia, jotka vaikeuttavat näiden eri elämänvaiheiden läpäisemistä oikein tai miellyttävästi ja hämärtävät elämän päämäärän saavuttamista. On olemassa fyysisiä, psyykkisiä ja hengellisiä sairauksia. Kun meidän yleiskuntomme tila heikkenee ja sairastumme, saamme hakea hoitoa terveyskeskuksesta. Toivomme, että lääkäri löytää kehostamme sairauden oireet ja parantaa meidät. Myös mielenterveyden ongelmiin voimme saada apua. Joskus ihminen itse ei ole tietoinen esimerkiksi psyykkisen elämänsä vakavasta tasapainottomuudesta tai hän ei usko voivansa saada siihen apua. Mutta heidän läheisensä tietävät paremmin. He jopa kärsivät läheistensä mielenterveyden ongelmista. Onneksi psyykkisiä sairauksia varten on saatavissa yhtä hyvää hoitoa kuin fyysisiäkin varten eikä siinä ole mitään hävettävää. Lopuksi on myös hengellisiä ongelmia eli sielun sairauksia, joiden syy voi olla ihmisen omien syntien heikentämä suhde elämän Antajaan tai toisten ihmisten syntien aiheuttama kärsimys ja ahdistus. Jotkut pyrkivät vapautumaan sairauksistaan ja niiden seurauksista rukoilemalla Jumalaa. Tämä ei ole väärin. Meidän ylilääkärinämme hän osaa parhaiten hoitaa meitä. On luotettava hänen johdatukseensa. Yleensä hän edellyttää sitä, että me annamme lääketieteen ja sen edustajien tehdä parhaansa ja että teemme oman osamme uskollisesti Pohjoismaiden piispainkokous Turussa Euroopassa asuvien kaldealaisten piispan Ramzi Garmoun vierailu Roomasta Vierailu Maria Martentalin luostarissa Saksassa Piispanneuvoston kokous Katekeettisen keskuksen johtokunnan kokous Kirkkoonottaminen Pyhän Ristin kirkossa Nuorten vahvistus Pyhän Ristin kirkossa Rukouksen apostolaatin kohderyhmänä ovat syyskuussa nimenomaan psyykkisesti sairastuneet lähimmäiset. Me rukoilemme, että he saisivat meiltä ja ympäristöltä sitä rakkautta ja asiantuntevaa apua, jota he tarvitsevat voidakseen ihmisarvon mukaisesti jatkaa elämänsä ja täyttää luottavaisesti ne tehtävät, joita varten Jumala on luonut heidät. Tämän kuukauden toinen rukousaihe kehottaa meitä kristittyjä ahkerasti syventymään Pyhään Raamattuun, jotta Jumalan sana innoittaisi meitä huolehtimaan köyhistä ja kärsivistä kanssaihmisistämme. Kun olemme ymmärtäväisiä ja myötätuntoisia heitä kohtaan niin kuin Herramme oli ajallisessa elämässään, palvelemme heitä parhaiten. Silloin lievennämme monien lasten, nuorten, aikuisten ja vanhusten mielenterveydellisiä ongelmia. Tietenkään tämä suhtautumistapa ei korvaa lääkärin tai sielunhoitajan apua, mutta ainakin vahvistaa sairastuneen lähimmäisen elämän halua ja luottamusta Jumalan armahtavaisuuteen. Tämän puolesta on rukoiltava syyskuussa Katolisen kirkon ekumenian esittely Pyhän Konstantinus Suuren Ritarikunnassa Nuorten vahvistus Pyhän Marian kirkossa Rukoilkaamme... isä Frans Voss SCJ Nuorten vahvistus Savonlinnassa ja Mikkelissä Lahja uudelle papille Diakoni Federico Spanó, joka on palvellut viime vuoden aikana meidän seurakunnassamme, vihitään Helsingin hiippakunnan papiksi Pyhän Henrikin katedraalissa lauantaina 25. lokakuuta klo On mahdollista lahjoittaa hänelle jotakin tilille FI , viite 1119, tilinomistaja Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta. Kiitos kaikille, rukoilkaa diakoni Federicon puolesta. Syyskuu Että psyykkisesti sairaat ihmiset saisivat sitä rakkautta ja apua, mitä he tarvitsevat elääkseen arvonsa mukaisesti. Että Jumalan sana innoittaisi kristittyjä auttamaan köyhiä ja kärsiviä ihmisiä. September Att de psykiskt handikappade får den kärlek och hjälp de behöver för att leva ett värdigt liv. Att de kristna inspireras av Guds ord att hjälpa fattiga och lidande människor. Lokakuu Että Herra antaisi rauhan syntyä maailmaan niille alueille, jotka eniten kärsivät sodasta ja väkivallasta. Että Maailman lähetyspäivä innostaisi kaikkia uskovia viemään evankeliumia maailman joka kolkkaan. Oktober Att Herren skänker fred till de delar av världen som mest lider av krig och våld. Att världsmissionsdagen inspirerar alla troende att med entusiasm förmedla evangeliet till hela världen. Kirkkoherra Marco Pasinato\n6 6 FIDES 9 Artikkeleita Emme voi olla auttamatta kirkkoa Yhdysvaltain vietnamilaisilta tukea hiippakunnallemme Piispa Teemu Sippo SCJ oli vierailulla Yhdysvalloissa Idea matkaan tuli isä Joosef Dangilta. Viime vuoden kesällä 2013 isä Joosef meni Yhdysvaltoihin vierailemaan sukulaistensa luo Teksasiin ja Kaliforniaan. Sen aikana hänellä oli mahdollisuus viettää pyhä messu vietnamilaisen piispan Nguyen Chi Linhin kanssa, joka oli tuolloin keräämässä rahaa omalle hiippakunnalleen. Tästä isä Joosef sai idean. Hän puhui tätinsä kanssa, josta tuli sitten uuden keräyksen pääjärjestäjä. Tuon matkan jälkeen isä Joosef meni puhumaan piispa Teemun kanssa ja kysyi: Olisiko mahdollista mennä Yhdysvaltoihin keräystä varten? Tähän piispa vastasi: Ilomielin, se voisi olla suuri apu hiippakunnalle. Piispan suostumuksella isä Joosef otti yhteyttä tätiinsä Yhdysvalloissa ja näin alkoi matkan valmistelu noin yhdeksän kuukautta ennen sen toteutumista. Miksi keräyksen järjestely kesti niin kauan? Kyseessä oli ennen muuta yksi suuri keräystä varten järjestetty iltatilaisuus ravintolassa, johon mahtuu 500 ihmistä. Yhteinen illallinen, konsertti, huutokauppa, arpajaiset, lippujen myynti, vartijat, poliisit Koko järjestely maksoi noin dollaria. Kiitoksen aihe on, että löytyi kaksi suurta vietnamilaista sponsoria: Quynh Nguyen Realty AB & Mortgagen ja kansanedustaja Hubert Von, jotka maksoivat kulut. Täällä Suomessa keräystä varten piti saada aikaan lyhyt esittelyvideo kirkon tilanteesta Suomessa. Magnus Löfving kuvasi videon, Riitta Laukama valmisti siihen tekstin ja Lauri Gorski luki tekstin englanniksi nauhalle. Kysymyksiä Piispa, isä Joosef ja hiippakunnan ekonomi Otto Nyberg saapuivat Houstoniin, Texasiin Kahden viikon ajan he yöpyivät isä Joosefin tädin luona. Heidän kalenterinsa oli täynnä haastatteluja, vierailuja vietnamilaisten kodeissa ja yrityksissä, messun viettoja ja puheita Suomesta, tapaamisia piispojen kanssa Houstonissa ja Kaliforniassa. Ensimmäisen viikon aikana oli neljä televisiohaastattelua ja yksi radiohaastattelu. Suurin osa haastatteluista tehtiin vietnamin kielellä. Isä Joosef toimi tulkkina. Haastatteluissa kysyttiin erityisesti Suomen kirkon tilanteesta. Paljonko katolilaisia on Suomessa? Noin katolilaista. Suomen väkiluku on noin 5,5 miljoona. Katolilaisia on Suomen väestöstä siis vain 0,2 prosenttia. Montako hiippakuntaa teillä on Suomessa? Vain yksi hiippakunta, seitsemän seurakuntaa. Voisitteko kertoa tämän vierailun päämäärästä? Katolinen kirkko Suomessa on köyhä. Kirkot ovat pieniä. Katolilaisten määrä kasvaa joka vuosi, tarvitsemme uusia kirkkoja. Tulemme tänne pyytämään avustusta erityisesti vietnamilaisilta yhteisöiltä. Voisitteko kertoa kirkon tilanteesta Suomessa? Olemme aina ajatelleet, että Eurooppa on rikas. Eurooppa on rikas, Suomi on rikas maa, mutta kirkon tilanne on ihan toinen. Meillä on n katolilaista, maa on suuri, ihmiset asuvat useimmiten kaukana kirkosta ympäri Suomea. Uskovien joukossa on paljon lapsia, opiskelijoita, pakolaisia ja muita, joilla ei juurikaan ole mahdollisuuksia tukea omaa kirkkoaan. Katolinen kirkko Suomessa elää pääosin kolehtien varassa, jotka menevät seurakunnille. Me saamme mitättömän vähän avustusta Suomen valtiolta. Suurimman osan avustuksista saamme Saksan kirkolta, varsinkin suuria remontteja varten, mutta sekään ei aina riitä. Olemme kiitollisia Saksan katolilaisten avusta, mutta edelleenkin meiltä puuttuu varoja. Kun saksalaiset auttavat, heillä on myöskin ehtonsa. Jos rakennamme tai ostamme kirkon, he auttavat 75%, mutta vaativat, että prosessi olisi valmis ennen kuin auttavat. Meillä ei ole tarpeeksi rahaa valmiina, siksi pyydämme teiltä avustusta. Missä ja milloin on keräystilaisuus? Tilaisuus on Kim Son Bellaire -ravintolassa Keräystilaisuus TV- ja radiohaastattelujen avulla onnistuimme kutsumaan n. 400 henkeä osallistumaan keräysiltaan. Sen aluksi oli pieni esittely juontajalta, diakoni Hoang Tuulta, sitten seurasi piispan puheenvuoro isä Joosefin tulkkaamana. Illallisen aikana piispa pöydästä pöytään kulkien tervehti ja kiitti jokaista vierasta erikseen. Taustamusiikkina oli konsertti ja ihmiset antoivat lahjoituksiaan. Oli huutokauppa ja arpajaiset. Piispa ojensi arpajaisvoitot ja huutokauppaesineet voittajille. Miksi keräystä tehtiin Yhdysvalloissa ja erityisesti vietnamilaisessa yhteisössä? Kirkko on minun kotini, kirkon ongelmat ovat minun ongelmiani, en voi olla auttamatta kirkkoa. Tämä on vietnamilaisten uskovien mentaliteetti. Niinpä joka vuosi Vietnamista tulee pappeja ja sisaria eri hiippakunnista ja sääntökunnista Yhdysvaltoihin tekemään keräystä omalle hiippakunnalleen ja sääntökunnalleen. Piispa oli tyytyväinen tähän matkaan. Hän totesi kiitollisena: Matka meni tosi hyvin. Vietnamilaiset ovat uskomattoman anteliaita, he elävät uskoaan ja auttavat kirkkoa. isä Joosef Dang\n7 Pyhä isä ARTIKKELEITA 7 Paavi tapasi Korean nuoria Paavi Franciscus kohtasi korealaisia ja muunmaalaisia nuoria Aasian kuudensilla nuortenpäivillä Korean tasavaltaan suuntautuneen vierailunsa huipennuksena. Hän kehotti heitä rukoilemaan hartaasti ja kysymään Jumalalta: Herra, mitä sinä tahdot minusta? Hän kannusti korealaisia olemaan toiveikkaita suksen Kristuksen evankeliumista ja hänen valtakuntaansa koskevasta lupauksesta. Vertauksissa Jeesus kertoo meille, että hänen valtakuntansa tulee maailmaan hiljaa; se kasvaa vaivihkaa mutta varmasti kaikkialla siellä, missä sen toivon ja pelastuksen sanomalle avoimet sydämet ovat toivottaneet sen tervetulleeksi. Evankeliumi kertoo meille, että Jeesuksen Henki voi tuoda uutta elämää jokaiseen ihmissydämeen Herra luottaa teihin! jakautuneen maan yhdistymisen suhteen: Ajatelkaa veljiänne ja sisarianne Pohjois-Koreassa: he puhuvat samaa kieltä; ja kun perheessä puhutaan samaa kiekltä, on aina tilaa toivolle. Katkelma paavin puheesta nuorille: Tänä iltapäivänä tahtoisin mietiskellä teidän kanssanne Aasian kuudensien nuortenpäivien teemaa Marttyyrien kunnia loistaa teidän yllenne. Aivan niin kuin Herran kirkkaus loisti marttyyrien sankarillisessa todistuksessa, niin hän myös tahtoo kunniansa loistavan teidän elämässänne ja teidän kauttanne tuovan valoa koko tämän maanosan elämään. Tänään Kristus kolkuttaa sydämenne ovia, minun sydämeni ovea. Hän pyytää teitä ja minua nousemaan ylös, olemaan hereillä ja valppaana, näkemään elämässä sellaisia asioita, joilla on todellista merkitystä. Ja vielä: hän pyytää teitä ja minua lähtemään tämän maailman suurten ja pienten teiden varsille, kolkuttamaan toisten ihmisten sydänten ovia kutsuen heitä toivottamaan hänet tervetulleeksi elämäänsä. ja muuttaa jokaisen tilanteen, jopa kaikkein toivottomimman. Jeesus voi muuttaa kaikki tilanteet! Tämä on se sanoma, joka teidät on kutsuttu jakaamaan aikalaistenne kanssa koulussa, työpaikalla, perheessä, yliopistossa ja yhteisöissänne. Koska Jeesus nousi kuolleista, me tiedämme, että hänellä on iankaikkisen elämän sanat (Joh. 6:68), että hänen sanansa pystyy koskettamaan jokaista sydäntä, voittamaan pahan hyvällä ja muuttamaan ja lunastamaan maailman. Rakkaat nuoret ystävät! Tänä aikana Herra luottaa teihin! Hän luottaa teihin! Hän on astunut teidän sydämeenne kasteenne päivänä; hän on lahjoittanut teille Henkensä vahvistuksenne päivänä. Hän vahvistaa teitä jatkuvasti omalla läsnäolollaan eukaristiassa, niin että te voisitte olla hänen todistajiaan maailmaan edessä. Oletteko valmiita sanomaan hänelle: Kyllä? Oletteko valmiita? [Ja nuoret vastaavat: Kyllä!] KATT/VIS Kuvat SIR Tämä nuorten aasialaisten suuri tapaaminen antaa meille tilaisuuden nähdä myös sen, mitä kirkon itsensä on tarkoitus olla Jumalan iankaikkisessa suunnitelmassa. Nuorten kanssa kaikkialta maailmasta te haluatte auttaa sellaisen maailman rakentamisessa, jossa me kaikki voimme elää yhdessä rauhassa ja ystävyydessä, ylittää rajoja, voittaa erimielisyydet, hylä väkivalta ja ennakkoluulot. Juuri tätä Jumala tahtoo meille. Kirkko on tarkoitettu olemaan ykseyden siemen koko ihmisperheelle. Kristuksessa kaikki kansakunnat ja kansat on kutsuttu ykseyteen, joka ei tuhoa moninaisuutta vaan tunnustaa, sovittaa ja rikastuttaa sitä. Kuinka kaukaiselta maailman henki vaikuttaakaan tähän suurenmoiseen näkemykseen ja suunnitelmaan verrattuna! Kuinka usein hyvyyden ja toivon siemenet, joita me yritämme kylvää, näyttävät joutuvan itsekkyyden, vihollisuuden ja epäoikeudenmukaisuuden rikkaruohon tukahduttamiksi ei vain ympärillämme vaan myös omassa sydämessämme. Meitä huolestuttaa yhteiskunnissamme kasvava kuilu rikkaiden ja köyhien välillä. Me näemme vaurauden, vallan ja nautinnon palvontaa, jolla on kova hinta ihmishengissä laskettuna. Lähempänä kotia niin monet ystävistämme ja aikalaisistamme kärsivät jopa suuren materiaalisen vaurauden keskellä hengellisestä köyhyydestä, yksinäisyydestä ja hiljaisesta epätoivosta. Näyttää siltä kuin Jumala olisi poistettu kuvasta, melkein kuin hengellinen autiomaa olisi leviämässä yli maailman. Se vaikuttaa myös nuoriin ihmisiin; se vie heiltä toivon ja aivan liian usein myös elämän. Ja kuitenkin tämä juuri on se maailma, jonne teidät on kutsuttu menemään ja todistamaan toivon evankeliumista, Jee- Urkumusiikin juhlaa katedraalissa Urkureita läheltä ja kaukaa JÁNOS GYÜLVÉSZI (Unkari / Lohtaja) Urkukonsertti Pyhän Henrikin katedraalissa torstaina 2. lokakuuta 2014 klo\n8 8 FIDES 9 Hiippakunta on valinnut minut, hän kunnioittaa ja rakastaa minua. Jumala Tämä ajatus oli varmaan Neitsyt Marian suurin ihmetyksen aihe sen jälkeen, kun enkeli oli ilmestynyt hänelle ja ilmaissut, että Jumala on valinnut hänet Poikansa äidiksi. Miksi juuri minut, pienen vähäpätöisen naisen? Neitsyt Marian sydän on täynnä hämmentäviä ajatuksia, kun hän rientää serkkunsa Elisabetin vieraaksi. Evankeliumissa kerrotaan tästä kohtaamisesta, miten Elisabet Pyhän Hengen vaikutuksesta puhkeaa ylistämään Mariaa sanoessaan: Siunattu olet sinä naisista siunatuin ja siunattu sinun kohtusi hedelmä. Samalla hetkellä kun tervehdyksesi tuli korviini, lapsi hypähti riemusta kohdussani. Autuas sinä, joka uskoit! Herran sinulle antama lupaus on täyttyvä! Jos Maria tähän mennessä oli vielä ollut hämillään ja epätietoinen kaikesta tapahtuneesta, niin nyt hänen ajatuksensa ja uskonsa Elisabetin sanojen vaikutuksesta kirkastuivat: Kaikkivaltias Jumala on antanut minulle rakkaudesta lahjaksi ja tehtäväksi synnyttää ja kasvattaa Messiaan, Jumalan Pojan. Evankeliumi kertoo Neitsyt Marian riemusta. Jokaisessa vesperissä me laulamme tai lausumme Neitsyt Marian kiitosvirren, suuren ylistyksen, jota kutsutaan Magnificatiksi. Maria sanoo: Minun sieluni ylistää Herran suuruutta, minun henkeni riemuitsee Jumalasta, Vapahtajastani, sillä hän on luonut katseensa vähäiseen palvelijaansa. Tästedes kaikki sukukunnat ylistävät minua autuaaksi sillä Voimallinen on tehnyt minulle suuria tekoja. Me voimme hyvin ymmärtää Neitsyt Marian ilon. Ylistysvirressään hän osoittaa käsittävänsä ei vain oman tehtävänsä suunnattoman suuren arvon hänelle itselleen, vaan laajemminkin äitiytensä merkityksen ja Jumalan Pojan syntymän merkityksen koko maailmalle ja maailmanhistorialle. Ajatellen omaa vähäpätöisyyttään Herran piikana hän käsittää vanhojen profeettojen julistuksen tavoin miten Jumala nostaa häneen turvaavat heikot ja sorretut ja tuhoaa ylpeät ja itseään täynnä olevat ihmiset, Maria sanoo: Jumala osoittaa laupeutensa niille, jotka häntä pelkäävät. Hänen kätensä on tehnyt mahtavia tekoja, hän on lyönyt hajalle ne, joilla on ylpeät ajatukset sydämessään. Hän on syössyt vallanpitäjät istuimiltaan ja korottanut alhaiset. Nälkäiset hän on ruokkinut runsain määrin, mutta rikkaat hän on lähettänyt tyhjin käsin pois. Ajatellen omaa alhaisuuttaan Maria ymmärtää hänestä syntyvän Messiaan merkitsevän pelastusta erityisesti kaikille köyhille, sorretuille, pienille Ju- Hiippakuntajuhla, Autuaan Neitsyt Marian taivaaseen ottaminen Piispan saarna malalle kuuliaisille ihmisille. Hän kertoo omasta lähtökohdastaan käsin profeetallisesti Jumalan pelastusteoista Poikansa Kristuksen kautta. Nöyrällä palvelijalla, Neitsyt Marialla, joka synnyttää köyhyydessään maailman Vapahtajan Betlehemin eläinten suojassa, on Magnificatissa ajankohtainen sanoma kaikkina aikakausina, nykyäänkin miljoonille Kristuksen puoleen kääntyville ihmisille: Jumala kuulee heidän rukouksensa, hän näkee heidän köyhyytensä, hän on heidän puolellaan. Hän on kerran korottava heidät, sillä jokainen heistä on hänen silmissään mittaamattoman arvokas. Kuva Timo Kirsilä Eikö tässä ole myös laaja tehtäväkenttä varsinkin meille kristityille toimia itse pienten ja köyhien hyväksi? Kun Jumala antaa lahjan ja tehtävän Marialle, niin se on merkkinä meille jokaiselle. Kuten Marialle, Jumala antaa jokaiselle ihmiselle oman lahjansa ja tehtävänsä, johon hän ihmistä kutsuu. Tosin Neitsyt Marian asema pelastushistoriassa Vapahtajan äitinä on ainutlaatuinen, vertaansa vailla oleva lahja ja tehtävä. Kuitenkin minulla ja sinullakin, meillä kaikilla on oma osansa Jumalan suunnitelmassa. Eikö olisi hyvä silloin tällöin hiljentyä ja rauhoittua, jotta voisin kuulla Jumalan hiljaisen kutsun toteuttaa sitä suunnitelmaa, jonka hän lahjana ja tehtävänä minulle antaa? Eikö hiljaisuudessa olisi mahdollista saada kokea jopa Jumalan lähettilään käynti ja kuulla Jumalan sanoman, kuten Marian kohdalla tapahtui? Tarvitsen vain Neitsyt Marian avoimuutta kuullakseni Jumalan lähettilään sanoman minulle. Tuo sanoma saattaa lohduttaa, rohkaista ja vahvistaa minua kulkemaan omaa tietäni. Toisaalta saattaa olla, että tuo sanoma merkitsisi lähtemistä aivan uudelle tielle. Varmasti tuo lahja ja tehtävä merkitsee oman itseni vastaanottamista Jumalalta minun kaikkine hyvine ja huonoine puolineni. Joskus voi olla haastavaa hyväksyä oma nuoruuteni tai vanhuuteni ja elämän antamat kuormat ja ristin, elämän kohtalon, haasteet ja tehtävät, ottaa vastaan nyky-yhteiskunnan sellaisena kuin se on ja kanssaihmiset Jumalan kädestä. Jumalan sanansaattaja voi sanoa minulle niin kuin hän ilmaisi Marialle: ole valmis, älä pelkää, ota vastaan kutsu Jumalalta omassa tilanteessasi, sellaisena kuin se tulee eteesi. Kuten Neitsyt Marialle, minullekin tulee mieleen kysymyksiä, miten selviytyä tästä elämästä ja Jumalan kutsusta. Vaaditaan kärsivällisyyttä, rohkeutta ja kestävyyttä hyväksyä oma elämän tiensä ja sanoa lopuksi: Tämä on minun tieni, kuten Maria näki oman tiensä ja ryhtyi kulkemaan sitä antaessaan kaikkensa Jeesuksen, poikansa ja Jumalan Pojan hyväksi. Neitsyt Marian tavoin ihminen voi löytää elämänsä tarkoituksen ja hänen elämänsä voi alkaa kantaa hyvää hedelmää. Minussa voi alkaa kasvaa ymmärrys, että minäkin olen Herran palvelija, minullekin Jumala on antanut lahjan ja tehtävän tässä elämässä. Huolimatta kärsimyksistäni ja vastoinkäymisistäni jotka kuuluivat myös Neitsyt Marian elämään voin täydestä sydämestäni luottaa Jumalaan ja kokea hänen johdatustaan omassa elämässäni. Saatan kokea, että Jumala rakastaa minuakin sanomattomasti, enemmän kuin käsitänkään. Eikö minulle itsellenikin voisi tulla mieleen Neitsyt Marian ylistysvirren sanat ajatellessani suhdettani Jumalaan ja omaa elämääni: Minun sieluni ylistää Herran suuruutta, minun henkeni riemuitsee Jumalasta, Vapahtajastani, sillä hän on luonut katseensa vähäiseen palvelijaansa. En varmaankaan voi sanoa itsestäni Marian sanoja: Tästedes kaikki sukupolvet ylistävät minua autuaaksi, mutta sittenkin, jos avoimin mielin käännyn Jumalan puoleen, pyytäen hänen apuaan, että voisin täyttää hänen tahtonsa hänen lapsenaan ja ystävänään, voin toivoa itselleni ikuista autuutta. Neitsyt Maria on tässä meidän kaikkien esikuva. Me vietämme hänen taivaaseen ottamisensa juhlaa. Hän on nyt kokonaan Jumalan yhteydessä taivaan autuudessa. Hän on koko kirkon kuva ja uskomme esikuva, joka osoittaa meille meidän omaa määränpäätämme, että mekin kerran voisimme saavuttaa taivaallisen kodin ilon ja kirkkauden. Maria on myös meidän suuri esirukoilijamme. Jeesuksen äitinä, Jumalanäitinä hän on kirkon äiti ja meidänkin äitimme. Siksi pyydämme häntä: Pyhä Maria, Jumalanäiti, rukoile puolestamme nyt ja kuolemamme hetkenä. Aamen..\n9 Hiippakunta ARTIKKELEITA 9 Maallikkodominikaanit järjestävät Katekismuksen opiskelua Studium Catholicumissa Ritarikatu 3, III kerr., Kruununhaka Jatkamme Katekismuksen kolmatta osaa, Elämää Kristuksessa. Vuorossa on kuudes käsky, sivut Kokoontuminen on lauantaina klo Lopuksi rukoilemme vesperin. Syksyn muut kerrat ovat ja , myös klo 14 alkaen. Kokoontumisissa on mukana joku papeista. Ilmoittautumista ei tarvita. Oma Katekismus mukaan. Tervetuloa! Juhlaa hiippiksessä ennen ja nyt Teksti Tuula Luoma OP Maallikkodominikaanit Hiippakuntajuhla on vuosien saatossa saanut puhekielessä lempinimen hiippis, kun virallinen nimitys on pitkä ja kankea ja juhla kuitenkin tarkoitettu hiippakuntalaisten yhteiseksi juhlaksi ja pyhiinvaellukseksi autuaan Neitsyt Marian taivaaseen ottamisen muistoksi. Juhlapyhää on vietetty aina elokuun 15. päivää lähimpänä olevana lauantaina, mahdollisuuksien mukaan, ja lähes aina Stella Mariksessa. Osallistujamäärä on vaihdellut, milloin heitä on ollut useita satoja, milloin vähemmän. Oma muistikuvani kattaa lähes 30 vuotta iloa ja auringonpaistetta, eri puolilta Suomea tulleiden tuttujen tapaamisia, sadetta, tuulta ja myrskyä, mutta ennen kaikkea yhteisyyttä, yhteisyyden henkeä, perhetuntua. Muistan, kuinka bussi töyssyy pihaan, hakee paikkaa, mihin pudottaa matkustajansa, ovet aukeavat ja kansa purkautuu ulos. Päätalon ovesta leijuu kahvin ja lämpimän pullan tuoksu, kukat reunustavat portaita ja ovella seisoo emäntä toivottamassa tervetuloa, kättelee kaikkia, joita ehtii ja komentaa kirjoittamaan nimen vieraskirjaan, ojentaa päivän ohjelman ja kehottaa siirtymään tuliaiskahvin ääreen. Iloiset vapaaehtoiset auttajat kaatavat kahvia, täyttävät pullakoreja ja ehtivät siinä sivussa vielä hilpeästi tervehtiä tuttujaan: ai, sinäkin tulit, ai kun kivaa! Ihmiset kuppeineen ja pullineen siirtyvät ulos pihalle tai istahtavat sisälle, pieniä innokkaasti juttelevia ryhmiä syntyy joka puolelle. Lapset kirmaavat nurmikolla, ajavat toisiaan takaa ja napsivat omenia puista. Hiljalleen sitten siirrytään kohti kappelia odottamaan messun alkua. Jo kauan kappeli on sisältä osoittautunut liian pieneksi koko joukolle, mutta siihen on keksitty ratkaisu. Alttari on rakennettu kappelin sisääntulotasanteelle, ihmiset istuvat ruohikkoiselle rinteelle kannetuilla penkeillä ja tuoleilla, nuoremmat ja notkeammat tyynesti nurmikolla. Milloin on paistanut aurinko siniseltä taivaalta, milloin tuullut ja satanut, mutta se ei ole haitannut (ainakaan kovin paljon!). Tätä messua on rakastettu, on odotettu pappien ja messupalvelijoitten pitkää kulkuetta kappelin vieritse ja oltu osa vuosisataista perinnettä, istuttu kuin opetuslapset Kristuksen ja apostolien jalkojen juuressa kuuntelemassa opetusta. Joskus on kaatosade ropissut suojakatoksiin ja tuuli yrittänyt kääntää sateensuojat nurin ja sadepisarat pyrkineet kauluksesta sisään, mutta siihen on suhtauduttu huumorilla: tänään on tämmöinen messu! Messun jälkeen lounas, jäätelöt lapsille, ehkä makkaran grillaamista, esitelmiä, näyttelyitä, eri seurakuntien esittäytymistä, lapset kiipeilevät leikkitelineillä, keinuvat kilpaa, ratsastavat Stelliksen vanhan leijonan selässä. Aikuiset muodostavat pieniä keskustelevia ryhmiä, käyvät ehkä kirjamyyntiä katsomassa, ostavat mukaan vietävää... Tätä juhlaa on aina käytetty myös tuomaan esille ja saataville kirjoja ja esineitä, myös niille, joiden lähellä ei katolista kauppaa ole ollut. On ihailtu joka puolella kasvavia kukkia, kehuttu ruokaa, ja odotettu perinteistä Marian hartautta, joka päättää juhlan hengellisen puolen. Sen jälkeen vain lähtökahvit, haikeat hyvästit omiin kaukaisiin seurakuntiinsa palaaville ystäville - nähdään taas ensi kesänä! Nämä olivat muistoja. Tänään Stella Maris kuuluu edelleen hiippakunnalle, mutta paljon on muuttunut. Pitkäaikainen emäntä jäi eläkkeelle ja birgittalaissisaret siirtyivät keskuksen johtoon. Tarvittiin isoja remontteja, rakennukset olivat rapistuneet vuosien mittaan. Myös taloudellinen tilanne hiippakunnassa huononi. Kirkot vaativat suuria remontteja, seurakunnat kasvoivat, lapsia ja nuoria oli paljon, rahahuolet painoivat. Stella Marista yritettiin myydä, mutta ilmeisesti taivaalliset voimat olivat tukena, sillä ostajia ei ilmaantunut. Stella Maris kuuluu edelleen meille, se on hiippakunnan leiri- ja retrettikeskus, mutta se ei pysy pystyssä ilman meidän apuamme. Siellä tarvitaan isoja muutoksia, jotka vaativat rahaa. Käyttäkää Stella Marista hyväksenne! Stelliksen hinnasto oli nähtävissä edellisen Fideksen sivuilla, ottakaa joskus kiinni mahdollisuudesta viettää pari lomapäivää Hiidenveden rannalla, käykää uimassa... Aina päivä ei ehkä sovi, sillä myös luterilaiset yhteisöt käyttävät Stellistä hiljaisuuden viettoon. Aina voi kuitenkin kysyä! Meidän apuamme tarvitaan, jotta Stellis edelleen säilyttäisi sydämissämme sen paikan, joka sillä on ollut. Tämä on tullut selvästi esille viime vuosina, kun messun vietto on siirretty Lohjan Pyhän Laurin kirkkoon. Toki kirkko on komea, ja sinne mahtuu väkeä paljon, eikä sade kastele kuulijoita. Mutta: Yhtä hyvin voisi pitää messun Henrikissä tai Mariassa ja ajaa sitten Stellikseen syömään, kuulin useammaltakin. Onhan Lohjan kirkko hieno, mutta se ei ole meidän enää, siellä voisi viettää messun jossain muussa yhteydessä, sanoo toinen. Miksei voida pitää messua Stelliksessä, se on kokonaan meidän, koko päivä on silloin juhlaa! Kyllä me mahdutaan nurmikolle, on ennenkin mahduttu, ja meitä on ollut mukana paljon enemmän! Ehkä tämä pitäisi ottaa huomioon, kun suunnitellaan ensi kesän juhlia. Lohjalla me olemme vieraisilla, olemme kylässä, vaikka kirkko joskus onkin meille kuulunut. Siksi monet pyytävät: Antakaa meille takaisin hiippiksen yhteinen kokonaisuus! Pyhiinvaellus Hattulaan Hattulan keskiaikaisessa Pyhän Ristin kirkossa vietetään lauantaina 13. syyskuuta 2014 katolinen Pyhän Ristin kunnioittamisen ja kantamisen hartaus. Pyhiinvaellus alkaa messulla Pyhän Henrikin katedraalissa klo 9.30 (huom. aika), ja bussi Hattulaan lähtee messun jälkeen kirkon edestä. Mukaan voi tulla myös Pyhän Marian kirkon kulmalta bussin 18 pysäkiltä. Hartaus alkaa Hattulassa klo (huom. aika). Hartauden jälkeen Hattulan ev.lut. srk tarjoaa meille kahvit. Takaisin Helsingissä ollaan klo 16 mennessä. Edestakainen matka maksaa 25 euroa, ja se maksetaan bussissa. Ilmoittautuminen Pyhän Henrikin pappilaan, puh Pyhiinvaelluksen järjestävät Maallikkodominikaanit ja Academicum Catholicum\n10 10 FIDES 9 Artikkeleita Virsirunoilija Anna-Maija Raittila ( ) on verrannut ranskalaista runoilijakollegaansa Charles Péguy tä ( ), kuningaskotkaan, jonka siipien väli on ainakin kolme metriä. On myös sanottu, että katolinen Charles Péguy on ollut samaa Euroopan kristillisessä runoudessa kuin luterilainen Johann Sebastian Bach kristillisessä musiikissa: kaikkein suurin. Hän jätti jälkeensä tuhansien sivujen mittaisen tuotannon, joka askarruttaa lukijoitaan ja tutkijoitaan yhä. Suomen-ystävänä tunnettu Péguy vaikutti myöhemmin eläneen Anna-Maija Raittilan ajatteluun ja tuotantoon. Raittila on myös Péguy n tunnetuin suomentaja. Kotkan lento päättyi ensimmäisen maailmansodan alkupäiviin tasan sata vuotta sitten, kun Péguy kaatui taistelussa Ranskan armeijan jalkaväen luutnanttina. Orléansin suuri poika Charles Péguy syntyi Orléansissa 7. tammikuuta Perhe oli vähävarainen, sen juuret olivat talonpoikaiset. Isä Désiré Péguy, ammatiltaan puuseppä, kuoli pian poikansa syntymän jälkeen vuoden sodassa saamaansa sairauteen. Äiti Cécile elätti pientä perhettä, johon kuului myös isoäiti, punomalla tuolien olkisia istuimia. Péguy n lapsuudenaskar oli villatilkulla hangata kunnostettavia tuoleja, kunnes ne välkkyivät peilinkirkkaina. Ei ansaittu mitään, ei kulutettu mitään, elettiin tyhjästä, oltiin onnellisia, Péguy on muistellut lapsuuttaan: Meillä oli työntekemisen kunnia, aivan sama kuin se mikä keskiajalla ohjasi sydäntä ja kättä. Se oli säilynyt muuttumattomana. Työnteossa pyrittiin täydellisyyteen sekä kokonaisuudessa että pienimmissä yksityiskohdissa. Meissä oli viimeistä piirtoa myöten huolella tehdyn työn hartautta. Koko lapsuuteni katselin, miten olkituoleja tehtiin samalla hengellä, sydämellä ja kädentaidolla kuin tämä kansa aikoinaan rakensi katedraalit... Hänen orléansilaiset opettajansa panivat jo varhain merkille koululaisen lahjakkuuden ja ohjasivat hänet Pariisiin, kuuluisaan École Normale Supérieure -oppilaitokseen. Hänelle opetti filosofiaa muun muassa Henri Bergson. Ranskassa oli silloin käynnissä kuuluisa Dreyfus-juttu: juutalainen kapteeni Alfred Dreyfus oli tuomittu tekaistuin perustein karkotettavaksi Pirunsaarelle vakoilusta syytettynä. Péguy stä tuli dreyfusardi, piinatun kapteenin kiivas puolustaja. Dreyfusardeja kutsuttiin pilkkanimellä intellektuellit, joka silloin oli uusi sana. Nykyisin sitä pidetään kunnianimenä. Dreyfus-juttu herätti ranskalaisten omantunnon monessa muussakin asiassa. Perustettiin Ihmisoikeuksien liiga (Ligue des droits de l homme) korjaamaan maailman vääryyksiä niin yksilötasolla Charles Péguy Sata vuotta sitten kaatui sodassa muuan Suomen-ystävä kuin kansakuntien elämässä. Liigan ensimmäinen presidentti oli Ranskan entinen oikeusministeri Ludovic Trarieux ( ): sama mies, joka henkilökohtaisesti lähti viemään keisari Nikolai II:lle eurooppalaisen sivistyneistön allekirjoittamaa Pro Finlandia -adressia. Trarieux oli puolustanut asianajajana kapteeni Dreyfusia, joten hänen pyynnöstään monet dreyfusardit vuonna 1899 allekirjoittivat myös Pro Finlandia -adressin. Tunnetuimpia heistä oli kirjailija Émile Zola, joka edellisenä vuonna oli L Aurore-lehdessä osoittanut Ranskan presidentille avoimena kirjeenä maailman lehdistöhistorian kuuluisimman pamfletin J accuse! Zola tuomittiin silloin valtionpäämiehen kunnian loukkaamisesta, ja Trarieux joutui puolustamaan häntäkin. Charles Péguy n allekirjoitusta Pro Finlandia -adressissa ei ole. Hän oli sellaiseen vielä liian nuori. Esikoisteos Jeanne d Arc oli ilmestynyt vasta Péguy n nuoruudenaate oli sosialismi, josta hän sittemmin kuitenkin vieraantui. Hänen mielestään sosialismin teoreetikot olivat proletariaatin puolestapuhujina epäuskottavia, koska kukaan heistä ei itse elänyt köyhyydessä. Vielä vähemmän Péguy saattoi hyväksyä niitä pyrkyreitä ja kiipijöitä, joille sosialismin suuri aate merkitsi vain keinoa hankkia mukavia virkapaikkoja puolueen tuella. Vuonna 1898 Péguy perusti lähelle Sorbonnea oman kirjakaupan. Vuonna 1900 hän käynnisti myös Cahiers de la Quinzaine -nimisen lehden, jonka ohjelmaksi tuli julistaa totuus, koko totuus, vain totuus: sanoa tyhmästi tyhmä totuus, ikävästi ikävä totuus, surullisesti surullinen totuus. Lehti ei koskaan kannattanut, mutta sinnitteli hengissä aina toimittajansa kuolemaan asti. Se palveli ennen kaikkea Péguy n oman tuotannon julkaisukanavana. Runojen ohella Péguy kirjoitti suuret määrät filosofista ja poliittista proosaa. Ranskalaissotilaita Marnen taistelussa Kuva Bibliothèque nationale de France. Jumala-kuvan uudistaja Ranskalaisten omin pyhimys Orléansin neitsyt Jeanne d Arc askarrutti Péguy tä koko hänen elämänsä ajan. Hänen kotikaupungissaan Orléansissa vietetään edelleen joka vuosi 8. toukokuuta suurta juhlaa sen kunniaksi, että Jeanne d Arc mainittuna päivänä 1429 vapautti kaupungin englantilaisten piirityksestä. Lapsena Péguy osallistui näihin juhlallisuuksiin, ja myöhemmin hän kävi Lorrainessa myös Jeanne d Arcin syntymäkylässä Domrémyssä. Péguy n kristillinen runous on juurtunut vaatimattomien maalaispaikkakuntien pienoismaisemiin ja Ranskan hiljaa virtaavien jokien mutkiin ja suvantoihin, joista se imee elinvoimansa. Péguy n sielunmaisemassa maailman hurskain ja jaloin kansakunta ovat ranskalaiset. Esimerkiksi Kristuksen ristiinnaulitsemisesta Péguy n kuvittelema Jeanne d Arc tietää, että jos sitä olisi yritetty Ranskassa, ranskalaiset eivät ikinä olisi sitä sallineet. Sanon teille: koskaan ei täkäläinen väestö, me, lorrainelaiset, Meusen laakson asujaimet, Vaucouleurs n, Domremy n, Maxey n uskovaiset, koskaan emme olisi hyljänneet häntä! Tässä asiassa Péguy on samaa mieltä frankkien muinaisen Klodovig-kuninkaan kanssa. Kun Klodovig, joka kas-\n11 Artikkeleita ARTIKKELEITA 11 tettiin vuonna 496, sai ensi kertaa kuulla Golgatan tapahtumista, hän huudahti: Jos minä ja urhoolliset frankkisoturini olisimme olleet siellä, sitä ei olisi tapahtunut! Ulkomaalaista näin naiivit luulot ranskalaisten hurskaudesta kenties hymyilyttävät, mutta Péguy uskoo vilpittömästi, että Jumala rakastaa tavallista kansaa. Péguy n teologinen merkitys onkin siinä, että hän korosti Jumalan hellää rakkautta luotujaan kohtaan. Hän sai runoudellaan aikaan, että perinteisen ankaran vanhatestamentillinen kuva Jumalasta, joka kostaa isien pahat teot lapsille kolmanteen ja neljänteen polveen, sai uusia nyansseja. Myös Anna-Maija Raittilan laatimissa noin sadassa virressä, joita sekä Suomen luterilaiset että katolilaiset laulavat, tuntuu uudenlaisen Jumala-kuvan tuulahdus. Raittilan takana on Péguy, jonka teologinen vaikutus hänen kauttaan siis tuntuu meilläkin. Omana aikanaan sosialisti Péguy tä pidettiin kirkollisissa piireissä epäilyttävänä runoilijana, mutta myöhemmin uskovien suhtautuminen häneen on muuttunut. Péguy n suuruus runoilijana tunnustetaan ja hänen kuolemansa 100-vuotismuisto noteerataan tänä syksynä monissa kristityissä maissa. Chartres n tien pyhiinvaeltaja Vuonna 1912 Péguy teki kuuluisan pyhiinvaelluksen Chartres n katedraaliin, jalkaisin Pariisista suurten viljapeltojen halki. Syynä oli hänen poikansa vakava sairastuminen. Péguy sanoo kulkeneensa 144 kilometriä kolmessa päivässä. Péguy n poika parani, ja runoilija uskoi sen olleen Neitsyt Marian aikaansaama ihme: Chartres n kellotornin näkee lakeudella seitsemäntoista kilometrin päästä. Välistä se katoaa kukkuloiden tai metsäsaarekkeen taakse. Olin haltioitunut, kun näin sen. En tuntenut enää mitään, en väsymystä, en jalkojani. Kaikki epäpuhtaus oli poissa. Olin uusi ihminen. Ja rukoilin, ystäväni, rukoilin niin kuin en koskaan ole rukoillut. Rukoilin vihollisteni puolesta; sitä en ollut ennen tehnyt... Ja poikani parani... Péguy n runoudessa on samaa rannattoman lakeuden tuntua kuin hänen sielunmaisemassaan, Ranskan vilja-aitan Beaucen tasangossa, josta Chartres n katedraalin tornit kohoavat kuin tähkäpäät. Voimme kuvitella Péguy n pyhiinvaelluksella tuossa maisemassa, ruusukkorukousta lausuen ja runosäkeitään sepittäen. Tuuli taivuttaa viljaa, runolitania nousee ja laskee loputtomina eeppisinä hyökyinä. Péguy katsoo kaukaisuuteen ja koettaa huipentaa sanottavansa yhä korkeammalle aina Jumalan istuimen luokse tähtääviin huikaiseviin runokuviin. Péguy n pyhiinvaelluskokemuksesta syntyneen runon on suomentanut Anna-Maija Raittila teoksessa Chartres n tie (2003) ja suomalais-ranskalaiseksi kirkkokantaatiksi säveltänyt Jouko Linjama. Péguy n Chartresiin tekemästä pyhiinvaelluksesta syntyi hänen kuoltuaan jokakeväinen perinne, jota nykyisin jatkavat Pariisin ylioppilaat. Suomen ystävä Péguy puolusti julkaisemassaan lehdessä monien vapaudestaan taistelevien pienten kansakuntien oikeuksia. Sortovuosina hän asettui myös Suomen oikeuksien puolustajaksi. Péguy n koulutoveri Jean Poirot oli vuonna 1898 saanut paikan Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston ranskan kielen lehtorina. Seuraavana vuonna Poirot myötäeli voimakkaasti suomalaisten kanssa helmikuun manifestin myrskyisät vaiheet. Hän kirjoitti Suomen asiasta lukuisia artikkeleita Ranskan lehtiin käyttäen salanimeä Jean Deck. Poirot kuvasi ranskalaiselle yleisölle muun muassa Helsingin Senaatintorilla sattunutta kasakkamellakkaa. Kauhistuneina luettiin Ranskassa, miten kasakat olivat ajaneet ruoska kädessä ihmisiä takaa jopa tuomiokirkon rappusille. Poirot n raportit Péguy lle Helsingistä Pariisiin ovat tallessa Charles Péguy n museossa Orléansissa. Elokuussa 1914 puhuivat elokuun tykit. Péguy mobilisoitiin muiden reservinupseerien tavoin. Ennen sotaan lähtöään hän kierteli vuokra-autolla pitkin Pariisia sopiakseen välinsä niiden ihmisten kanssa, joita hän ehkä liian kiivailla ja moralisoivilla kirjoituksillaan oli loukannut. Omasta kuolemastaan hän oli valmiiksi kirjoittanut enteellisen runon Heureux ceux qui sont morts (Autuaita ovat kuolleet), jota sävellettynä vieläkin lauletaan ranskalaisissa sankarihautajaisissa. Charles Péguy kaatui jalkaväen luutnanttina Marnen taistelussa 5. syyskuuta Hänen yksikkönsä, 276. rykmentin 19. pataljoonan, kaikkien muiden upseerien jo kaaduttua Péguy nousi konekivääritulessa seisomaan ja valmistautui johtamaan pataljoonan rippeet pistinhyökkäykseen saksalaisia päin. Silloin hän sai luodin otsaansa ja kaatui peltoon kuin kypsä tähkäpää kuten oli runossaan ennustanut. Suomessakin julkaistiin muutamia Péguy n muistokirjoituksia. Charles Péguy oli itsenäisen Suomen vanhimpia ystäviä, vaikka hän kaatuikin sodassa ennen kuin vapaus koitti pienelle pohjoiselle kansallemme. Maailmanpalon jälkeen Ranska oli ensimmäinen länsimaa, joka tunnusti Suomen itsenäisyyden. Charles Péguy stä on sanottu, ettei hän ole ollut aikaansa edellä, vaan hän kuuluu ajattomaan ikuisuuteen. Hänen runoudessaan on ikuisuuden tähtikimmeltä, johon muotivirtaukset eivät ulotu, kirjoitti aikoinaan Anna-Maria Tallgren. Osmo Pekonen Katekeesi aikuisille Tiistaina 30. syyskuuta alkaa Pyhän Henrikin seurakuntasalissa katekeesi aikuisille, sen järjestää Neokatekumenaalinen Tie. Katekeesit pidetään tiistaisiin ja torstaisiin klo Katekeesit on tarkoitettu nuorille ja aikuisille. Lisätietoja isä Marcolta, Tervetuloa! 3 Days Pre-Advent Retreat Jesus Christ: The Return in Glory November 14-16th at the Studium Catholicum with Father Paul-Dominique, OP Registration by November 9th to The fee is 25 eur (incl. 2 meals & coffee breaks) Those who would like to have the fee waived are invited to contact Lucia Indren, or Pyhä paavi Johannes Paavali ii Vihdoin suomeksi! DIVES IN MISERICORDIA Laupeudesta rikas Nykyisten ihmiseen kohdistuvien uhkien kontekstissa Kristuksen ilmoittamasta Jumalan, laupeuden Isän salaisuudesta tulee ikään kuin ainutlaatuinen kirkolle osoitettu vetoomus. KATT, 70 sivua, hinta 10,- eur Korjattu uudistettu painos! VERITATIS SPLENDOR Totuuden loiste Kiertokirje rajoittuu selvittämään joitakin kirkon moraaliopetuksen peruskysymyksiä antamalla välttämättömän selvityksen niistä ongelmista, jotka eetikkojen ja moraaliteologien mielestä ovat kiistanalaisia. KATT, 152 sivua, hinta 12,- eur\n12 12 FIDES 9 Artikkeleita Carolus Lindgren julkaisi vuonna 1934 Suomen kirkkoja koskevan jättiteoksen. Teoksen alkusanoissa Lindgren toteaa, että useita maamme kirkkoja on hävinnyt, palanut, raunoitunut, ränsistynyt tai revitty maan tasalle. Hän painottaa, että kirkot kuvastavat aikansa aatesuuntauksia ja valaisevat osaltaan maamme valtiollista, yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä ja oloja. Mutta ennen kaikkea kirkot ovat esimerkkeja kansamme syvästa hartaudesta ja tarpeesta palvella Jumalaa omassa pyhäkössään. Maamme kirkot onkin nähtävä Suomen kansan henkisen ja hengellisen työn monumentteina. Laaja, lähes 400 sivuinen kuvitettu kokoelmateos, on ensimmäinen laatuaan, joka keskittyy Suomen valtionkirkon kulttirakennuksiin. Muiden uskontokuntien kirkot, mm. katoliset, ortodoksiset (siihen aikaan käytettiin termiä kreikkalaiskatolinen ) ja vapaiden seurakuntien kirkot, ovat tämän teoksen ulkopuolella. Teos käsittää kaikkiaan n kirkkoa ja kirkkorakennusta. Teos ei luonnollisestikaan ole tyhjentävä. Esimerkiksi Kaarinan Ristimäen kirkon kaivaukset aloitettiin vuonna Hautausmaan yhteydessä löydettiin, toistaiseksi, Suomen vanhimman kirkon jäännökset. Kysymyksessä on puinen kyläkappeli, joka hylättiin 1200-luvulta. Toistaiseksi alttarin ja pohjakaavan jäännökset on kaivettu esille. Siten kirkko on luultavasti 1100-luvulta. Lindgrenin teoksen lopussa on laaja ja kattava lähdeluettelo. Teosta tukee kirkkojen monet kuvat, piirustukset ja sineteissä esiintyneet kirkonkuvat. Teoksen lopussa on havainnolliset kartat, jotka antavat hyvän kuvan maamme keskiaikaisten kirkkojen, pohjalaisten luvun tornikirkkojen, lounaissuomalaisten kirkkotyyppien, itäsuomalaisten ristikirkkojen ja ns. keskeiskirkkojen levenneisyysalueista. Keskiaikaisten kirkkojen leviäminen alkoi Ahvenanmaalta, jatkui Lounais-Suomen rannikkoseuduille ja muualle sisä-suomeen. Saaristoyhteisöt ovat siten vahvasti edustettuina, mutta myös Häme, Karjala, Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Uusimaa ja Varsinais- Suomi. Kristillinen eli katolinen usko oli jo keskiajalla levinnyt laajalti maahamme. Pohjanmaa, Kaskisesta Tornioon, eli voimakasta kirkkojen rakentamisen kautta 1600-luvulla. Teoksen mielenkiintoisimpia karttoja ovat itäsuomalaisten kirkkojen levinneisyys Laatokan ympärillä ja Karjalassa. Lindgren jakoi maamme historialliset kirkkotyypit 38 eri ryhmään. Erillisen ryhmän (ryhmä IV) muodostavat keskiaikaiset luostarikirkot. Maassamme oli luostarijärjestöjen omien sääntöjen mukaan rakennetut kuusi luostarikirkkoa. Vanhin on 1200-luvulla rakennettu Turun dominikaaniluostari, muut on rakennettu 1400-luvulla. Molemmat suuret kerjäläisveljeskunnat, dominikaanit ja Suomen kirkot keskiajalta 1930-luvulle fransiskaanit, olivat vahvasti levittämässä kristinuskoa Suomessa keskiajalla. Luettelo 1. Keskiaikaiset luostarikirkot Turun dominikaaniluostari Viipurin fransiskaaniluostari Viipurin dominikaaniluostari Rauman fransiskaaniluostari Kökarin fransikaaniluostari Naantalin birgittalaisluostari Maassamme oli keskiajalla, joka kattaa kauden , 104 kivikirkkohanketta. Monet kirkoista olivat myös pyhiinvaelluskohteita, mm. Hattulan kirkko ja Turun tuomiokirkko. Kirkkojemme suojeluspyhimykset Kaikki keskiaikaiset kirkot oli pyhitetty jollekin pyhimykselle. Suosituimmat pyhimykset olivat pyhä Maria, Jumalanäiti (18), Ruotsi-Suomen suojeluspyhimys pyhä Olavi (13), pyhä arkkienkeli Mikael (12), pyhä apostoli Jaakob (19), pyhä Risti ja pyhä Laurentius (kummatkin 7). Kaikkiaan olen teoksesta identifioinut 39 eri pyhimystä. Kirkkoja on myös pyhitetty hallitsijoille tai muille merkkihenkilöille kuten kuten kuningatar Kristiinalle ja Ulrika Eleonoralle. Luettelo 2. Kirkkojemme suojeluspyhimykset Pyhä Andreas (2) Pyhä Ursula (1) Pyhä Jaakob (10) Pyhä Sofia Pyhä Jaakob Magdaleena (3) vanhempi (2) Pyhä Siimon (1) Pyhä Laurentius tai Pyhä Bartalomeus (1) Pyhä Lauri (8) Pyhä Kolminaisuus Pyhä Martinus (6) (2) Pyhä Risti (7) Pyhä Sigfrieds (1) Pyhä arkkienkeli Pyhä Johannes Mikael (12) Kastaja (1) Pyhä Yrjö tai Pyhä Pyhä Henki (1) Yrjänä (2) Pyhä Gertrud (1) Pyhä Birgitta (7) Pyhät Pietari ja Pyhä Maria tai Paavali (1) Jumalansynnyttäjä (18) Pyhä Maria Pyhä Elisabeth (1) Magdaleena (1) Pyhä Johannes (7) Viisi Pyhää Veljeä (1) Pyhä Nikolaus (2) Pyhä Katriina Pyhä Katriina (3) Aleksandrialainen (4) Pyhä Olavi (13) Apostoli Mattias (1) Pyhä Pietari (3) Pyhä Dionysius (1) Pyhä Henrik (3) Pyhä Erik (1) Pyhä Katriina (2) Pyhä Martinus Pyhä Anna (3) Toursilainen (1) Pyhä Botvig (1) Pyhä Clementius (1) Pyhä Martin (2) Maamme keskiaisten kirkkojen rakenne perustui yleisesti käytössä olleeseen eurooppalaiseen rakennustyyliin. Siten Suomi kuului kiinteästi läntiseen kirk- Keskiaikainen Pyhän Laurin kirkko Lohjalla. Hiippakuntajuhla Teksti Jan-Peter Paul korakennustraditioon. Olen aikaisemmin käsitellyt keskiaisten kirkkojemme kirkkomaalauksia (Fides 1, 2014) ja veljeskuntien merkitystä kirkkojemme maalaustaiteessa. Suomen kirkkojen arkkitehtejä ja piirustuksia Suomen n kirkosta noin 450 perustui piirustuksiin, hyväksyttyyn rakennuskäytäntöön tai valtion eli Ruotsin tai Suomen virallisiin kirkkopiirustuksiin. Siten valtaosa kirkoistamme on puupajatyyliin rakennettuja; lopputulos perustui paikallisten rakennusmiesten ammattitaitoon, osaamiseen ja puusepäntaitoihin. Arkkitehtien käyttö kirkkojemme suunnitelussa ja rakentamisessa on kohtalaisen nuorta. Poikkeuksiakin on. Turun tuomiokirkon piirsi Saksasta tullut rostockilainen arkkitehti C. Nueber 1400-luvulla. Useimmat keskiaikaiset kirkkomme rakennettiin eurooppalaisten mallien ja tapojen mukaisesti. On oletettavaa, että ainakin jotkut rakentajat tulivat muualta Euroopasta lähinnä Saksasta ja Baltian maista sekä emämaasta Ruot-\n13 Artikkeleita ARTIKKELEITA 13 Piispa Henrikin saarnahuoneen muistokappeli Kokemäellä. sista. Myös luostariveljeskunnat vaikuttivat kirkkojemme rakennustyyliin. Emme siten eläneet rakennustaiteen umpiossa, vaan sen keskellä. Ensimmäiset koulutetut arkkitehdit toimivat Suomessa 1600-luvulla. Monella on manner-eurooppaan viittaavat nimet kuten Despre, Kruuse, Horn, Lychow ja Tenneberg. Myös suomalaisia nimiä esiintyy kuten Fränti, Liuhtari, Ilkka ja Olavinpojat Antti, Taneli ja Martti ja 1800-luvut olivat kirkkojemme voimakasta kasvuaikaa. Tänä aikana laadittiin lähes 150 uusien kirkkojen piirustusta luvun johtavia kirkkoarkkitehteja olivat mm. J. Rijf (14 kirkkoa), E. Collenius (11), S. Jyrkkä-Silven (10) ja M. Åkerblom ja A. Hakola molemmat seitsemällä kirkkopiirustuksella luvulla suunniteltiin arkkitehtien toimesta n. 80 kirkkoa. Johtavia arkkitehtejä olivat mm. E. Lohrmann (40) (jonka kynästä on myös Pyhän Henrikin katedraali), C. L. Engel (38) ja C. Bossi (27). Myös T. Chiewitz (8) ja A.F. Granstedt (9) vaikuttivat maamme kirkkoarkkitehtuuriin luvulla suunnitelivat arkkitehdit n. 80 kirkkoa. Johtava arkkitehti oli J. Stenbäck (46), jota kuitenkin syytetään kirkkojen kovakouraisesta uusimisesta ja eri aikakausien historiallisen muiston tuhoamisesta. Hän mm. loi maahamme kirkkojen betoniarkkitehtuurin yhdessä I. Launiksen (10) kanssa luvulla olivat myös maamme sen ajan ehkä tunnetuimmat arkkitehdit Y. Blomstedt, A. Aalto ja O. V. Revell aktiivisia myös kirkkojen suunnitelussa luvulla esiintyy myös ensimmäistä kertaa naisarkkitehtien nimiä kuten Viivi Lönn, E. Arokallio ja S. Berg. Valtio on sekä Ruotsi-Suomen aikakaudella mutta myös itsenäisyyden aikana merkittävälla tavalla vaikuttanut kirkkojemme rakennustyyliin. Valtiollisia piirustuksia eli virastoarkkitehtuuria, hyödynnettiin ahkerasti. Ruotsin valtion piirustuksia 1600-, ja 1800-luvuilta käytettiin yli 50 kirkon suunnitelussa ja suomalaista virastoarkktehtuuria yli 70 kirkon suunnittelun pohjana. Kuriositettina voi mainita, että myös Ruotsin kuningas Kustaa III vaikutti suoraan ja henkilökohtaisesti ainakin kahden kirkomme suunnitteluun. Myös norjalaisia piirustuksia on käytetty ainakin yhden saaristokirkon suunnittelussa Pohjanmaalla. Useimpien piirustusten osalta mainitaan vain yksi (johtava) arkkitehti, poikkeustapauksissa useita tai arkkitehtitoimisto. Lähteistä voidaan todeta, että monet vanhemmat kirkkomme raunioituivat tai kokivat radikaalin muutoksen juuri arkkitehtien aloitteesta tai toimesta. Vanhoja osia kirkosta purettiin ja korvattiin täysin kirkon alkuperäiseen tyyliin sopimattomalla tavalla. Alttareita poistettiin ja siirrettin. Tämä kirkkojen ränsistymiseen ja ainakin osittaiseen tuhoutumiseen johtanut kirkkojen modernisointi koski varsinkin keskiaikaisia kirkkojamme, mutta myös monia vanhoja puukirkkojamme. Varsinkin 1800-luvulla puuttui monelta maamme kirkkoarkkitehdilta historillinen tyylitaju, ymmärrys ja osaaminen. Haluttiin jotakin radikaalia uutta ja uniikkia. Vanhaa ei arvostettu. Tämä johtuu ehkä siitä, että mamme venäläistymiskauden aikana olimme eristettynä manner-eurooppalaisesta ajatusmaailmasta ja haimme omaa kansallista, nationalistista identiteettiä. Ainakin kirkkojen arkkitehtuurin suhteen tässä monen kirkon osalta epäonnistuttiin. Kartanonomistajat ja patruunat kirkkojen perustajina Monet aateliset, kartanonomistajat ja teollisuuspatruunat perustivat kirkkoja mailleen, kartanoilleen tai tehdasalueilleen. Tunnettuja kartanonomistajia, jotka rakennuttivat kirkkoja olivat mm. kreivi Aksel Leijonhuvud, Kankaisten kartanon omistaja Evert Hornin leski M. Fincke, kreivi de la Gardie, kreivi Sasslin, G. Grass ja kreivitär Stenbock. Keskiajalla rakennettiin Kruunukylään Knipparen tilan maille kappeli ja kirkko. Moision rustitilan maille perustettiin Turun ensimmäsiä kirkkoja. B. J. Grip rakennutti kappelin niille pyhille veljille Ahvenanmaan Kastelholmin linnaan. Finnlaysonin tehtaanomistaja, Teijon omistaja R. Bremer, Strömforsin patruuna sekä Nokian, Pitkärannan ja Leipaan kartanoitten omistajat perustivat kirkkoja ns. tehdaskirkkoja mailleen, kuten teki myös Pielissuun tehtaan omistaja Hubbart. Eurooppalaisia tapoja tuotiin maahamme, esimerkkinä Östersundomin tehtaan omistajan rakennuttama kirkkosali kartanoonsa 1600-luvulla. Vuorineuvos L. M. Björkenheimin perusti tehdasseurakunnan Orismalaan 1800-luvulla. Vastaavanlaisia perustettiin mm. Juankosken ja Kellokosken tehtaitten yhteyteen. Kirkkoja rakennettiin katolisen tavan mukaisesti vanhojen pakanallisten uhripaikkojen päälle tästä esimerkkinä Korsnäsin kirkko. Piispa Henrikiä muistettiin jo 1300-luvulla Kokemäkeen perustetulla Piispa Henrikin saarnahuonella. Uuden kirkon synty Kirkkojen rakentaminen oli harvoin seurakunnan omassa päätöksenteossa. Paikallinen väesto ei 1500-luvulla saanut lupaa rakentaa tai rakennuttaa omaa kirkkoa. Lupa myönnettiin usein vasta 30 vuotta anomuksen jättämisen jälkeen (Käkisalmen kirkko 1580). Sama ajatusmalli toistui 1800-luvulla kun paikallinen seurakunta, lupaa kysymättä, alkoi rakentaa omaa kirkkoa. Rakennustyöt lopetettiin ja seurakuntalaisia nuhdeltiin ankarasti. Myöhempi anomus kirkon rakentamisesta hylättiin. Trendi kirkon syntyyn oli usein seuraavanlainen: ensin asukkaat ja seurakuntalaiset perustivat rukous- tai saarnahuoneen. Tämän jälkeen paikalle rakennettiin kappeli ja seurakunta sai oman papin. Vasta kolmannessa vaiheessa perustettiin paikalle kirkkoherrankunta. Prosessi kesti usein vuosikymmeniä, koska haluttiin varmuus siitä, että uudella kirkolla on aktiivinen kirkkoväestö ja tulevaisuus. Suomenkielisille rakennettiin 1600-luvulta lähtien omia, usein pieniä ja vaatimattomia kirkkoja ns. suomalaisten tai suomalaisia kirkkoja. Tällaisia oli mm. Pernajassa, Espoossa, Siuntiossa, Turussa ja Viipurissa. Maamme kirkkoja, aina keskiajalta lähtien, koristeltiin seinämaalauksin ja patsain. Niissä kuvattiin sekä Vanhan että Uuden testamentin tapahtumia. Keskiaikaisten kirkkojen seinämaalaukset toimivat myös katekeettisen koulutuksen aineistona eli niiden avulla pyrittiin opettamaan kansalle kristinuskon perusasioita ja Raamatun kertomuksia. Monet näistä seinämaalauksista peitettiin reformaation yhteydessä. Myös luterilaiseen traditioon kuuluu kirkkotaide kuten alttaritaulut. Tunnettuja ja usein mainittuja kirkkojen taiteilijoita ovat mm M. Topelius (12), P. Henrikinpoika keskiajalla, S. Elmgren, E. Westzynthius d.y., L. Gallenius, T. Granstedt ja ja 1900-luvuilla mm. Lennart Segerståhle sekä ahvenanmaalainen Westerholm, joka ikuisti esi-isäni Axel Paulin vaikuttavana ja mahtavana Jeesuksen hahmona Jomalan kirkon alttaritauluun. Kirkkojen rakentamisen rahoitus Kirkot rahoitettiin yleensä valtion taholta valtiopäivien päätöksellä. Muita rahoitusmuotoja ovat erityiset suunnatut kolehdit, väestön tekemä talkootyö ja paikallisten rakennustarvikkeiden hyödyntäminen. Ruotsin kuningashuone eli valtio verotti Suomen kirkkoja vuosina 1557 ja Verotuksen kohteena oli kirkkohopea. Rahaa tarvittiin sotiin ja hovin elämää varten. Kirkkojen tuhot Kokoelmateoksesta ilmenee noin 350 kirkon loppu. Yleisin syy kirkkojen tuhoon Luentosarja: johdanto Tuomas Akvinolaisen filosofiaan ja teologiaan veli Gabriel Salmela o.p. Ensimmäinen kokoontuminen: Tiistaina klo Studium Catholicum / Ritarikatu 3 A 4. Paikalle kirjastoon voi saapua toki aiemminkin tutustumaan tai opiskelemaan. Mikäli olet kiinnostunut, mutta et pääse paikalle, tai sinulla on kysymyksiä voit ottaa yhteyttä Luentosarja perehdyttää länsimaisen ajattelun historian kiistatta yhden syvällisimmän filosofin & teologin kokonaisvaltaiseen kristillisen maailmankatsomuksen luonnolliseen järkeen perustuvaan synteesiin, joka on kristikuntaa aina keskiajalta asti suuresti ohjannut. Siitä löydetään myös vastauksia nykyajan uskonnonfilosofian peruskysymyksiin kuten Jumalan olemassaolo, Jumalan luonto ja olemus, uskonnollinen kieli, uskonnollinen epistemologia, onnellisuus ja hyvä elämä, synti ja kärsimyksen ongelma. Kristuksen inkarnaatio, elämä ja ylösnousemus sekä sakramentit käsitellään kevätlukukaudella. Syksyn luentosarja: Jatkuu seuraavalla sivulla. 1. Magister in Sacra Pagina - Johdanto Tuomas Akvinolaisen henkilökuvaan, teoksiin ja tomismiin nykyaikana 2. Sacra Doctrina Teologian luonne ja tarkoitus (Ia Q.1) 3. Quinque Viae Viisi tietä Jumalan olemassaolon osoittamiseksi (Ia Q.2) 4. De Deo Uno, De Deo Trino Jumalan ykseydestä ja kolminaisuudesta (Ia QQ. 3&11&27) 5. De Divinis Nominibus Jumalan nimet ja Jumalasta puhumisen tavat (Ia Q. 13) 6. Creatio Dei et Angeli Oppi luomisesta ja enkeleistä (Ia QQ. 45 & 50) 7. Imago Dei Ihminen Jumalan kuvana (Ia Q. 93) 8. Finis Ultimus Ihmisen lopullinen päämäärä (IaIIae QQ. 1-5) 9. Actus Humani, Habitus, Ihmisen teot + habitus -käsite ( IaIIae QQ 6, 22 & 49) 10. Virtutes et peccatus Hyveet ja synnit ( IaIIae QQ. 55 & 71) 11. Leges Ikuinen, luonnollinen, inhimillinen ja jumalallinen laki (IaIIae QQ ) 12. Gratia Armo (IaIIae Q. 109) Luentosarjan rakenne perustuu Tuomaan kypsän ajattelun tulokseen Summa Theologiae, joka on suunnattu teologian opiskelijoille edeten johdonmukaisesti muodostaen kokonaisuuden. Filosofian, teologian ja latinan kielen perusteiden hallinta helpottavat osallistumista.\n14 14 FIDES 9 Artikkeleita oli niiden purkaminen (117). Syitä purkamiseen oli useita: kirkko ränsistyi (12) ja hajosi ; kirkkoja myytiin, usein huutokaupalla (12); kirkkoja tuhoutui myös maanjäristyksissä (2) tai myrskyissä (2). Joissakin tapauksissa asukkaat muuttivat pois alueelta ja kirkkoväkeä ei enää ollut. Toiseksi yleisin syy kirkkojen häviämiseen olivat mm. salaman aiheuttamat tulipalot (123). Kirkkoja myös poltettiin. Aineistosta löytyy viisi kirkon murhapolttoa. Monet kirkot paloivat laajoissa kaupunkipaloissa kuten Loviisan, Vaasan, Turun ja Viipurin kaupunkien paloissa. Kolmanneksi yleisin syy kirkkojen tuhoon olivat sodat (yli 50 kirkkoa). Melkein kaikki kirkkojen poltot, tuhoamiset, pommitukset ja ryöstöt sodissa olivat venäläisten miehitysjoukkojen tekemiä. Ensimmäiset venäläisten tekemät suomalaisten kirkkojen poltot tapahtuivat jo 1374, jolloin he polttivat kaksi kirkkoa Länsi-Suomessa. Melkein kaikissa Ruotsin ja Venäjän välisissä sodissa venäläiset tuhosivat ja ryöstivät maamme kirkkoja (41). Taulukko 4. Venäläisten sodissa Suomessa tuhoamat kirkot, Pohjoismaiden sota Kaarle Kustaa X: Venäjän sota Isoviha Pikkuviha Krimin sota kirkkoa 18 kirkkoa 6 kirkkoa 9 kirkkoa 1 kirkko Useimmat venäläisten tuhoamista kirkoista vuosina poltettiin. Kirkkojen tuhoihin vaikuttivat ne alueet, joissa venäläiset miehitysjoukot olivat. Ajan sodankäynnin yleisten tapojen mukaisesti venäläiset sotilaat, varsinkin kasakat, ryöstivät asukkailta kaiken arvokkaan, minkä vain saivat käsiinsä. Venäläisten terrori koski esimerkiksi Isovihan aikana varsinkin Länsi-Suomea ja Pohjois- Pohjanmaata jossa toteutettiin poltetun maan taktiikkaa. Pappeja tapettiin, kidutus oli yleistä. Vuosina venäläiset tekivät yhteensä 13 hävitysretkeä Tornion ja Kemin alueelle polttaen mm. kirkkoja. Edellä mainittu esimerkki kuvastaa tuota aikaa, mutta ehkä sodankäyntiä yleensä. Vuoden 1918 sota (vapaussota/kansalaissota) johti ainakin kymmenen kirkon hävittämiseen. Usein ne poltettiin. Pappeja ja seurakuntien henkilöstöä murhattiin mm. Etelä-Kymin alueella. Punakaarti toimi kuten vallankumoukselliset myöhemminkin esim. Venäjän vallankumouksessa tai Espanjan sisällissodassa. Kaikkia kirkkoja ei aina tuhottu tai poltettu. Monen kirkon kohtalo oli joutua muuhun käyttöön esim. varastohuoneiksi kuten viljavarastoksi, kunnantaloiksi, yksityisasunnoiksi tai jopa kalastusmajaksi tai spitaalisten hospitaaliksi. Turku ja Viipuri Suomen uskonnolliset keskukset Maamme keskiaikaisia kaupunkeja Turkua ja Viipuria voidaan pitää Suomen merkittävimpinä uskonnollisina keskuksina. Turku Länsi Suomen uskonnollinen keskus Maamme ensimmäinen piispanistuin siirrettiin Nousiaisista, jossa se toimi Moision rustitilan maalla, Koroisten Räntämäelle 1100-luvulla. Turku mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna Koroisissa ollut piispanistuin siirrettiin Turkuun vuoden 1229 päätöksellä, mutta vasta 61 vuotta myöhemmin vuonna Vaikuttaa siltä, että päätösta vastustettiin ainakin paikallisesti, koska siirto kesti niin kauan. Kaupungin nimeä kantava hiippakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna Ehkä korvauksena siirrosta Nousiainen sai Pyhälle Henrikille omistetun kivikirkon 1300-luvulla. Koroisten piispankirkko oli ollut vaatimaton ja mitään merkittäviä kirkkorakennuksia ei enää alueelle rakennettu. Ehkä päätäjien muisti oli pitkä! Turku sitä vastoin eli voimakasta uskonnollista ja kirkkojen sekä luostareiden rakentamisen nousukautta valtion ja kirkon poliittisella tuella. Dominikaaniveljeskunta perusti vuonna 1249 kaupunkiin Pyhän Olavin nimellä tunnetun luostarin. Luostari paloi kaksi kertaa, 1429 ja 1537, minkä jälkeen se raunioitui. Toinen, saman veljeskunnan pyhälle Annalle omistettu luostari rakennettiin 1300-luvulla ja mainitaan vielä 1400-luvun asiakirjoissa. Pyhän Hengen kirkko (Helgehuset) rakennettiin Aurajoen rannalle ja mainitaan vuonna Kirkko toimi köyhäintalona ja ränsistyi ja 1600-luvuilla. Kirkon kiviaineet käytettiin Pietari Brahen luvalla paikallisten rakennusten tekoon. Nousiaisten pyhälle Henrikille ja Neitsyt Marialle o mistettu keskiaikainen harmaakivikirkko. Korsnäsin kirkko, C.L.Engel Pyhän Gertrudin killan pyhimyksellen pyhitetty kirkko tai kappeli mainitaan Pyhän Yrjänän kirkko eli Sankt Jörans hospital mainitaan vuonna Rakennus poltettiin vuonna 1624 tartuntaepidemian ehkäisemiseksi. Pyhän Mikaelin kirkko perustettiin 1600-luvulla hospitaaliksi ja myytiin Saksalainen kirkko sijaitsi Turun tuomiokirkon kupeessa. Kehruuhuoneen kirkko mainitaan Turun linnan kirkko mainitaan 1300-luvulla nunnakappelina. Ensimmäinen Turun tuomiokirkko rakennettiin puusta. Siitä on jäljellä vain sakariston pääty luvun alkupuolella aloitettiin nykyisen tuomiokirkon rakentaminen. Kirkko valmistui 1300-luvun alussa. Kirkko on palanut ainakin 14 kertaa. Ensimmäinen palo oli Palot mahdollistavat kirkon rakenteiden kehittämisen. Maamme tunnetuimmat arkkitehdit mm. C. L. Engel ja Armas Lindgren ovat osallistuneet tuomiokirkon kehittämiseen luvulla rakennettiin Turkuun useita kirkkoja mm. Lars Sonckin piirtämä Mikaelinkirkko ( ) ja Martin seurakunnan kirkko ( ). Viipuri kirkot sotien kourissa Viipuri mainitaan omana seurakuntana ensimmäisen kerran vuonna Piispanistuin oli Viipurissa 1500-luvulta aina toiseen maailmansotaan saakka. Viipurin linnan kirkko mainitaan paavin kirjeessä Kirkko oli kuitenkin jo olemassa ainakin vuonna Fransiskaaniveljet perustivat luostariinsa 1400-luvulla ja rakensivat kivikirkon. Reformaation jälkeen, jolloin luostari lakkautettiin, kirkon kiviainesta saatiin käyttää kaupungin ja sen asukkaiden rakennusten rakennusaineena. Käytäntö oli sama kuin monessa muussakin Euroopan maassa, jota reformaatio koski. Kirkko paloi vuoden 1628 kaupungin palossa ja autioitui. Kirkkoa oli perimätiedon mukaan käytetty suomalaisena tai suomalaisten kirkkona vuodesta Maria Magdalenan kappelin perusti Erik Akselinpoika Tott 1500-luvulla. Kappeli toimi hospitaalina. Se ja Siikaniemen linnan alueella ollut toinen kirkko tuhoutuivat pommituksissa Pikkuvihan aikana Viipurin tuomiokirkkoa edelsi vuonna 1411 tuhoutunut pääkirkko. Viipurin tuomiokirkko oli omistettu pyhälle Marialle ja pyhälle Olaville. Kirkko perustettiin 1411 ja valmistui samana vuosikymmenenä. Se paloi ainakin kymmenen kertaa, enimmäisen kerran Tuomiokirkko kävi läpi montas värikästä vaihetta ollen vuoroin katolinen, luterilainen ja ortodoksinen kirkko. Kirkko jätettiin vuonna 1788 ja muutettiin viljamakasiiniksi. Viipurin maaseurakunnan kirkko eli dominikaaniveljesten luostarikirkko sai oikeutensa Ensimmäinen kirkko oli puusta ja tuhoutui kaupungin palossa Kivikirkko rakennettiin kuitenkin sitä ennen ja valmistui vuonna Reformaation jälkeen luostari lakkautettiin ja kirkko muutettiin varastorakennukseksi. Vuosina rakennus toimi suomalaisena tai suomalaisten kirkkona. Vuonna 1613 se muutettiin jälleen yleiseksi, kaikille tarkoitetuksi, kirkoksi. Viipurin monilukuiselle saksankieliselle väestölle rakennettiin oma kirkko vuosina Suomalainen seurakunta sai oman kirkkonsa vasta vuonna Kolikoinmäen esikaupungissa oli vuonna 1766 rakennettu Talikkalan kirkko. Kirkko siirrettiin Viipurin kaupunkiin vuonna Maamme kirkkojen historia on osa maamme sivistyksellistä identiteettiä. Se kuvaa hyvin maamme eri vaiheita, traditioita ja ajatustapoja. Kokoelmateoksesta tulee vahvasti esille Suomen kansan vahva usko ja halu palvella Jumalaa omassa kirkossa. On useita esimerkkejä siitä, että vaikka jonkun alueen kirkko paloi tai tuhoutui jopa kymmeniä kertoja, asukkaat tai oikeastaan kirkkokansa aina rakensi sen uudelleen. Jan-Peter Paul Lähteet Lindberg C. (1934) Suomen Kirkot, mamme kirkkorakennuksia käsittelevä tietoteos, Kuvataide, Helsinki (383 sivua) Helsingin Sanomat Ristimäki hylättiin 1200-luvun vaihteessa. Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista, Wikipedia Anttila P. ( ) Sisällissodasta paikallisesti, pienten ihmisten puolelta myyttejä murtaen, Agricola kirja-arvostelu, agrikola.utu.fi/julkaisut/ kirja-arvostelut/index.php?id=1391 Isoviha, wikipedia.org/wiki/isoviha ( ) English-language Catechism for Adults Would you like to become more familiar with the basic teaching of the Catechism of the Catholic Church? A study group of English-speaking people meets twice a month at the Studium Catholicum, Ritarikatu 3 b A 4, Helsinki. The study group is open to all those who are interested. The next English Catechisms (after September 10th) - will be on Wednesday September 24th Wednesday October 8th For following dates please consult: Contact person: Diana Kaley, , Moderator of the group: fr. Antoine Lévy, OP.\n15 Nuorille Tapaaminen Jeesuksen kanssa PÅ SVENSKA 15 Taivasten valtakunta Matt. 18:23-35 Taivasten valtakunta on kuin kuningas, joka vaati palvelijoiltaan tilitykset. Kun hän alkoi tarkastaa niitä, hänen eteensä tuotiin palvelija, joka oli hänelle velkaa kymmenentuhatta talenttia. Miehellä ei ollut, millä maksaa, ja niin kuningas määräsi, että hänet, hänen vaimonsa ja lapsensa ja koko hänen omaisuutensa oli myytävä ja velka maksettava. Silloin palvelija heittäytyi maahan hänen eteensä ja pyysi: Ole kärsivällinen! Minä maksan sinulle kyllä kaiken. Kuninkaan tuli sääli palvelijaansa, ja hän päästi miehen menemään ja antoi velan anteeksi. Mutta kun palvelija meni ulos, hän tapasi toisen palvelijan, joka oli hänelle velkaa sata denaaria. Hän kävi mieheen käsiksi, kuristi häntä kurkusta ja sanoi: Maksa, mitä olet velkaa! Mies heittäytyi maahan ja pyysi: Ole kärsivällinen! Kyllä minä maksan sinulle. Mutta toinen ei suostunut siihen. Hän meni ja toimitti työtoverinsa vankilaan, kunnes tämä maksaisi velkansa. Muut palvelijat näkivät, mitä tapahtui, ja panivat sen pahakseen. He menivät kuninkaan luo ja kertoivat hänelle kaiken. Silloin kuningas kutsutti palvelijan luokseen ja sanoi: Sinä kelvoton! Minä annoin sinulle anteeksi koko velan, kun sitä minulta pyysit. Eikö sinunkin olisi pitänyt armahtaa työtoveriasi, niin kuin minä armahdin sinua? Vihoissaan kuningas pani palvelijansa ankaraan vankeuteen, kunnes tämä maksaisi koko velan. Näin tekee minun taivaallinen Isänikin teille, jos te ette kaikesta sydämestä anna kukin veljellenne anteeksi. Kommentti Tästä kertomuksesta ei kannata laatia pitkää kommenttia. Jeesus käyttää selvää vertausta selittääkseen, mitä taivasten valtakunnalla tarkoitetaan. Siinä puhutaan vastuullisuudesta ja tehtävästä: kuningas lainaa palvelijalle tämän tarvitsemat talentit ja pyytää häntä myös maksamaan velkansa takaisin. Tämä on pysyvä suhde Jumalan ja ihmisen välillä. Jumalalta tulee armoa ja ihmisiltä hyväksyntä ja vastaus. Toisaalta se kuvastaa myös vakaata ja tärkeää suhdetta ihmisten välillä. Molemmat suhteet kuuluvat taivasten valtakuntaan. Mutta mistä tässä tarinassa on pohjimmiltaan kysymys? Anteeksiannosta eli synnistä pelastumisesta. Sydämessäni on vahvana usko, että Jumala antaa aina anteeksi, kun minä pyydän sitä. Ihmisten katumus koputtaa Jumalan sydämen ovea ja hän avaa sen aina antaakseen minulle armonsa. Synnin seuraus on kuolema, mutta Jumala rakastaa meitä syvästi taivaallisena Isänä. Jeesuksen kuoleman kautta voimme katua syntejämme ja sen seurauksena on puolestaan elämä. Tämä nostaa esiin kuitenkin tärkeän kysymyksen: Miksi minä, joka ansaitsen kuoleman mutta saankin elämän, en aina anna muille anteeksi, kun he ansaitsisivat sen? Antaessani anteeksi muille olen jo taivasten valtakunnassa. isä Raimo Goyarrola Nuorille Raamatun tutkistelu nuorille (skrutaatio) F örstakommunionsundervisning på svenska hösten 2014 och våren 2015 De svenskspråkiga barn i Helsingforsförsamlingarna som är i åldern att gå till första kommunion år 2015 ska delta i undervisning i S:t Henriks katedralförsamling i samband med de svenska mässorna. Lärare är Sara Torvalds. Närvaro vid samtliga fem undervisningsgånger är obligatorisk. Undervisningen inleds i S:t Henriks församlingssal kl den 21 september, alltså den tredje söndagen i september. Sara och eleverna deltar tillsammans i den svenska mässan kl och fortsätter därefter undervisningen till kl De övriga undervisningsgångerna infaller den tredje söndagen i november, januari, mars och april (Obs! Ingen undervisning i oktober eller februari, då är det höstlov respektive sportlov!). Förstakommunionsmässan firas tredje söndagen i maj. Förstakommunionsundervisning i S:t Henrik kl september, 16 november, 18 januari, 15 mars och 19 april Informationen finns också på webben på sakramentsundervisning.html och på sidan Sakramentsundervisning i Helsingfors på Facebook! Om det är något ni undrar över går det bra att ta kontakt med Sara Torvalds: tfn , e-post eller Facebook Koululaisten siunaus Sunnuntaina klo perhemessun yhteydessä Pyhän Henrikin katedraalissa annetaan lapsille ja nuorille siunaus jo alkanutta kouluvuotta varten. Tervetuloa kaikki! Tänä syksynä jatkuu Henrikissä nuorille tarkoitettu Raamatun tutkistelu. Ensimmäinen kerta on lauantaina 13. syyskuuta klo Henrikin seurakuntasalissa. Lisätietoja isä Marcolta, Seuraavat kerrat ovat ja Tervetuloa! Pyhiinvaellus Italiaan Ensi vuonna kesäkuun lopussa halutaan järjestää nuorille tarkoitettu pyhiinvaellusmatka Italiaan. Matkan pituus on noin viikko. Kaikki mukaan haluavat ottakaa yhteyttä isä Marcoon, Tervetuloa mukaan, lisätietoja tulossa! Ave Maria! Catholic Students Club Helsinki Autumn 2014 Rosary and Holy Mass or Adoration in Latin and English in St. Henry s Cathedral on the following Tuesday evenings at 18.00: 9.9., , , , All students and young adults and others interested in the Catholic Faith, welcome! Afterwards, a nice get-together. Many other activities as well. Confession during Rosary. cschelsinki.wordpress.com\n16 16 FIDES 9 På svenska Lukijoilta Hur Nya Testamentet kom till? Hur Bibeln och i synnerhet Nya testamentet uppkom kan vara obekant för många, även katoliker. De som är intresserade av ämnet kunde bekanta sig med ett samlingsverk editerad av pater Frank Sadowski, SSP: The Church Fathers on the Bible från Boken kan närmast uppfattas som en avancerad lärobok i kyrkohistoria var pater Sadowski genom 47 texter från kyrkans första tid fram till 500-talet ger en bild av hur uppfattningen av hur vår kristna religion uppkom och sammanställdes i ett enhetligt verk, nämligen Nya Testamentet. Pater Sadowski ger även en utförlig presentation av de elva författarna och deras betydande input. Vi måste komma ihåg att i början fanns det inget Nya Testamente. Texterna uppkom efter hand och sammanställdes till ett enhetligt verk. Sadowski är mycket noggrann olic Church in Finland Jesus oväntad väg an unexpected road Reträtt/Retreat på Stella Maris ogramme of the Welcoming Team: Catholic Church and everyone else interested! ) on different themes Att on komma the second till liv. Sunday Men hur? of Vart ska 5.00 at the Studium man Catholicum. gå? Från Babels torn till Jerusalem autumn gatherings på (subject påskdagen. to change): Vad kan det säga oss?? (picnic outdoor at Kaivopuisto) Fredagen den 10 oktober, ca Evangelii Gaudiumsöndagen den 12 oktober, ca Introduktioner, frågor, tystnad, bön och meditation rs from different countries working Br Björn for Engdahl, our Diocese dominikan to e wih different backgrounds and cultures to find their wing together in faith. The Anmälan: group works together with ce of the group is the Studium tel Catholicum, 6711, a senast Catholic 2 oktober center in Helsinki. Kostnad: 150, studenter 90 (betalas ne is welcome. The programme på Stella) samt includes frivillig discussion, gåva till ledaren ng topics. You can also contact us if you want to know n the Church and meet To new come people! to life. But how? Where could therings: you go? From the Tower of Babel to Jerusalem at Easter Day. Introductions, questions, silence, prayer and meditation esia) Br Björn Engdahl, dominican Saint Mary s parishfriday October 10th Mervi Yaghmour (Finland) Sunday October 12th Jan-Peter Paul (Finland) Ilona Ennelin Registration: (Finland) Lydia Padilla-Rinne tel (Philippines) 6711, latest October 2nd. Nevil Genjang Fee: (Cameroon) 150 students (at Stella), Teemu Terho (Finland) Janne Marno and (Finland) a voluntary gift to the leader. Ritarikatu 3A, Helsinki med sina källor och förslag till vidare läsning. Boken har godkänts av Society of St. Paul. Sadowski poängterar i introduktionen till sitt samlingsverk Gamla Testamentets betydelse som källa i vår frälsningshistoria. Han framhäver även det faktum att vår frälsningshistoria fortsätter genom den Helige Anden. Den kristna katolska traditionen är dynamisk:..the Spirit Himself, made clear later on Sadowski behandlar texter skrivna av bl.a. biskopar Eusebius och Ireneus. Ireneus beskrev bl.a. symbolismen i det Nya Testamentet som grundar sig på uppenbarelseboken var Matteus representerar människan, Markus lejonet, Lukas oxen och Johannes örnen. Andra betydande kyrkofäder som citeras är givetvis Augustinus. De gamla kyrkofäderna behandlar ämnen såsom periodisering av olika händelser, såsom Jesu död och uppståndelse, gott språkbruk och goda översättningar. Man för livliga diskussioner med varandra och argumenterar även än det ena än det andra. Det som förvånar en är författarnas gedigna kunskaper och omfattande resor. Man förde en konstruktiv dialog med varandra gällande både detaljer och principfrågor, oklar förståelse eller olika tolkningar. Alla dessa debatter fördes via korrespondens ofta på pergamenten. I dag, då vi har tillgång till omedelbar kommunikation och feed-back, kan man fråga sig hur allt detta var helt praktiskt möjligt. Den Helige Anden verkade kraftigt under den tid då kyrkan byggdes upp. Sadowskis bok är ett bra exempel på detta. Heilige Messen auf Deutsch Marienkirche, Mäntytie 2, Helsinki Samstag, lauantai: Uhr Samstag, lauantai: Uhr Sonntag, sunnuntai: Uhr Willkommen! Jan-Peter Paul Källa: Sadowski F. (ed.), 1987, The Church Fathers on the Bible, Alba House, New York (306 sidor). Blessing of Animals in the spirit of Saint Francis of Assisi Eläinten siunaaminen pyhän Franciscus Assilaisen hengessä Pyhän Henrikin katedraalin pihalla perjantaina, 3. lokakuuta klo Siunattavaksi voi tuoda minkä tahansa rauhallisen ja vaarattoman lemmikin. Jalkaisin Jerusalemiin Pyhiinvaellus rauhan puolesta Gerard W. Hughes SJ Vanhaan aikaan oli tapana, että ennen jotain tärkeää tapahtumaa tai vaaran uhatessa julistettiin yleinen paasto tai vaellettiin pyhille paikoille vakavan asian puolesta. Jotkut tekevät sitä edelleen, joko henkilökohtaisten syiden tai yleisempien, koko ihmiskuntaa koskevien asioiden puolesta. Näin teki skotlantilainen jesuiitta, isä Gerard W. Hughes kun hän 80-luvulla huolestui maailman ydinasevarustelusta. Hän päätti kävellä katolisen Pax Christi -rauhanjärjestön nimissä läpi kevättalvisen Euroopan ja läpi Balkanin Jerusalemiin. Matkabudjetti oli pieni, ja rinkka tuntui kovin painavalta, kun mukaan piti ottaa myös ruoanvalmistusvälineet ja teltta siltä varalta, ettei yöpymiseen sattuisi löytymään luostaria tai pappilaa. Isä Hughes ratkaisi kantoasian. Hän muisti, että eräs ystävä oli rakentanut lastenrattaiden päälle alumiinikehikon, johon oli kiinnittänyt repun, ja nyt isä Hughes pyysi saada lainata sitä. Vaeltamisen helpottamiseksi hän kiinnitti laitteeseen vielä vetoaisan. Näin syntynyt matkakumppani sai nimekseen Mungo. Vaelluksen fyysinen puoli osoittautui usein odotettua raskaammaksi. Yöpymispaikkaa etsiessä hänet otettiin useimmiten sydämellisesti tai ainakin asiallisesti vastaan, mutta joskus pappiloissakin saatettiin olla varsin epäluuloisia, jopa tylyjä. Toisinaan yöpaikka löytyi jonkun syrjäisen pikkukylän rutiköyhän perheen lattialta. Sohjoisilla, kuraisilla ja kuoppaisilla teillä myös Mungo oli kovilla. Sen kiinnityspultit katkeilivat, se kulki vinossa ja sitä piti vähän väliä korjata. Mitä virkaa Henrikillä? (Artikkeli Fides-lehdessä nro 8) Luin suurella kiinnostuksella Tuula Luoman artikkelin. Tänä kesänä toteutui vihdoin suuri toiveeni päästä osallistumaan taas kerran Köyliön vaellukselle, joskin teimme vain sen loppuosan jalkaisin eli kylältä rantaan. Oli hieno päivä. Sain henkilökohtaisesti myös tervehtiä piispa Teemuakin. Messu kirkkokarilla oli erittäin antoisa ja mieleenpainuva. Myös piispan saarna oli kiinnostava. Päivä oli kaikin puolin onnistunut ja mieheni, joka oli ensi kertaa mukana, oli samaa mieltä kanssani. Selitykseksi: asumme Saksassa, eikä ole aina ollut mahdollista ajoittaa Suomen vierailujamme juuri kesäkuuksi. Olen iloinen että tämä nyt toteutui! Mutta itsekin huomasin, että meitä osanottajia oli todella vähän. Olen ollut vuonna 1966 ensi kertaa mukana Köyliössä, ja silloin oli huomattavasti enemmän osanottajia. Asumme Baijerissa, jossa pyhiinvaelluksilla on monia traditioita, osallistumme En ole tavannut isä Hughesia mutta oletan, että hän on erittäin huumorintajuinen ihminen. Muuten kaikesta siitä, minkä kanssa hän joutui fyysisesti ja henkisesti rimpuilemaan, ei olisi selvinnyt. Vaelluspäiväkirja on erittäin kiintoisaa luettavaa. Isä Hughes kuvailee hienosti kulloinkin kulkemaansa maata, sen historiaa, kansaa ja kirkkojen tilaa. Hänen sydäntään lähellä on erityisesti ekumenia. Kirkon ja kristittyjen tehtävänä on levittää rauhaa ja oikeudenmukaisuutta, sanoo isä Hughes, ja sen ehdoton edellytys on ekumenia. Kun jugoslavialainen baarimikko kyselee: Mitä me pienet ihmiset voimme tehdä? Yksi vastaus on: Luota Jumalaan ja lakkaa ottamasta itseäsi niin vakavasti. Kirjan hengellinen viisaus syvenee loppua kohti tultaessa. Isä Hughes osaa välittää ajatuksensa lukijalleen. Kävellessään läpi Israelin hän tuntuu näkevän yhtä aikaa kaiken: ikivanhan pyhän maan, Jeesuksen ajan, nykyajan kaaoksen ja sekamelskan, hyvän ja pahan. Hän näkee kauniit, hiljaiset ja levolliset pyhäköt, mutta myös niiden ulkopuolelle levinneen likaisen kurjuuden ja epäoikeudenmukaisuuden. Hän ymmärtää, ettei Jumala ole ainoastaan temppeleissä eikä häntä voi niihin sulkea. Jumala on kaikkialla, kaduilla ja kujilla, jokaisessa vastaantulijassa, kaikessa, mikä on. Isä Hughes kehottaa meitä kaikkia kuuntelemaan Jeesuksen kutsua Lasarukselle ja tulemaan ulos oman mielemme hautakammioista. Ulos vapauteen. Siihen tämä kirja antaa suuntaa. Ritva Halme niihin mahdollisuuksiemme mukaan. Tästä Köyliön traditiosta Suomessa olen useaan otteeseen kertonut esitelmien yhteydessä ja kuulijat ovat kiinnostuneina kuunnelleet. Olisi todella toivottavaa, että Suomen katolilaiset arvostaisivat enemmän tätä tilaisuutta ja näin myös osoittaisivat kiitokset kylätoimikunnan edustajille. Saimme taas hyvät kahvit ja voileivät messun jälkeen. Kaiken tämän valmistamisessa menee paljon aikaa ja sitä pitäisi arvostaa enemmän. Jos jokainen tämän vuoden osanottaja saisi edes yhden uuden pyhiinvaeltajan tulemaan mukaan ensi kerralla, niin sekin olisi jo hyvä alku. Olisi todella sääli, jos tämä arvokas pyhiinvaellustraditio ehtyisi. Henrik merkitsee Suomelle paljon, kuten piispa Teemu saarnassaan sanoi. Köyliön vaellus pitäisi kokea yhdistävänä ja ekumeenisena tapahtumana kaikille. Monin terveisin Baijerista. Ritva Weisser\n17 Ilmoitukset ILMOITUKSET 17 WILFRID STINISSEN lukupiiri syksyllä 2014 Pyhän Teresan syntymän 500-vuotisjuhlavuoden ( ) kunniaksi karmeliittamaallikot järjestävät lukupiirin, jossa luetaan Wilfrid Stinissenin teosta Kristillinen syvämietiskely Kristillisen mietiskelyn ominaispiirteet (1. luku) Kuka sinä olet?, sekä Ruumiin osuus mietiskelyssä (2. ja 3. luku) Meditatiivinen elämä (4. luku) Nykyhetkessä eläminen (5. luku) Jeesus-rukous, sekä Kohteeton mietiskely ja kristillinen rukous (6. ja 7. luku) Lukupiiri kokoontuu klo Studium Catholicumin kirjastossa, Ritarik. 3 b A. Mietiskelyharjoitus klo (24.8. Tietoinen hengittäminen; Hengitysrytmi; Sinun käsiisi minä annan henkeni; Mietiskely sunnuntaiaamuna; Rentoutuminen) Kirjan voi ostaa (14 e) ensimmäisella kerralla tai etukäteen Katolisesta tiedostuskeskuksesta tai Lukupiiri jatkuu keväällä, jolloin luetaan Stinissenin teosta Maria Raamatussa ja meidän elämässämme. Caritas-kuulumisia Jäsenmaksu vuosina 2014 ja 2015 on 20 euroa. Yhteisöjäsenmaksu on 50 euroa. Jäsen/kannatusmaksun voi suorittaa tilille Danske Bank FI Jäsenmaksun viite on 2215 ja kannatusmaksun viite Caritas-toimisto ja kauppa auki arkisin klo Maneesikatu 2 A, Helsinki. Puh , fax Sähköposti Kotisivu Pyhän Henrikin seurakunnan retretti Lauantaina 18. lokakuuta pidetään Pyhän Henrikin seurakuntasalissa seurakunnan retretti. Järjestäjä on Pyhän Henrikin Yhdistys. Retretin pitää isä Marco Pasinato. Tarkempi ohjelma Henrikin ilmoitustaululla. Tervetuloa! Welcome to the Catholic Church in Finland Teatteriin to Kuningas kuolee Pyhän Henrikin yhdistys ry järjestää teatteri-illan. Kansallisteatterin Willensaunassa esitetään torstaina 9. lokakuuta Eugène Ionescon näytelmä Kuningas kuolee. Komedia ja tragedia, joka on saanut kiittävät arvostelut. Liput maksavat 30 ja niitä on rajoitettu määrä. Lippuja myydään Henrikin ja Marian kirkkokahveilla. Varaa Rita Kairalta puh tai Marja-Leena Rautakorvelta tai Kaarina Koholta. Lippuja saa alkaen näiltä henkilöiltä.. The Autumn 2014 open programme of the Welcoming Team: For the new and old members of the Catholic Church and everyone else interested! Presentations (in English and Finnish) on different themes on the second Sunday of each month at at the Studium Catholicum. The dates and subjects for the autumn gatherings (subject to change): Why one s home should be blessed? (picnic outdoor at Kaivopuisto) Catholic Church in South America St. John Paul II Pope Francis new papal document Evangelii Gaudium Pre-Christmas party Healing of Families Seminar by Fr. Stefan Park from Ireland St Mary s Parish Hall, Saturday 13th September 2014, 10h-17h. Welcome! Perheen parantumisen seminaari vetäjänä isä Stefan Park Irlannista P. Marian seurakuntasalissa lauantaina 13. syyskuuta 2014 klo Tervetuloa! The Welcoming Team is a group of volunteers from different countries working for our Diocese to find the best possible way to welcome people wih different backgrounds and cultures to find their way and feel at home in the Church while growing together in faith. The group works together with the priests of the parishes. The gathering place of the group is the Studium Catholicum, a Catholic cultural center in Helsinki. We have a monthly gathering where everyone is welcome. The programme includes discussion, coffee and presentations on various interesting topics. You can also contact us if you want to know more about the activities in the Church and meet new people! Our website with pictures from earlier gatherings: The contact person: Lucia Indren (Indonesia) Our contact persons in the parishes: Saint Henry s parish Joran Wauters (Belgium) Sara Nevalainen (Finland) Pio Simonsen (Denmark) Steve Arnold (UK) Dominic Savior (Nigeria) Pablo Sopelana (Spain) Pekka Rantakari (Finland) Ghislain Deschar (France) Saint Mary s parish Mervi Yaghmour (Finland) Jan-Peter Paul (Finland) Ilona Ennelin (Finland) Lydia Padilla-Rinne (Philippines) Nevil Genjang (Cameroon) Teemu Terho (Finland) Janne Marno (Finland) Kirjakauppasi netissä Pieniä asioita, suurella rakkaudella Birgittalaisoblaattien retretti Turun birgittalaisluostarissa (pe) klo (su) klo 12 Maan tomusta Mietiskelyä Mooseksen 1. kirjasta Retretin johtaa isä Ryszard Mis SCJ Ilmoittautuminen sisarille puh tai Retrettimaksu 90, sisältää majoituksen ja ateriat RETRETTI ON KAIKILLE AVOIN! Äiti Teresan peittopiiri kokoontuu Stella Mariksessa kerran kuukaudessa 3. keskiviikkona klo Tervetuloa! Voit myös lähettää kutomasi palat (18x18cm, kudottu ainaoikeaa yli 50% villalangasta) postitse osoitteella Anne Kärnä, Sirkkoontie 22, Koisjärvi. Tiedustelut puhelimitse (klo 9-10, muulloin tekstiviesti). Tervetuloa! Verbi Dei sono Schola cantorum Gregoriaanista laulua häihin, hautajaisiin ja muihin tilaisuuksiin. Gregorian chant for weddings, funerals and other occasions. Yhteys, Contact: Markus Mäkelä Huom! Kaikkia ilmoittajia ja kirjoittajia pyydetään painokkaasti pitämään kiinni sivun 2 alalaidassa annetuista aineiston viimeisistä jättöpäivistä (deadline). Toimitus ei voi taata, että viimeisen jättöpäivän jälkeen toimitettuja muutoksia ehdittäisiin huomioida. Deadline on aina 10 päivää ennen lehden julkaisupäivää, joka on kuukauden toinen perjantai.\n18 18 FIDES 9 Seurakunnat ja ohjelmat Parishes and programs HELSINKI Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta Pyhän Henrikin aukio 1, Helsinki. Puh , fax Sähköposti katolinen.fi. Kotisivu henrik.katolinen.fi. La vesper, aattomessu. Su 9.45 messu englanniksi (1., 2. ja 4. su) tai latinaksi ja englanniksi (3. su), päämessu, erikielisiä messuja, perhemessu tai gregoriaaninen messu, iltamessu. Ma, ke, pe messu, ti ja to 7.30 messu. Ke ruusukkorukous, pe adoraatio. Ke, la Neokatekumenaaliyhteisön liturgia. Rippiaika la ja sopimuksen mukaan. Sat Vespers, Mass in Finnish. Sun Mass in English (1st, 2nd and 4th Sun.) or English and Latin (3rd Sun.), High Mass in Finnish, Mass in other languages, Family Mass or Gregorian Mass, Mass in Finnish. Mon., Wed., Fri Mass in Finnish, Tues. and Thurs Mass in Finnish. Wed Rosary, Fri Adoration. Wed., Sat Liturgy of the Neocatechumenal Way. Confessions Sat and by appointment. Masses also in other cities la 9.30 messu Hattulan pyhiinvaellukseen osallistuville, nuorten lectio divina, messupalvelijoiden kokous kirkossa, vesper, aattomessu su pyhän ristin ylentäminen: 9.45 messu englanniksi/mass in English, filippiiniläisten basaari seurakuntasalissa, päämessu, perhemessu, adoraatio, iltamessu ma johdantokurssi ti lectio divina seurakuntasalissa la ensikommuunio-opetus seurakuntasalissa, vesper, aattomessu su kirkkovuoden 25. sunnuntai: 9.45 messu latinaksi ja englanniksi/mass in Latin and English, päämessu, ensikommuunio-opetus ruotsiksi, messu ruotsiksi/mässa på svenska, messu Porvoossa, iltamessu ti CSC: ruusukko ja messu la vahvistusopetus seurakuntasalissa, vesper, aattomessu su kirkkovuoden 26. sunnuntai: 9.45 messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu italiaksi/messa in italiano, messu Tikkurilassa, iltamessu ma johdantokurssi ti vahvistusopetus seurakuntasalissa, katekeesi aikuisille seurakuntasalissa to urkukonsertti, katekeesi aikuisille seurakuntasalissa la nuorten lectio divina seurakuntasalissa, vesper, aattomessu su kirkkovuoden 27. sunnuntai: 9.45 messu englanniksi/mass in English, päämessu, gregoriaaninen messu, messu puolaksi/msza po polsku, iltamessu ti CSC: ruusukko ja messu, katekeesi aikuisille seurakuntasalissa to elokuvakerho seurakuntasalissa, katekeesi aikuisille kabinetissa la vahvistusopetus seurakuntasalissa, vesper, aattomessu su kirkkovuoden 28. sunnuntai: 9.45 messu englanniksi/mass in English, päämessu, perhemessu, adoraatio, iltamessu DIASPORA Porvoo (ort. kirkko, Tattarinmalmi): su Tikkurila (ort. kirkko, Läntinen Valkoisenlähteentie 48): su Johdantokurssi Helsingin seurakuntien yhteinen johdantokurssi , yleensä joka toisena maanantaina klo Pyhän Henrikin katedraalin seurakuntasalissa. Ks. tark. s. 20. Pyhän Marian seurakunta Mäntytie 2, Helsinki. Puh , fax Sähköposti katolinen.fi. Kotisivu maria.katolinen.fi. La 9.30 (tai 11.00) messu suomeksi (katso aika ohjelmasta), aattomessu suomeksi. Su 9.30 ruusukkorukous, päämessu suomeksi, messu (1. su ruotsi, 2. su perhemessu englanniksi, 3. su vietnami, 4. su perhemessu, 5. su saksa), su messu (2. su espanja, 3. su puola), ruusukkorukous englanniksi, messu englanniksi. Ma, ke, pe 7.30 laudes, 8.00 messu suomeksi, ma, ti, ke, to, pe iltamessu, adoraatio, ti ruusukkorukous. Rippiaika ma, ti, ke, to, pe, la , su ja Seurakunnan kanslia avoinna ti ja ke Sat (or 11.00) Mass in Finnish (see schedule below), Mass in Finnish. Sun Rosary in Finnish, High Mass in Finnish, Mass (1st Sun. Swedish, 2nd Sun. Family Mass in English, 3rd Sun. Vietnamese, 4th Sun. Family Mass, 5th Sun. German), Mass (2nd Sun. Spanish, 3rd Sun. Polish), Rosary in English, Mass n English. Mon., Wed., Fri Laudes, 8.00 Mass in Finnish, Mon., Tues., Wed., Thurs.. Fri Mass in Finnish, Adoration, Tues Rosary in Finnish. Confessions Mon., Tues., Wed. Thurs., Fri., Sat , Sun and Parish office open Tues and Wed la seminaari aiheesta Perheen parantuminen (isä Stefan Park)/ Healing of Families Seminar (Fr. Stefan Park), lauantaikurssi ja vahvistusopetus (vanha ryhmä) Englantilaisessa koulussa, messu suomeksi su pyhän ristin ylentäminen: 9.30 ruusukkorukous, messu suomeksi, Cafe Maria seurakuntasalissa, perhemessu englanniksi/family Mass in English, messu arabiaksi, messu espanjaksi/ Santa Misa en Castellano, ruusukko englanniksi/rosary in English, messu englanniksi/mass in English la sakramenttiopetus Englantilaisessa koulussa, 9.30 messu suomeksi, messu suomeksi su kirkkovuoden 25. sunnuntai: 9.30 ruusukkorukous, messu suomeksi, messu vietnamiksi, ukrainalainen liturgia, messu puolaksi/msza po polsku, ruusukko englanniksi/rosary in English, messu englanniksi/mass in English ma Huom. ei iltamessua! ke Huom. ei aamumessua! pe Huom. ei aamumessua! la lauantaikurssi Englantilaisessa koulussa, 9.30 messu suomeksi, messu suomeksi su kirkkovuoden 26. sunnuntai: 9.30 ruusukkorukous, messu suomeksi, perhemessu, adoraatio englanniksi/adoration in English, ruusukko englanniksi/rosary in English, messu englanniksi/mass in English la 9.30 messu suomeksi, messu saksaksi/messe auf Deutsch, messu suomeksi su kirkkovuoden 27. sunnuntai: 9.30 ruusukkorukous, piispanmessu ja vahvistuksen sakramentti, messu ruotsiksi/ Mässa på svenska, ruusukko englanniksi/rosary in English, messu englanniksi/mass in English la lauantaikurssi Englantilaisessa koulussa, 9.30 messu suomeksi, messu suomeksi su kirkkovuoden 28. sunnuntai: 9.30 ruusukkorukous, messu suomeksi, perhemessu englanniksi/family Mass in English, messu espanjaksi/santa Misa en Castellano, ruusukko englanniksi/rosary in English, messu englanniksi/mass in English DIASPORA Stella Maris (Sirkkoontie 22, Koisjärvi): joka sunnuntai klo Hanko (Täktomin kappeli, Kappelitie 36): 27.9., , , la Hyvinkää (Vanha kirkko, Uudenmaankatu 13): 20.9., , , la Karjaa (Pyhän Katariinan kirkko, Lärkkullantie 26): 27.9., , , la TURKU Pyhän Birgitan ja autuaan Hemmingin seurakunta Ursininkatu 15a, Turku. Puh , fax Sähköposti katolinen.fi. Kotisivu birgitta.katolinen.fi. Su 9.00 messu latinaksi, ruotsiksi tai suomeksi, ruusukko, päämessu, kuukauden 1. su: messu puolaksi, kuukauden 2. sunnuntai: messu vietnamiksi, iltamessu englanniksi. Ke, pe, la 7.30 aamumessu, ti, to iltamessu. To adoraatio. Rippitilaisuus puoli tuntia ennen messuja ja sopimuksen mukaan. Sun Mass in Latin, Swedish or Finnish, Rosary, High Mass in Finnish, 1st Sunday of each month: Mass in Polish, 2nd Sunday of each month: Mass in Vietnamese, Mass in English. Wed., Fri., Sat Mass in Finnish, Tues., Thurs Mass in Finnish. Thurs Adoration. Confessions half an hour before Mass and by appointment. Masses also in other cities. (See the Mass schedule for diaspora below.) la 9.30 katekeesi, perhemessu su pyhän ristin ylentäminen: 9.00 messu suomeksi, päämessu, messu vietnamiksi, messu Eurajoella, messu englanniksi/mass in English ti informaatiokurssi su kirkkovuoden 25. sunnuntai: 9.00 messu latinaksi, päämessu, messu englanniksi/mass in English la messu Ahvenanmaalla, lastenkerho, perhemessu su kirkkovuoden 26. sunnuntai: 9.00 messu suomeksi, päämessu, messu Eurajoella, messu englanniksi/ Mass in English su kirkkovuoden 27. sunnuntai: 9.00 messu ruotsiksi/mässa på svenska, päämessu, messu puolaksi/msza sw. po polsku, messu englanniksi/mass in English ti miestenpiiri pe messu Porissa la 9.30 katekeesi, perhemessu, messu Naantalissa su kirkkovuoden 28. sunnuntai: 9.00 messu suomeksi, päämessu (seurakuntamme nimikkojuhla), messu vietnamiksi, messu Eurajoella, messu englanniksi/mass in English KATEKEESI 13.9., la 9.30 DIASPORA Ahvenanmaa: la Eurajoki: 14.9., 28.9., su Naantali: la Pori: pe JYVÄSKYLÄ Pyhän Olavin seurakunta Yrjönkatu 36, Jyväskylä. Puh , fax Sähköposti katolinen.fi. Kotisivu olavi.katolinen.fi. Su ruusukko, päämessu, messu englanniksi. Ma messu, ti 7.00 messu sisarten kappelissa, messu, ke messu, to adoraatio ja messu, pe 7.00 messu sisarten kappelissa, messu. La tai messu (katekeesi kerran kuussa klo 10.00), Neokatekumenaalisen tien eukaristia seurakuntasalissa. Rippitilaisuus keskiviikkoisin ja sunnuntaisin puoli tuntia ennen messua ja sopimuksen mukaan. Sun Rosary, High Mass, Mass in English. Mon Mass, Tues Mass in Sisters chapel, Mass, Wed Mass, Thurs Adoration and Mass, Fri Mass in Sisters chapel, Mass. Sat or Mass (Catechesis once a month at 10.00), Eucharist of the Neocatechumenal Way in the parish hall. Confessions on Wednesdays and Sundays half an hour before Mass and by appointment pe Pyhän Henrikin katedraalin vihkiminen: messu su pyhän ristin ylentäminen: 9.00 messu Savonlinnassa, katekeesi Savonlinnassa, päämessu, messu englanniksi/mass in English, katekeesi Joensuussa, messu Joensuussa la 9.00 katekeesi lapsille ja nuorille, perhemessu su kirkkovuoden 25. sunnuntai: päämessu, messu englanniksi/mass in English, messu Kuopiossa to Seniorit (messu) la Huom. ei aamumessua! su kirkkovuoden 26. sunnuntai: päämessu, messu englanniksi/mass in English ma pyhät arkkienkelit: messu to pyhät suojelusenkelit: messu pe iltamessu, johdantokurssi la pyhä Franciscus Assisilainen: messu, messu Varkaudessa su kirkkovuoden 27. sunnuntai: päämessu, messu englanniksi/mass in English, messu Kajaanissa, katekeesi Kuopiossa, messu Kuopiossa ti pyhä Birgitta: messu su kirkkovuoden 28. sunnuntai: 9.00 piispanmessu ja vahvistuksen sakramentti Savonlinnassa (ei katekeesia), piispanmessu ja vahvistuksen sakramentti Mikkelissa (ei katekeesia), päämessu, messu englanniksi/mass in English KATEKEESI la 9.00 DIASPORA Joensuu (ort. kirkon srk-sali, Kirkkokatu 32): su katekeesi, messu Kajaani (ort. kirkko, Kirkkokatu 17 A): su Kuopio (Pyhän Joosefin kirkko, Lönnrotinkatu 24): su messu, 5.10 su katekeesi, messu Mikkeli (ort. kirkko, Paavalinkatu 4): su Savonlinna (Pääskylahden ev.lut. kirkko, Kaartilantie 62): su 9.00 messu, katekeesi, su 9.00 piispanmessu Varkaus (ort. kirkko, Relanderinkatu 5): la Huom! Ohjelmaan voi tulla muutoksia. Päivitetty ohjelma löytyy seurakunnan kotisivulta osoitteesta olavi.katolinen.fi. TAMPERE Pyhän ristin seurakunta Amurinkuja 21 A, Tampere. Puh , fax Sähköposti katolinen.fi. Kotisivu risti.katolinen.fi. Su ruusukkorukous, päämessu, ruusukko englanniksi, messu englanniksi. Ma, ke, to, pe messu, ti 7.30 messu. Ke vesper, to ja pe adoraatio. La messu kysy papilta. Rippi joka päivä puoli tuntia ennen messua tai sopimuksen mukaan. Huom. matkat, katekeesipäivät ja lastenkerhot yms. saattavat aiheuttaa muutoksia arkimessujen aikoihin. Varsinkin lauantain messuajat vaihtelevat. Tarkista ajat kirkon ilmoitustaululta. Sun Rosary, High Mass in Finnish, Rosary in English, Mass in English.\n19 Yhdistykset Societies Muut Others SEURAKUNNAT JA OHJELMAT 19 Mon., Wed., Thurs., Fri Mass, Tues Mass. Wed Vespers, Thurs. and Fri Adoration. Sat. Mass schedule varies. Confessions every day half an hour before Mass or by appointment. Please check the bulletin board at the back of church for possible changes. Masses also in other cities. (See the Mass schedule for diaspora below.) la 9.50 katekeesi, perhemessu su seurakuntamme nimikkojuhla: juhlamessu, messu englanniksi/mass in English su kirkkovuoden 25. sunnuntai: päämessu, messu puolaksi/msza po polsku, messu englanniksi/mass in English ma-to ei messua kirkossamme la piispanmessu ja kirkkoon ottaminen su kirkkovuoden 26. sunnuntai: päämessu, messu englanniksi/mass in English la 9.50 katekeesi, perhemessu su kirkkovuoden 27. sunnuntai: päämessu, messu englanniksi/mass in English la lastenkerho, perhemessu su kirkkovuoden 28. sunnuntai: päämessu, messu englanniksi/mass in English KATEKEESI: 13.9., 4.10., 8.11., , la 9.50 DIASPORA Hämeenlinna (ort. kirkon srksali, Matti Alangon katu 11): su 15.00: 5.10., 2.11., 7.1. Kokkola (ort. rukoushuone, Katariinankatu 3): klo 16.00: la 13.9., su , su , su , pe Kristiinankaupunki (Kristiinankaupungin kirkko, Läntinen Pitkäkatu 20): - Lapua (yksityiskodissa, lisätietoja seurakunnasta): la 12.00: 20.9., , Huom. poikkeus klo 15.00!, la 15.00, , Pietarsaari (Pyhän Mikaelin kappeli, Kappelintie 5): klo 12.00: su 14.9., su 28.9., la 4.10., su , su , la , su , su , pe Seinäjoki (ev.lut. kirkon srksali, Ala-Kuljankatu 1): klo 18.00: pe 12.9., pe , la , la Huom. poikkeuksellisesti Lakeuden ristin seurakuntasalissa! Vaasa (Jeesuksen pyhän sydämen kappeli, Rauhankatu 8 C 22): klo 16.00: su 14.9., la 20.9., su 28.9., la 4.10., su , la , la , la , la , to Huom. Poikkeus klo 17.00! KOUVOLA Pyhän Ursulan seurakunta Valimontie 1, Kouvola. Puh Sähköposti Kotisivu ursula.katolinen.fi. Pankkiyhteys: Sampo Su (1., 2., 4. ja 5. su) tai (3. su) päämessu, to iltamessu. Joka kuukauden 1. pe messu ja adoraatio klo Rippitilaisuus puoli tuntia ennen messuja ja sopimuksen mukaan. Kirkkoherra tavattavissa parhaiten torstaisin. Sun Mass in Finnish (1st, 2nd, 4th and 5th Sun.) or (3rd Sun.). Thurs Mass in Finnish. 1st Friday of each month Mass and Adoration. Confessions half an hour before Mass and by appointment. Pastor most easily contacted on Thursdays. Masses also in other cities. (See the Mass schedule for diaspora below.) la perhemessu su kirkkovuoden 24. sunnuntai: messu to iltamessu su kirkkovuoden 25. sunnuntai: messu to Huom. ei iltamessua! su kirkkovuoden 26. sunnuntai: messu ma pyhät arkkienkelit: iltamessu to pyhät suojelusenkelit: iltamessu pe kuukauden 1. perjantai: messu ja adoraatio su kirkkovuoden 27. sunnuntai: messu to iltamessu la perhemessu su kirkkovuoden 28. sunnuntai: messu DIASPORA Hamina (seurakuntalaisten kodeissa): Sopimuksen mukaan. Kotka (ort. seurakuntakeskus, Kymenlaaksonkatu 2): 14.9., su Lahti (ort. kirkko): la Lappeenranta (Linnoituksen ort. kirkko): 21.9., su KATEKEESI Lahti (ort. kirkon seurakuntasali): la Kouvola (seurakuntasali): 13.9., la (opetuksen päätteeksi messu klo 13) OULU Nasaretin pyhän perheen seurakunta Liisantie 2, Oulu. Fax ja puh Sähköposti Kotisivu perhe.katolinen.fi Su messu englanniksi, päämessu. Ma, ti, ke, pe iltamessu. To adoraatio, messu adoraation jälkeen. Ti, ke, la neokatekumenaaliyhteisön liturgia. Rippitilaisuus pe , puoli tuntia ennen messua ja sopimuksen mukaan. Sun Mass in English, High Mass in Finnish. Mon., Tues., Wed., Fri Mass in Finnish. Thurs Adoration, Mass after Adoration. Tues., Wed., Sat Liturgy of the Neocatechumenal Way. Confessions Fri , half an hour before Mass and by appointment. Masses also in other cities. (See the Mass schedule for diaspora below.) su pyhän ristin ylentäminen: messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu Rovaniemellä su kirkkovuoden 25. sunnuntai: messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu Kemissä su kirkkovuoden 26. sunnuntai: messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu Raahessa su kirkkovuoden 27. sunnuntai: messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu Torniossa su kirkkovuoden 28. sunnuntai: messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu Rovaniemellä su kirkkovuoden 29. sunnuntai: messu englanniksi/mass in English, päämessu, messu Kemissä DIASPORA Kemi (Lehtokatu 31): 21.9., su Tornio (Lukiokatu 1): su Raahe (Brahenkatu 2): su Rovaniemi (Ounasvaarantie 16): 14.9., su Katekeesi lapsille la Messupalvelijoiden kokoontuminen pe Lastenmessu la Toimistot Katekeettinen keskus Kuusitie 6, Helsinki. Puh Sähköposti Kotisivu: katekeesi.katolinen.fi. Katolinen tiedotuskeskus Pyhän Henrikin aukio 1 B, Helsinki. Puh , fax Sähköposti Kotisivu: katolinen.fi. Auki arkisin Keskukset Stella Maris Sirkkoontie 22, Koisjärvi. Puh (klo 9-10, muulloin tekstiviesti). Studium Catholicum Ritarikatu 3b A, Helsinki. Puh , fax Sähköposti: Kirjasto on avoinna tiistaina ja torstaina klo sekä keskiviikkona ja perjantaina klo 13-18, kirjasto on syyskuusta alkaen auki vapaaehtoisvoimin myös maanantaisin klo Messut keskiviikkoisin ja perjantaisin klo Lisätietoja luennoista ja muusta toiminnasta kotisivulla Suomen Caritas Maneesikatu 2A, Helsinki. Puh , fax Sähköposti Kotisivu Avoinna arkisin Yhdistykset / Yhteisöt Academicum Catholicum SYKSY 2014: AC aloittaa syystoimintansa uudestaan Studium Catholicumin kirjastossa (Ritarikatu 3 A, 3. krs) kerran kuukaudessa aina torstai-iltaisin. Ovet avataan klo 18.30, luento alkaa tasan klo Syksyn teemana on Suomen katolisen historian suurnimet, katso lisätietoja: academicumcatholicum.blogspot.fi Tervetuloa AC: n jäseneksi ja osallistumaan mielenkiintoisiin esitelmäiltoihin. Jäsenmaksun 10,00 voi maksaa AC: n tilille FI Luennot ovat avoimia myös ei-jäsenille. HÖSTEN 2014: AC kommer att hålla sitt höstprogram på nytt i Studium Catholicums bibliotek på Riddaregatan 3A, 3 vån. alltid på en torsdagskväll en gång i månaden. Dörrarna öppnas kl , föreläsningen börjar jämt kl. 19. Höstens tema är Den finska katolska historiens stormän, mer information: academicumcatholicum.blogspot.fi Medlemsavgiften är 10 och kan betalas på AC:s konto FI Icke-medlemmar är också hjärtligt välkomna. Birgittalaisoblaatit Birgittalaisoblaatit luostarisääntökunnan maallikkojen ryhmä, kotisivut: Vs. yhteyshenkilö Markku Vähätalo, Catholic Students Club Rosary and Holy Mass or Adoration in Latin with Readings and Homily in English at Saint Henry s Cathedral starting at Afterwards, a nice get-together in the parish hall. Welcome! See: cschelsinki.wordpress.com. Fransiskaanimaallikot OFS Ordo Franciscanus Saecularis Syksy toimintavuosi Ohjelmalliset kokoukset tiistaisin kerran kuukaudessa klo Pyhän Marian seurakuntasalissa, Mäntytie 2, Helsinki. Kokoukset ovat avoimia kaikille ja niiden jälkeen on mahdollisuus osallistua iltamessuun klo alustus Jarno Tarkoma OFS aiheesta Espanjalaiset mystikot alustus Lauri Olin aiheesta Pyhä Antonius Padovalainen la klo OFSyhteisön hiljentymispäivä 9.12 alustus Marjatta Tarkoma OFS aiheesta Unkarin pyhä Elisabeth. Lisätietoja kotisivulla: Gregorius-yhdistys Societas Sancti Gregorii Magni Kotisivu gregoriusyhdistys.wordpress.com. Puheenjohtaja Diana Kaley. Moderaattori isä Antoine Lévy OP. Tridentiininen messu su klo Pyhän Henrikin katedraalissa. Henrikin elokuvakerho kokoaa jälleen hyvien elokuvien ystävät Henrikin seurakuntasaliin, Pyhän Henrikin aukio 1, seuraavina torstai-iltoina klo 18: Xavier Beauvois: Jumalista ja ihmisistä Jean Renoir: Tämä maa on minun Walt Disney: Fantasia Tervetuloa entiset ja uudet kerholaiset! Jeesuksen pyhän sydämen maallikot (SCJ) Moderaattori Zenon Strykowski SCJ. Puheenjohtaja Silvia Bertozzi, com. Helsinki: yhdyshenkilö Silvia Bertozzi, Helsingin kokoukset joka kuukauden ensimmäisenä torstaina Pyhän Marian seurakuntasalissa iltamessun ja adoraation jälkeen. Tampere: Yhdyshenkilö Sinikka Meurman, gsm , Turku: Yhdyshenkilö Hilkka Bernard, gsm , E- mail Karmeliittamaallikot (OCDS) Uusi vastuuhenkilö: Eeva Kaario-Kela OCDS, gsm , postitusosoite Martintie 19, Espoo. Ilman pappeja ei kirkko voi elää Hiljainen rukous pappien puolesta Pyhän Henrikin katedraalin sakramenttikappelissa maanantaisin ( ). Rukous Pyhälle Hengelle Rukous pappien puolesta Hiljentyminen Isä meidän -rukous. Kirjallisuuspiiri kokoontuu edelleen Studium Catholicumin tiloissa Ritarikatu 3b. A, 3. krs. maanantaisin kerran kuussa klo Ulla-Lena Lundberg: Jää Pauliina Rauhala: Taivaslaulu Donna Tartt: Tikli Tervetuloa kaikki kirjojen ystävät! Maallikkodominikaanit OP Laici ordinis praedicatorum Vastuuhenkilö: Nikodemus Heikman OP, puh , sähköposti: Kotisivu maallikkodominikaanit.blogspot.fi Maria-klubi Kokoontuu kuukauden ensimmäisenä keskiviikkona: 1.10., ja Aluksi vietetään yhdessä pyhää messua klo 14.00, jonka jälkeen kahvitellaan ja seurustellaan Marian kirkon srk-salissa tulee isä Raimo Goyarrola vieraaksemme; on siis mahdollisuus yleisvikaarin kyselytuntiin. Tervetuloa! Marian legioona kokoontuu joka perjantai Pyhän Marian seurakuntasalissa iltamessun ja adoraation jälkeen noin klo 19. Legion of Mary meets every Friday at St. Mary s parish hall after the Mass and adoration, ca. at 19:00. Rakkauden lähetyssisaret Vironkatu 6 A 12, Helsinki, puh Adoration on Monday at 17:30. Seniorit Seniorit kokoontuvat tiistaina Messu klo katedraalissa ja sen jälkeen kahvit seurakuntasalissa. Tervetuloa! Suomen Samaritas-apu ry Finlands Samaritas-hjälp rf Postitusosoite Rastaspuistontie 3 M 106, Espoo. Kotisivu sites.google.com/site/suomensamaritas. Pankkiyhteys FI Puheenjohtaja Jan Krook, Gsm , Sihteeri Miira Kuhlberg, Gsm , Teresa ry Teresa ry:n syksyn 2014 ohjelma Pyhän Marian srk-salissa: ti syyskauden aloitus, Marja Kuparinen: Lukulampun alla kirjoja pimeneviin iltoihin ti messu (klo 18.00) ja vierailu karmeliittaluostarissa Myllyjärvellä ti teresavainajien muistaminen messussa, esitelmäilta, aihe täsmentyy myöhemmin la joulumyyjäisten valmistelu klo srk-salissa su joulumyyjäiset klo srk-salissa ti joulujuhlat.\n20 FIDES 9 TAKASIVU 20 Artikkeleita Yhä useammin pääsiäisyön juhlavaan ja riemuisaan liturgiaan on tuonut lisänsä myös aikuiskaste, tapahtuma, joka vie ajatukset kauas kirkon alkuaikoihin. Viime keväänä Pyhän Henrikin katedraalissa kastettiin Sara Nevalainen, jonka tietä katekumeenina ja kasteeseen valmistautumista oli seurattu useana paastonajan päivänä. Heräsi kysymys siitä, mikä saa nykyajan nuoren opiskelijan etsimään kastetta, mikä tuo hänet katoliseen kirkkoon? Mikä saa hänet kestämään pitkän kasteelle valmistautumisen ajan? Myös Saraan kaste on vaikuttanut koko ajan syvemmin ja syvemmin. Kun puhuin hänen kanssaan kasteen jälkeen, hän sanoi luottamuksensa Jumalaan lisääntyneen ja hän näkee selvemmin Jumalan läsnäolon elämässään. Myös ensimmäinen rippi oli ollut havahduttava kokemus: Silloin vasta tajusin mitä tarkoittaa, että Kristus kuoli syntieni puolesta! Tähän hetkeen pääseminen oli vienyt pitkän ajan, valmistautumisaika on pitkä ja vakava, mutta Sara sanoo kumminsa Lucian olleen hänelle erinomaisena tukena. Ei ollut helppoa seistä kerta kerran jälkeen koko seurakunnan edessä, kun odotti hartaasti päivää, jolloin lopulta sai osallistua ensimmäiseen kommuunioonsa kastettuna katolilaisena. Sara Nevalainen kertoo itse, että kun hän 11-vuotiaana alkoi kiinnostua siitä, onko Jumalaa olemassa, hänen perheensä, vaikka ei oikeastaan uskonutkaan Jumalaan, oli hyvin avoin ja myönteinen tyttärensä etsinnälle. Sara sanoo itse: Minä uskoin yhteen Jumalaan ja olin enimmäkseen kiinnostunut islamista sekä itämaisista uskonnoista. En voinut hyväksyä kristinuskoa, koska en ymmärtänyt, miten Jumala voisi olla yksi ja kolme samaan aikaan. Sitten osallistuin yliopistossa filosofian kurssille ja tutustuin Augustinukseen ja Tuomas Akvinolaiseen. He auttoivat minua ymmärtämään. Pyhä Kolminaisuus on tuottanut vaikeuksia monelle ja tuottaa yhä edelleen. On toki helppoa uskoa vain yhteen jumalaan, yhteen opettajaan ja käskijään, kuin Jumalaan, joka sanoo olevansa kolmessa muodossa yksi ja sama Jumala. Juuri mainitut suuret kirkkoisät ovat auttaneet monia löytämään ykseyden kolminaisuuden moninaisuudessa. Vaihto-oppilaana USA:ssa Sara kävi sikäläisen perheensä kanssa baptistikirkossa, ja palattuaan Suomeen hän alkoi käydä messuissa, tutustui ihmisiin ja alkoi käydä johdantokurssia jo toissa kevää- Ihminen etsii ja löytää ja kastetaan Kristukseen nä, kävi seuraavana syksynä myös neokatekumenaalien katekeesissa ja sanoo olevansa heille paljosta kiitollinen. Keväällä hän halusi tulla kastetuksi, ja pitkä valmistautuminen alkoi. Kirkon aikuiskasteen liturgia syventää kerta kerralta kastettavan, ja myös läsnä olevan seurakunnan, ymmärrystä siitä, mitä kasteessa todella tapahtuu. Voi kuvitella, miten mahtava tapahtuma se on ollut alkukirkossa, kun pakanat kohtasivat kasteessa yhden Jumalan, kun taas nykyaika on ripotellut erilaisia jumalia ja jumaluuksia lähes jokaiselle mielensä mukaan. Taivaallisena tukena hänelle ovat olleet rukouselämässä etenkin Neitsyt Maria ja pyhimykset, varsinkin hänen nimikkopyhimyksensä pyhä Clara. Fransiskaanihengellisyys on aina ollut häntä lähellä, sen luonnon rakkaus ja yksinkertaisuus on puhutellut häntä vahvasti. Sara opiskelee metsäekologiaa ja oli kesällä opintomatkalla Laosissa. Siellä hän osallistui messuihin eri kaupungeissa ja totesi, että kristittyjen tilanne Laosissa on hyvin vaikea, heihin kohdistuu vainoa ja vihaa. Kaste aikuisena on toisaalta jotakin enemmän kuin kaste lapsena, siihen sisältyy oma tietoinen valinta, kun lapsen puolesta valinnan tekevät ja hänelle kasteen lahjan valitsevat vanhemmat. Sara Nevalainen löysi tien Kristuksen luo hyvin samoin perustein kuin alkukirkon kastettavat, joista suurin osa oli aikuisia. Vasta vuosisatojen ja -tuhansien kuluttua olemme samassa tilanteessa kuin 2000 vuotta sitten on yhä runsaammin aikuisia joita ei ole kastettu. Heillä on edessään sama etsiminen ja löytäminen, sama Kristuksen päälleen pukeminen kuin ensimmäisillä kristityillä. Tuula Luoma OP Kuva Pekka Rantakari JOHDANTOKURSSI HELSINGISSÄ Helsingin katolisten seurakuntien yhteinen johdantokurssi on yleensä joka toisena maanantaina klo Pyhän Henrikin katedraalin seurakuntasalissa (Pyhän Henrikin aukio 1) oheisen aikataulun mukaisesti. Johdantokurssi on tarkoitettu sekä niille, jotka haluavat oppia tuntemaan katolisuutta entistä paremmin, että niille, joiden on tarkoitus liittyä katoliseen kirkkoon. Kaikille avoin kurssi päättyy toukokuussa. Kurssi on ilmainen eikä sille tarvitse ilmoittautua. Kurssin materiaalina käytetään pääasiassa Katolisen kirkon katekismusta. Katekismus ja muuta katolista kirjallisuutta on esillä sekä kurssilla että Katolisessa kirjakaupassa: katolinenkirjakauppa.net. Lisätietoja pappiloista (Henrik tai Maria ). USKONTUNNUSTUS Pyhä Kolminaisuus (isä Raimo Goyarrola) Jeesus Kristus (isä Robert Galla SCJ) Kirkko (isä Manuel Prado) Raamattu, traditio ja opetusvirka (piispa Teemu Sippo SCJ) KRISTILLISEN SALAISUUDEN VIETTO Kaste (isä Matthew Azzopardi) Vahvistuksen sakramentti (isä Rafal Czernia SCJ) Eukaristia (isä Ryszard Mis SCJ) Rippi ja sairaiden voitelu (isä Joosef Dang) Avioliitto (isä Manuel Prado) Pappeus (isä Zdzislaw Huber SCJ) ELÄMÄ KRISTUKSESSA Käskyt I (isä Marco Pasinato) Käskyt II (Javier Salazar) Käskyt III (isä Ryszard Mis SCJ) RUKOUS KRISTILLISESSÄ ELÄMÄSSÄ Kirkkovuosi, rukous ja hartauksia (isä Federico Spanó) Neitsyt Maria ja pyhät (sisar Barbara USJK) Sääntökunnat ja kongregaatiot (Tuula Luoma) Eläminen kirkon yhteydessä (Marko Tervaportti) Kirkkoonotto ilmoitetaan myöhemmin.