Klassikkomainen tuote vuosien takaa - Kakkumascara Joe Blascolta - Paletilla\nSitä saa taas, nimittäin kakkumascaraa! Kakkumascarat ovat olleet hitti tuotteita vuosia sitten ja edelleen lähes viikottain törmään kosmetiikkamyyjänä kysymykseen, että löytyykö myynnistä kakkumascaraa? Kakkumascaroita hakee huomattavasti itseäni vanhemmat naiset, jotka ovat vuosia luottaneet kakkumascaran voimaan. Kakkumascara on itselleni täysin tuntematon tuote, mutta ilmeisemmin sen tehokkuuteen luottaa moni.\nTiesittekö, että kakkumascarat kehitettiin 1920-luvulla? Kyseessä on siis todella vanha kosmetiikkatuote joka vuosien saatossa katosi myynnistä meikkihyllyiltä. Nyt kuitenkin moni brändi on tuonut kakkumascarat uudelleen markkinoille. Yksi näistä brändeistä on Joe Blasco! Kakkumascarassa väri on kiinteässä pannussa kiinni kakkumaiseen tapaan josta pakkauksesta löytyvällä ripsiharjalla harjataan väriä ja viedään ripsiin. Lopputuloksena pitäisi olla näyttävä ja tuuhea lopputulos.\nVaikka itselleni kakkumascara on tuiki tuntematon meikkituote niin hihkuin samaan aikaan innostuksesta kuin kauhusta kokeilla tuota kulttimaista tuotetta. Ennen vanhaan ripsiharja kasteltiin kuolalla, sillä sen ansiosta tuotetta tuli reilummin harjaan ja näin lopputulos oli kuulemma näyttävämpi. Lieneekö tässä syy, että kakkumascaran kokeileminen samaan aikaan innostutti, että kauhistutti?\nJoe Blascon klassikkomainen kakkumascara lupaa erittäin pitkäkestoisen lopputuloksen sekä tuuheat ja näyttävät ripset. Kakkumascarahan ei ole pelkkä mascara vaan samalla tuotteella saa tehtyä vaikka myös rajaukset! Ei muuta kuin ripsiharja veden alle ja kokeilemaan, että onko tämä klassikkomainen kakkumascara todella niin hyvä mitä monet ovat kehuneet ja toivoneet takaisin markkinoille!\nKakkumascaralla näyttävät ja tuuheat ripset?\nPelon sekaisin tuntein kastoin ripsiharjan veden alle ja lähdin saavuttelemaan niitä näyttäviä sekä tuuheita ripsiä mihin kakkumascaroiden pitäisi pystyä. Ensimmäisenä kiinnitin huomiota siihen, että ripsiharjaan tarttuu väriä todella vähän kerrallaan eikä väri kerrostunut ripsiin muutaman kerran laitoin jälkeenkään. Mulla on luonnostaan todella ohuet ja mitään sanomattomat ripset, mutta sanottakoon ettei ripseni ollut ikinä käyttänyt näin onnettomilta miltä kakkumascaran laiton jälkeen! Vaikka näyttäviä ja tuuheita ripsiä en kakkumascaralla saanutkaan aikaan niin pysyvyys on verrattavissa tavalliseen ripsiväriin. Onnettomat ripset voivat johtua siitä, että itselläni on pientä kankeutta käyttää kakkumascaroita. Nestemäisen koostumuksen ansiosta kakkumascaralla saa varmasti tehtyä rajaukset!\nJos ripsivärien sanotaan olevan epähygieenisempia meikkituotteita mitä markkinoilta löytyy ja niiden käyttöikä rajoittuu kolmeen kuukauteen, niin miten on kakkumascaroiden laita? Itseäni lähinnä hirvittää tuo avonainen pakkaus josta erillisellä ripsiharjalla harjataan väriä irti ja tuotetta laitetaan siitä suoraan silmille. Harja täytyy pestä jokaisen käyttökerran jälkeen ja jos haluaisi pitää bakteerit loitolla niin käytännössä harja pitäisi huuhtaista ja pestä jokaisen vedon jälkeen. Omassa käytössähän tämä ei juurikaan haittaa, mutta samanlailla kaikki lika kiinnittyy kakkumaiseen muotoon kuin kulkeutuu sinne ripsiväri purkkiin. Tätä asiaa miettiessä ostan mielummin tavallisen ripsivärin joka jo melkein kuivuu kolmen kuukauden ajassa kuin heitän roskiin varmasti melko koskemattoman näköisen kakkumascaran jossa tuotetta riittäisi vielä pitkän aikaa.\nOli todella hauska päästä tutustumaan kakkumascaroiden maailmaan, sillä jatkuvasti niitä kysellään! Toivottavasti monet kakkumascaroihin luottaneet ihmiset saavat tiedon siitä, että näitä klassikkomaisia kakkumascaroita on jälleen saatavilla. Tiedän, että monet ovat nuoruudessaan päässy tutustumaan kakkumascaroihin joten kertokaa onko teissä kakkumascaroiden käyttäjiä vai oletko meikkauksen alottaneena tutustunut jo tavalliseen ripsiväriin!\nOnko kakkumascarat itsellesi tuttuja tuotteita nuoruudesta vai oletko käyttänyt alusta asti tavallista ripsiväriä?\nMä olen aloittanut esiteininä ripsivärin käytön juuri kakkumascaralla… tämä tapahtui siis 60-70 lukujen taitteessa;) Silloin ei muistaakseni juurikaan ollut nykyisen kaltaisia ripsivärejä, joten ei ollut oikein vaihtoehtojakaan. itse en kyllä käyttäisi enää kakkumascaraa juuri mainitsemistasi syistä: minusta se on todellakin epähygieeninen verrattuna tuubimascaraa, jossa myös on omat ongelmansa säilyyvyyden yms. kannalta. Kakkumascaraa joutuu aika kauan tahkoamaan ripsiin, että saa väriä ja tuuheutta, joten kyllä normimascara (vähän huonompikin) hoitaa homman paremmin. Mä aloitin muistaakseni Ricilsin ja Arcancilin kakkumascaroilla (näitä merkkejä ei ole enää ollut myynnissä pitkään, pitkään aikaan).\nOlipa hauska nostalgiapostaus. Ehkä joku kaipaa kakkumascaroita, mutta minä en!\nVarmasti moni sinun ikäluokkaa oleva on kokenut kakkumascaroiden ihmeellisen maailman, mutta nykypäivänä juuri kukaan ei tiedä edes mikä on kakkumascara!\nEpähygieenisuus sekä todella mitään sanomaton lopputulos kyllä pisti mietityttään tuotteen toimivuudessa, mutta kiva kuulla ettei se välttämättä ollut kiinni vain alku kankeudesta vaan tuotetta todella joutuisi työstämään ripsille!\nToivotaan kuitenkin, että vaikka kakkumascarat ei meitä ihastuta niin ne jotka tätä tuotetta on markkinoille kaivannut niin myös löytää sen 🙂\nMä en ollut tällaisesta kuullutkaan ennen kuin näin sun Instakuvan tästä tuotteesta 😀 Mä sain vähän aikaa sitten Ben Nyen kakkueyelinerin ja aloin heti miettiä voisiko se toimia myös ripsissä, jos joskus jaksaisi testata sitä erillisen ripsiharjan kanssa! Eyelinerina se toimii tosi hyvin ja sillä saa kauniit rajaukset 🙂 Tosin mä vaadin ripsarilta todella, todella paljon eikä toi sun kuvailema lopputulos kyllä ihan vastaa sitä, mitä itse haen 😀 Kiva kuitenkin, että markkinoille tuodaan takaisin tällaisia vanhoja tuotteita, jos niille kerran on kysyntää!\nUskon, että kakkueyeliner sopii ripsiin yhtä hyvin kuin kakkumascara eyelineriksikin 🙂\nLopputulos oli kyllä mielenkiintoinen ja moni huonompikin ripsiväri hoitaa homman jopa paremmin.\nOon samaa mieltä siitä, että onneksi vanhoja hyviä tuotteita tuodaan takaisin markkinoille mikäli niille vain riittää kysyntää 🙂


Sivuja: 1 2 3  5 6 ... 60\nKirjoittaja Aihe: Netatmot EWN:ään (Luettu 64395 kertaa)\n« Vastaus #30 : Tiistai, 17.10.2017, 15:56 »\nLainaus käyttäjältä: einari - Tiistai, 17.10.2017, 15:08\nnetatmo väittää että vardön asema on Fridtjof Nansens Gate:lla, (myös wu) .. taasen enw:n kartta että Kongens gatella, toisaalta voisi olla myös dronningens gatella kun väliin jää ..\nHuomannut kanssa että välillä antaa tuo geokooderi pikkasen eri kadut. Syy lienee koordinaattien pyöristystä jossain matkan varrella tai jotain. Yksi syy miksi tavoite olisikin että paikkanimenä olisi kylä/kaupunginosa eikä katu\n« Vastaus #31 : Tiistai, 17.10.2017, 19:27 »\nweatherc , olemme käyneet monta keskustelua netatmosta enkä väitä että se löisi davisia, mutta on siinä monia hyviä puoliakin.. lämpötilamittaus on yksi sellainen, jos on oikein sijoitettu.. eikä muutkaan arvot kovinkaan tuulesta temmattuja ole.\nSanoisin että tämä pätee aika pitkälle kaikissa asemissa, kunhan ne asentaa oikein ja tekee tarvittavat justeeraukset kuten rakentaa kunnon säteilysuojan jos aurinko pääsee siihen paistamaan.\nValitettavasti se on vaan niin että osa niistä jotka liittävät asemansa verkostoihin (WU, EWN, jne) vähät välittävät onko data oikein vai ei. Ja väittäisin että mitä kalliimpi härpäke sitä enemmän sen sijantiinkin panostetaan noin yleisesti ottaen. Koska netamoja on aivan tolkuttomasti niin on niitä väärin sijoitettujakin enemmän, ja että liittää ittensä WU:hun autmaattisesti oli se asennettu miten tahansa (toisin sanoen setuppi on tehty tac´vallaan liian helpoksi), siitä ehkä tulee se "surkeus siinä".\nYhtä asiaa taas kysyisin.. aina kun avaa EWN:n kartan.. on se etelä-keskeinen.. niinpä kysymys kuuluu, voisiko siihen rakentaa sijainnin perusteella olevan keskityksen, tai sitten missä viimeksi on ollut?\nSivuston ylläpitäjä jossa tuo kartta on pystyy määrittämään oletus-keskipisteen. Eli mene hollantilaiselle sivulle jossa EWN-kartta niin näyttää kartta todennäköisesti Hollantia. Tämän lisäksi siinä on kyllä paikannus-keskipiste. Yks versio on laitteella jossa GPS, jolloin sen pitäisi mennä laitteen sijannin mukaan. Noin se on ainakin joskus ollut ajatus että sen pitäisi toimia. Tosin voi hyvin olla ettei se paikannus toimi, en ole vähään aikaan testannut.\nToinen mahdollinen olisi (kuten normi läppärit) että otetaan ip-numeron tiedoista maa ja keksitetään se sen mukaan. Tosin esim Suomessa olisi keksipiste oman kokemuksen mukaan aika usein edelleen Helsingissä tai sitten oulun korvilla koska meitin rakkaat operaattorit ovat surkeita tuon ip-geodatan kanssa.\n« Vastaus #32 : Tiistai, 17.10.2017, 20:27 »\nLainaus käyttäjältä: einari - Tiistai, 17.10.2017, 20:22\nKiitoksiavastauksesta.. pitää paneutua hieman tuohon karttahommaan..\nlaitoin sinne rabothyttaan viestin sitten englanniksi.. onko tämä ok?\n« Vastaus #33 : Keskiviikko, 18.10.2017, 23:11 »\nBugi löydetty toplistasta Netatmojen puuskatuulien kohdalla (Rabothyttan failaavat tuulilukemat auttoi huomaamaan sen). Katsotaan jospa nollaantuis ens yönä...\n« Vastaus #34 : Torstai, 19.10.2017, 19:41 »\nLainaus käyttäjältä: weatherc - Lauantai, 14.10.2017, 14:26\nNo jopas, olikohan .js tiedostopääte liian arveluttava Koitetaanpa naamioida sitä hieman...\n« Vastaus #35 : Torstai, 19.10.2017, 21:37 »\nLainaus käyttäjältä: einari - Torstai, 19.10.2017, 19:08\nOn sillä MET:lläkin ongelmia..\nEi ole MET:in vika vaan häkkyrän joka nuo tiedot hakee. Nimittäin vaikka norsket olivat edelläkävijöitä lähes kaikessa avoimeen säädataan liittyen niin simppeliä keinoa hakea sääasemien dataa he eivät osaa rakentaa. Ne pitää hakea jostain klimaattiportaalista josta ne tulevat yksitellen ja yksi arvo keraallaan...\nTuo -100 johtuu siitä ettei kaikilla MET:in asemilla ole lämpötilaa ja kannan oletus-arvo on -100.\nLainaus käyttäjältä: Leka - Torstai, 19.10.2017, 19:41\nJuu, nyt tuli. Jeps, ainakin GMail ei taida lähettää js-päätteisiä filuja.\n« Vastaus #36 : Sunnuntai, 29.10.2017, 09:57 »\nMulla näyttää mittarit Netatmojen osalta ihan oikeata aikaa mutta käppyrä kulkee jostain syystä tunnin jälessä.\nTuon viiveen oon mäkin huomannut. Sen huomaa hyvin silloin kun lämpötila muuttuu esim Salon asemien kohdalla jossa on useampi asema 20 km säteellä. Sille ei mitään oikeen voi muuta kun laittaa palautetta Netatmon suuntaan koska EWN:hän lukee sokeasti mitä API:sta tulee ja lyö siihen tämän hetken aikaleiman päälle.\nYleisesti ottaen ovat nuo aikavyöhykkeet perkeleestä.\nEWN:än sisäinen kello käyttää CET/CEST:tä eli keski-euroopan aikaa.\n« Vastaus #37 : Tiistai, 31.10.2017, 06:18 »\nNetatmo asemien tullessa EWN:ään, on tuo yksityisten asemien https://euweather.eu/pwstable.php?fi\nlista muodostunut pitkäksi.\nVoisiko tuota muuttaa siten, että voisi valita haluaako katsoa , etelä-, keski-, tai pohjoissuomen asemien tietoja, kukin omalla välilehdellä?\n« Vastaus #38 : Tiistai, 31.10.2017, 10:23 »\nLainaus käyttäjältä: ahpe - Tiistai, 31.10.2017, 06:18\nOon huomannut saman asian. Tuollainen etelä/keski/pohjoinen-jako onnistunee kyllä.\nSinne näyttää tulleen myös nippu asemia joilla ei ole nimeä/maata eli geokooderi ei ole saanut mitään vastausta koordinaateille. Ne joilla ei ole maata näkyy "omana maana" listassa. Pitää miettiä mitä tehdä niille niin ettei tuollaista maatonta listaa tulisi.\n« Viimeksi muokattu: Tiistai, 31.10.2017, 10:35 kirjoittanut weatherc »\n« Vastaus #39 : Tiistai, 31.10.2017, 23:42 »\nitsekkin olen asiaa ajatellut samaa asiaa, ajatellut jotta olisiko mahdollista sellainen vaikkapa 100 km säteellä omasta paikasta-jako... mutta tuokin systeemi on hyvä parannus listaan\nPaikannus on pikkasen hankala tällaisessa sivussa joka pitäisi toimia myös normi tietokoneella. 100% luotettavaa tapaa tunnistaa mobiili-laitetta kun ei ole ja sen liäksi pitäisi saada selville onko siinä GPS vai ei. Ilman GPS:hän antaa paikannus tulokseksi esim Helsingin riippumatta missä on fyysisesti, syy lienee se että IP-numeroiden tiedoissa olevat koordinaatit on laitettu Helsingin mukaan.\nTuosta taas tulikin mieleen että sopisi yksi netatmo nauvon ja houtskarin väliin, rymättylän eteläpuolelle kattiluotoon.. yritän mainostaa Gäsgivarsin Leolle.. jospa matkailuyrittäjänä innostuisi, siellä palvelu pelasi.\nTurunmaan saaristoon sopisi useampikin sääasema. Korppoo, Jurmo, Utö jne. Nauvossahan on Rostin Davis joka oli ensimmäisiä yksityisiä sääasemia-sivuja jota tiedän\n10 vuotta tuli asuttua Korppoossa nuoruudessa ja mm. opeteltua auton talviajoa jäisellä Saaristotiellä\nOikeastaan, minulla olisi kysymys weatherc:lle.. vai saako sanoa henkalle?\nJos kysyn sitä viiveasiaa netatmolta, niin miten muotoilen kysymyksen, onhan kyse api.public.api:sta mistä tiedot haetaan, mutta asiaa miettiessäni.. luin jostain että olemme kesäaikaan cet/cest-ajasta +3 ja normaali- eli talviajassa +2, eli se selittäisi miksi lauantain-sunnuntain välisenä yönä viiveestä katosi tunti..\nJotain tyyliin että miksi API:n publicdata on jäljessä/päivittyy viiveellä vaikka API:ssa olevat aikaleimat väittävät datan olevan ajantasalla.\nCET on talvella UTC +1 ja me ollaan UTC +2. Kesällä on erot +2 ja +3.\nAikaleimat EWN:än kannassa ovat UTC:ssä koska se on helpoiten niin. Esim PHP:ssä laittaa haluttu aikavyöhyke + antaa UTC:ssä olevan leiman niin on tulos aika halutussa muodossa. Se miksi Netatmojen käppyrät ovat tunnin jälessä on vielä vähän arvoitus, itse data lienee oikein mutta aikaleima on tunnin jäljessä.


Vaihdevuosien ajankohtaa voidaan ennustaa matemaattisten mallien avulla | Jyväskylän yliopisto\n20.4.2021 07:30:00 EEST | Jyväskylän yliopisto\nTutkijat ovat selvittäneet elämäntapojen olevan yhteydessä vaihdevuosien alkamisikään. Kuva: Jyväskylän yliopisto\nLuonnollinen menopaussi tarkoittaa ajankohtaa naisen elämässä, jolloin kuukautiset loppuvat munasarjojen toiminnan luonnollisen heikkenemisen seurauksena. Länsimaissa se tapahtuu keskimäärin 51 vuoden iässä, mutta ajankohta on hyvin yksilöllinen ja vaihtelee 40:n ja 60:n ikävuoden välillä. Myös menopaussia edeltävä siirtymävaihe, jolloin kuukautiset muuttuvat epäsäännöllisiksi ja vaihdevuosioireiden kokeminen yleistyy, on pituudeltaan yksilöllinen.\nTutkimuksessa havaittiin, että korkeammat sukupuolihormonitasot (estradioli ja FSH), epäsäännölliset kuukautiset ja vaihdevuosioireiden kokeminen ennustavat lähestyvää menopaussia. Lisäksi elämäntapamuuttujien, kuten fyysisen aktiivisuuden, alkoholinkäytön ja tupakoinnin, lisääminen malliin paransi tehtyjen mallien ennustemallien tarkkuutta, vaikka nämä kaikki eivät tässä tutkimuksessa olleetkaan tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä menopaussin ajankohtaan.\nMenopaussi ei vaikuta ainoastaan naisen mahdollisuuksiin tulla raskaaksi, vaan sen ajankohta on yhteydessä myös muun muassa sydän- ja verisuonitautien, monien syöpien ja osteoporoosin riskiin.\n- Vaikka tulevan menopaussin ajankohdan määrittäminen tarkasti on vaikeaa, likimääräinenkin arvio siitä voi olla erittäin hyödyllinen. Menopaussin ennakointia tarvitaan terveyteen, perhesuunnitteluun ja vaihdevuosioireiden hoitoon liittyvissä kysymyksissä, kertoo väitöskirjatutkija Matti Hyvärinen Gerontologian tutkimuskeskuksesta Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisestä tiedekunnasta.\nTutkimuksessa muodostettujen ennustemallien avulla menopaussin ajankohta pystyttiin ennustamaan keskimäärin noin puolen vuoden tarkkuudella tutkimukseen osallistuneille keski-ikäisille naisille.\n- Kehitettyjä ennustemalleja voidaan tulevaisuudessa soveltaa esimerkiksi vaihdevuosilaskurin muodostamiseen, jonka avulla myös nuoremmat naiset voisivat arvioida tulevan menopaussin ajankohtaa, Hyvärinen sanoo.\nTutkimus toteutettiin Gerontologian tutkimuskeskuksessa Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa osana laajempaa Estrogeeni, vaihdevuodet ja toimintakyky (ERMA) -tutkimusta, jota johtaa akatemiatutkija Eija Laakkonen. ERMA-tutkimuksen osallistujat olivat 47–55-vuotiaita Jyväskylän seudulla asuvia naisia. Vaihdevuosien siirtymävaiheessa olleet naiset kutsuttiin seurantatutkimukseen, jossa he kävivät mittauksissa 3–6 kuukauden välein, kunnes heidän todettiin ohittaneen vaihdevuodet. Tutkimusprojektia ovat rahoittaneet Suomen Akatemia, Euroopan komissio ja Juho Vainion säätiö.\nVäitöskirjatutkija Matti Hyvärinen, matti.v.hyvarinen@jyu.fi, 050 5358691


Lately - Jonna Leppänen\nOlen niin nauttinut siitä, että pääsee taas laittamaan omaa kotia! Paljon on päässä suunnitelmia ja inspiraatiota, ja oma koti tuntuu maailman parhaimmalta paikalta viime kuukausien jälkeen. Vitriinin yllä nököttävän Diptyquen kynttilän ostin tuliaisina Ranskasta, kaikki muu onkin itse asiassa isovanhemmilta perittyä antiikkia. Kotijuttuja kuitenkin omassa postauksessaan, jahka ehdin kuvata!\nHellepäivinä ei lämmin kahvi juuri maistu, joten auringotosta taukoa pitäessäni olen tehnyt kotona viilentävää jäälattea. Eikun jääpalat ja tuplaespressot pohjalle ja loraus kylmää maitoa päälle, ah!\nSisustusinspistä tarttui mukaan myös Elloksen ensi syksyn pressitilaisuudesta. Elloksen valikoima on kyllä parin viime vuoden aikana yllättänyt positiivisesti ja etenkin matot miellyttävät silmääni, katsokaa vaikka tuotakin turkoosia kaunotarta. Myös pöydällä olevan kultaisen lyhdyn ottaisin vaikka heti kotiani koristamaan. Stailaus oli muuten ihanan Lauran käsialaa, ei ihmekään että oli niin kaunista!\nHitaita aamuja, joista olen ottanut lomamoodissa kaiken irti. Olen kuitenkin yrittänyt päästä suhteellisen ajoissa ylös, jotta päivät eivät menisi ihan hukkaan. Aloitan lähes aina päiväni läppärin ääressä aamiaisen ja kahvikupin kera.\nIhanat kesäpäivät- ja illat sekä eloisa Helsinki. Olen viettänyt paljon aikaa ystävien kanssa, niin extempore-aamiaisilla, iltapäiväkahveilla, kisakatsomossa kannustamassa Suomea, parvekkeella istumassa lämpöistä iltaa tai ihan vaan sohvannurkkaan vallottautuneena. Ihan parasta! PS. Häpeäkseni myönnän, että kävin Cafe Regatassa elämäni ensimmäistä mutta en varmasti viimeistä kertaa – sen verran vakuutuin maistuvista korvapuusteista.\nViime aikojen käytetyimmät popot ovat ehdottomasti olleet tennarit – niin farkkujen, shortsien kuin mekonkin kaverina. Tuntui oudolta laittaa baltsut pitkästä aikaa jalkaan, kun on tottunut tennareiden superpehmeisiin pohjiin. Tämä mekkoasu tulossa pian näytille!\nTänään taas pyörähtää käyntiin viimeinen lomaviikkoni, huh miten nopeasti aika on mennyt. Onneksi säät hellivät yhä! Starttaan viikon aamupalatreffeillä, ja lupaan raportoida brekusta tännekin, mikäli osoittautuu hyväksi. Ihanaa uutta viikkoa!\n← Currently Inspired & Sunday Sale\tDaytime Dress with Sneakers →\n30.05.2016 at 07:25\n30.05.2016 at 11:57\n30.05.2016 at 08:07\nKivoja kuvia :-) Paljon Diptyquen kynttilällä oli Ranskassa hintaa? Oletko vielä polttanut sitä? Onko hyvän tuoksuinen :-)\nKiitos :) Se oli jotain 45€:n luokkaa, kröhöm, paljon siis :D En ole vielä polttanut, katsotaan tuleeko tuo säästettyä vasta syysiltoihin! Tuo Baies oli ehdoton suosikkini, nuuskin pitkään eri vaihtoehtoja ja lopulta löytyi tämä, johon ihastuin.\nmistä tuo sinun huivisi? todella kaunis ja mielellään itsellekin kotiuttaisin <3\nSe on Balmuirin ihana Como-silkkihuivi, näkyy paremmin huomisessa asupostauksessa! :)


Sirkan Blogi: Aurinkoinen sunnuntai Solig söndag\nsirkkis 22 juli 2012 19:36\nMukavia ne ovat vain puutarha kärsii.\nSirkka 22 juli 2012 21:04\nSirkkis, niin kärsii. Ja lisäksi kai ne kuljettavat niitä punkkeja eli puutiaisia.\nTillariina 22 juli 2012 22:26\nMonta vuotta sitten meidän naapurin vajan takaa kurkisti peura. Se vaja on ihan meidän tontin rajalla. Ajattelin silloin, että noista tulee vielä vaiva, mutta meidän kadulle muutti sittemmin perheitä, joilla on koiria ja ei oo peuroja sen koommin näkynyt. Yritä napata kuva niistä!\nSirkka 22 juli 2012 23:58\nKoirat ne tietysti niitä säikyttelee. Kissakin kuulee, missä niitä on, muttei niitä häiritse. Olen kyllä nappaillut kuviakin, paitsi nyt en ole ehtinyt sopivalle kohdalle. Otan kyllä, jos tilaisuus tulee, ne ovat arkoja eläimiä, vaikka tulevatkin asutuksen lähelle.\nTarina 23 juli 2012 10:29\nPuutarhasi on niin runsas, jotta siitä taitaa riittää nautintoa peuran suuhun ja puutarhurin silmille.\nNoh, kyllähän se voi harmittaa, jos peura pistelee poskeensa lempikukkaset.\nSirkka 23 juli 2012 11:32\nKyllä sieltä riittää peurankin suuhun. En sen kummemmin harmittele, toivoisin vain joskus näkeväni nuo kuunliljat kukassa ja kasvamassa runsaammiksi. Se on vaikeaa, kun nuput varsineen ja lehdet syödään sitä mukaa kun niitä ilmestyy. Vaan eivät syö kaikin paikoin, parissa muussa paikassa ne saavat kasvaa rauhassa. Ja kun muutenkin otan aika rennosti tuon puutarhanhoidon, niin vain odottelen parempaa onnea seuraavana kesänä! Viikko alkoi sateisella maanantailla täällä. Mutta muuten on kesäistä. Kiitos samoin sinulle!\nPettas 23 juli 2012 19:04\nSå fint med rådjurskillingen och mamma geten:). Det är extra fint att få vara med om att ha skogens djur så nära sig...samma sak har vi här. På södra sidan, mot vägen, av flädern ligger mamma Elin med sin lilla...och vi kan ju inte klippa gräset.:)\nSirkka 23 juli 2012 20:16\nJag håller med, inte vill man störa dem när de nu har tagit sin tillflyktsort här. Inte blir det något trädgårdjobb på nära håll där jag såg dem! Hoppas vi får litet soligare väder igen, ha en bra vecka:)\nönskas av Sirkka\nSusanna 24 juli 2012 09:36\nMikä luonto sinulla onkaan seurattavana omalla pihallasi... Mahtavaa!


Eränkävijäin kuningas (12) | YLE Teema | yle.fi\nEränkävijäin kuningas (Across the Wide Missouri, USA 1951) on Clark Gablen tähdittämä seikkailuelokuva, joka johdattaa toukokuun Kino Klassikot erilaisten sankareiden maailmaan. Sarjaa jatkaa kesäkuuhun ajan eräs suurimmista elokuvasankareista, Gary Cooper, jota ennen nähdään Tyrone Powerin elokuvia.\nEränkävijäin kuningas kertoo eri kansallisuuksiin kuuluvista turkismetsästäjistä, jotka 1830-luvulla samoilevat Kalliovuorilla kerääntyen aina välillä yhteen juhlimaan ja myymään saaliitaan. Eräs heistä on Flint Mitchell (Gable), joka päättää johtaa 30 miehen joukkonsa mustajalka-intiaanien maille. Varotoimena hän menee ensin naimisiin heimopäällikön tyttären kanssa luodakseen hyvät välit intiaaneihin, ja vasta ajan mittaan hän oikeasti kiintyy vaimoonsa.\nElokuvaa leimaa sen tekoajalle vielä harvinainen näkemys valkoisen sivistyksen turmelevasta vaikutuksesta niin luonnon kuin alkuperäiskansojen suhteen. Flintillekin vain metsästys ja voitontavoittelu ovat tärkeää, kunnes intiaanivaimonsa välityksellä hän alkaa ymmärtää myös intiaanien tapoja, perinteitä ja kulttuuria. Flint juurtuu yhä syvemmälle intiaanien elämään mutta joutuu huomaamaan, ettei sopusointua voi enää saavuttaa kun aikaisemmat veriteot ja kostonjano tekevät rauhanomaisesta yhteiselosta mahdottoman.\nMonissa ohjaaja William A. Wellmanin elokuvissa villi länsi ja erämaa merkitsivät vapauden ja puhtaan elämän tyyssijoja, jotka valkoisten ahneus ja ahdasmielisyys väistämättä turmelivat. Eränkävijäin kuningas oli varhaisia intiaaneihin myönteisesti suhtautuvia elokuvia, mutta tästä Wellman joutui myös kärsimään. Studio leikkasi liian intiaanimyönteiseksi katsomansa elokuvan tylysti uudelleen, lisäsivät kertojan osuuden ja jättivät Wellmanin terävimmät kannanotot leikkaamon lattialle.\nTällaisena torsonakin Eränkävijäin kuningas on luistavasti ohjattu ja kiinnostava western, jonka kuvaamaa villin lännen ajanjaksoa on harvoin käsitelty elokuvissa. Näyttelijät tekevät rennon vapautunutta työtä mikä sopii elokuvan rehevään sekoitukseen rajaseudun usein katkeria seikkailuja ja rempseää huumoria.\nWilliam C. Mellorin hehkuva värikuvaus korostaa luonnonmaisemien raikasta ja turmeltumatonta kauneutta. Eränkävijäin kuningas on paria kohtausta lukuun ottamatta filmattu kokonaan Coloradon aidoissa vuorimaisemissa.\nElokuva on fiktiota, mutta sen taustalla on populaarihistorioitsija Bernard DeVoton 1800-luvun turkismetsästyksen huippuvuosia käsittelevä teos, Pulitzer-palkittu "Across the Wide Missouri" vuodelta 1947.\n(Across the Wide Missouri/USA 1951) O: William A. Wellman. N: Clark Gable.


Big Mama´s: Neuvolan kuulumiset ja päivän hyvä teko\nLähettänyt Laura/Big Mama´s klo 21.57\nAnonyymi 13. syyskuuta 2013 klo 0.35\nMulla todettiin raskausdiabetes jo viikolla 14, eli ihan muutama päivä sitten. On ollut mieletön stressi ja masennus, kun ei osaa oikein mitään syödä pelkäämättä.\nTuo on ongelma mullakin, että aamuisin arvo on liian korkea, nukun mielellään juuri 10h, joskus jopa pidempäänkin syömättä. Pitääkö munkin alkaa herätä syömään öisin esim leipää, mitä itse syöt?\nlola 13. syyskuuta 2013 klo 11.12\nAluksi join öisin lasillisen mehua tai mehukeittoa, mutta musta se heräily oli aika työlästä. Kätilö sitten neuvoi syömään hyvän iltapalan ja sillä mulla on pysynyt paastosokeri kurissa! Syön illalla yleensä vain hieman ennen nukkumaan menemistä (nyt lopussa se on kyllä valitettavasti aiheuttanut närästystä), useimmiten 2 jälkiuuni ruisleipää, niissä se hiilihydraatti on hitaasti vapautuvaa. Oon sitten ottanut tämän iltaisen hiilari määrän huomioon, esimerkiksi syömällä vain yhden lämpimän ruoan tai skippaamalla välipalan. Ja hyvin on pysynyt arvot! Mulla on nyt rv 38+6 ja eilen sain luvan lopettaa mittaukset, kun ovat pysyneet niin hyvinä :)\nSuosittelen ehdottomasti harrastamaan koko raskauden ajan liikuntaa päivittäin, mulla se ainakin on vaikuttanut tosi paljon noihin arvoihin! Ja itse sain ihan kuvallisia ohjeita niistä ruoista neuvolasta, ootko saanu sellasia? Jos et, niin laita mulle sun s.posti, voin lähettää :)\nTsemppiä kovasti raskauden ja raskausdiabeteksen kanssa! Kyllä siitä selviää ja oppii nopeasti mitä voi ja kannattaa syödä. Plussana ainakin itsellä on se, että tähän mennessä on paino noussut vasta n.6-7 kiloa, eli helpomalla päästään synnytyksen jälkeen! Ihanaa odotusta <3


Boris Johnson ei pysty luottamaan miehiin, arvioi elämäkerran kirjoittaja, joka selittää pääministerin persoonaa lapsuudenkodin ongelmilla - Ulkomaat | HS.fi\nBoris Johnson ei pysty luottamaan miehiin, arvioi elämäkerran kirjoittaja, joka selittää pääministerin persoonaa lapsuudenkodin ongelmilla\nBoris Johnson sai tanssinopetusta ruotsalais-brittiläiseltä tv-juontajalta Ulrika Jonssonilta vuonna 1998. Johnsonista tuli samoihin aikoihin tv-kuuluisuus BBC:n Uutisvuoto-ohjelman myötä.Kuva: Eleanor Bentall / Getty Images\n5.12.2020 2:00 | Päivitetty 5.12.2020 8:44\nKun Britannian pääministeri Boris Johnson oli pikkupoika, kotona vallitsi synkeä tunnelma. Isä pahoinpiteli äitiä.\nKun isä mursi äidiltä nenän, lapsille kerrottiin, että äiti oli loukannut itsensä autonoveen. Boris-poikaa selitys ei hämännyt.\nLapsuudenkokemusten vaikutusta Johnsonin persoonaan perkaa syksyllä ilmestynyt tuore elämäkerta Boris Johnson – The Gambler (suomeksi Peluri).\n”Kun Charlotte [Boris Johnsonin äiti] lupautui muistelemaan menneitä kirjaani varten, ajattelin hänen tarinoivan vaipanvaihdoista. En olisi uskonut, että sieltä tulee tällaista”, elämäkerran kirjoittaja Tom Bower kertoo Lontoossa toimiville ulkomaankirjeenvaihtajille.\nBoris Johnson yhdessä taiteilijaäitinsä Charlotte Johnson Wahlin kanssa. Välistä kurkistaa pikkusisko Rachel Johnson. Perhe kokoontui lokakuussa 2014 Boris Johnsonin kirjoittaman Winston Churchill -kirjan julkistamistilaisuuteen.Kuva: Andrew Parsons / Zuma\nMiten Johnsonin isä Stanley on reagoinut paljastuksiin? Ainakaan julkisuudessa hän ei ole niitä kiistänyt.\n”Stanley on vanha ystäväni, ja hän on raivoissaan. Olemme jäseniä parissakin samassa klubissa, mutta emme ole viime aikoina törmänneet.”\nTuore elämäkerta piirtää synkän kuvan pääministeri Boris Johnsonin isästä Stanley Johnsonista. Kuvassa Stanley Johnson (s. 1940) maatilallaan kesällä 2017. Hän osallistui samana syksynä viidakossa kuvattuun julkkisten viihdeohjelmaan.Kuva: Andrew Parsons / Zuma\nBowerin oma tulkinta on, että lapsuudenkodin väkivalta jätti Johnsoniin jälkensä.\n”Se selittää, miksi Boris on niin yksinäinen. Eihän hänellä ole miespuolisia ystäviä tai kavereita edes kansanedustajien joukossa.”\nVaikka Johnson kävi kuuluisan poikakoulun Etonin – ja vaikka hänen poliittinen imagonsa uppoaa etenkin miehiin – hakeutuu hän kuulemma yksityiselämässään naisten seuraan.\nBoris Johnson 15-vuotiaana Etonin poikakoulussa. Samasta yksityiskoulusta on tullut jo parisenkymmentä Britannian pääministeriä.Kuva: Ian Sumner / Shutterstock\nVain nainen voi olla Johnsonin sielunkumppani ja uskottu. Johnsonin vaatimukset naiselle ovat yksinkertaiset: hyvännäköinen, älykäs ja sofistikoitunut.\nAviollinen uskollisuus sen sijaan ei ole ollut korkeassa kurssissa. Kirjan mukaan sekä isä että poika ovat olleet ”sarjapettäjiä”.\nPääministeri Boris Johnsonin isä Stanley Johnson (s. 1940) Lontoossa kesällä 2019.Kuva: Wiktor Szymanowicz / NurPhoto\nBoris Johnson on Euroopan tunnetuimpia poliitikkoja. Moni on kutsunut häntä ”valehtelijaksi”, ”pelleksi”, ”ilveilijäksi” ja paljon pahemmaksikin (kirjasta löytyy runsaasti esimerkkejä), mutta äänestäjiin hän vetoaa.\nBritannian EU-erokin olisi jäänyt mahdollisesti toteutumatta, ellei valovoimainen Johnson olisi liittynyt alkuvuonna 2016 brexitin kannattajiin.\n”Boris oli [brexitin suhteen] kahden vaiheilla. Hän olisi halunnut uuden sopimuksen EU:n kanssa ja jäädä unioniin”, Bower arvioi.\nSilloinen konservatiivipääministeri David Cameron neuvottelikin EU:n kanssa uusista jäsenyysehdoista. Lopputulos ei kuitenkaan miellyttänyt brittejä.\nJälkiviisaasti voisi sanoa, että Britannian EU-skeptikoille ei olisi riittänyt minkäänlainen neuvottelutulos. He halusivat EU-kansanäänestyksen, ja sen he lopulta myös saivat.\nBrittilehtien kriitikot ovat moittineet Bowerin kirjoittamaa elämäkertaa liian myötäsukaiseksi. Boweria se ärsyttää.\nTom Bowerin kirjoittama Boris Johnson -elämäkerta on viihdyttävä, mutta kriitikoiden mielestä liian kiltti.\n”Kirjasta ei ole jätetty pois mitään Boris-kritiikkiä. Boris on pettänyt monet, mutta ei hän minusta paha ole. En tiedä, onko hän hyvä pääministeri. Annan lukijan päättää.”\nLukijaa 578-sivuinen elämäkerta viihdyttää, sillä monet haastatellut eivät säästele sanojaan. Lähihistorian poliittiset skandaalit heräävät sivuilla henkiin.\nBower liikkuu samoissa etuoikeutetuissa piireissä kuin Johnsonkin, joten hänellä on ollut hyvä pääsy lähteille.\nLähteisiin ei kuulu itse Boris Johnson. Miehet eivät ole kavereita. ”Olemme tavanneet joitakin kertoja ohimennen.”\nPäätoimittajana työskennellyt Bowerin vaimo Veronica Wadley sen sijaan tuntee Johnsonin yli 30 vuoden takaa. Wadley ei ole kuulemma osallistunut kirjan tekemiseen.\nBoris Johnsonin elämäkerran kirjoittanut Tom Bower yhdessä vaimonsa Veronica Wadleyn kanssa vuonna 2007. Evening Standard -lehden päätoimittajana työskennellyt Wadley tuntee Boris Johnsonin 30 vuoden ajalta. Wadley toimi myös Johnsonin neuvonantajana, kun tämä oli Lontoon pormestari.Kuva: Alan Davidson / Shutterstock\nJohnson ilmoitti jo pikkupoikana haluavansa ”maailman kuninkaaksi”. Sittemmin uratoive tarkentui Britannian pääministeriksi.\nJohnsonin kova pyrky Downing Streetille ei ole ollut mikään salaisuus. Helsingin Sanomatkin kirjoitti jo vuonna 2004, että Johnsonista veikataan tulevaa konservatiivijohtajaa.\nVuonna 2005 konservatiivien johtoon valittiin kuitenkin Cameron. Johnsonia ketutti, vaikka hän oli ollut itse tukemassa kansanedustajakollegaansa.\nKetutusta aiheutti se, että Cameron oli Johnsonia pari vuotta nuorempi – eikä edes erottunut massasta Etonissa ja Oxfordin yliopistossa toisin kuin Johnson.\nKreikan kulttuuriministeri Melina Mercouri vieraili Oxfordin yliopistossa vuonna 1986, kun Boris Johnson johti The Oxford Union -väittelykerhoa. Mercouri halusi Britannian palauttavan Kreikasta viedyt Elginin marmorit. Johnson esitti 2000-luvun alussa, että Britannia voisi lähettää Kreikkaan marmorien kopiot, jotta kiista päättyisi.Kuva: Brian Smith / Reuters\nMutta vaikka johtajat vaihtuvat, konservatiivipuolueen sisäiset ongelmat jatkuvat.\n”Johnson ei ole onnistunut yhdistämään konservatiiveja”, Bower sanoo.\nPääministeriksi noussut Boris Johnson kävi hakemassa viimeisen vahvistuksen kuningatar Elisabetilta Buckinghamin palatsissa heinäkuussa 2019.Kuva: Victoria Jones / Reuters\nPandemian jyllätessä ja brexitin siirtymäkauden pian päättyessä Johnsonille ei löydy puolueen sisältä haastajaakaan. Valtiovarainministeri Rishi Sunak on mielipidemittausten mukaan suosittu, mutta sitä voi selittää koronavuoden antelias rahanjakolinja.\n”Borikselle ei ole vaihtoehtoa tai kilpailijaa. Siksi häntä ei olla syrjäyttämässä.”\nSeuraaviin parlamenttivaaleihinkin on vielä aikaa, sillä edelliset käytiin vasta vuosi sitten.\nSuomalaista lukijaa Bowerin elämäkerta muistuttaa monista Britannian kummallisuuksista.\nVaikka Johnson valittiin vuonna 2001 parlamentin alahuoneeseen, sai hän jatkaa siitä huolimatta vuosia poliittisen The Spectator -aikakauslehden päätoimittajana. Rivikansanedustajan työ, status ja palkka eivät olleet Johnsonille tarpeeksi. Eturistiriidan ei annettu vaivata.\nBrittilehdistö osaa olla säälimätön, mutta aina välillä poliitikot pääsevät yllättävän helpolla. Johnsonia on kyllä kurmuutettu tämän vanhoista äkkivääristä kolumneista, mutta monista poliittisista epäloogisuuksista on muistutettu harvemmin.\nYksi näistä on Turkki.\nJohnson ylpeilee mielellään turkkilaisilla esi-isillään. Hänen isoisänsä isä oli edistyksellinen turkkilainen toimittaja Ali Kemal, jonka väkijoukko lynkkasi vuonna 1922.\nJohnson puhui 2000-luvun alussa auliisti Turkin EU-jäsenyyden puolesta. Vuonna 2008 hän teki aiheesta jopa tv-dokumentin.\nEU-kansanäänestyksen alla linja muuttui. Brexiteerit pelottelivat äänestäjiä Turkin liittymisellä EU:hun: kohta Britanniaankin virtaa miljoonia turkkilaisia maahanmuuttajia.\nPelko oli tietysti turha, sillä EU ei voi laajentua ilman kaikkien jäsenmaiden suostumusta.\nJohnsonin möläytys ulkoministerinä vuonna 2017 maksoi puolestaan brittiläis-iranilaisen Nazanin Zaghari-Ratcliffen pääsyn vapauteen.\nJohnson sanoi tämän olleen Iranissa opettamassa journalismia, minkä seurauksena iranilaiset saivat tekosyyn jatkaa Zaghari-Ratcliffen pidätystä. Hän on ollut pidätettynä, vangittuna tai kotiarestissa syksystä 2016 lähtien.\n”Jokainen sanoo joskus jotain, mitä ei pitäisi, ja Boris tekee näin muita useammin, koska hän puhuu muita enemmän.”\nMoni piti Johnsonia heppoisena ulkoministerinä, mutta Johnson itse kuulemma moitti ulkoministeriön virkamiehiä.\n”Hän oli järkyttynyt brittidiplomaattien kehnosta laadusta.”\nBritannian hierarkkisessa luokkayhteiskunnassa Johnsonin lapsuudenperhe sijoittui ylempään keskiluokkaan. Sosiaalista ja kulttuurista pääomaa piisasi, mutta rahaa oli vain vähän.\nVarallisuus ja luokka-asema eivät ole Britanniassa sama asia.\nBoris Johnson pikkusiskonsa Rachelin kanssa prinsessa Dianan pikkuveljen Charles Spencerin 21-vuotisjuhlissa keväällä 1985. Johnson ja Spencer olivat samaan aikaan Oxfordin yliopistossa.Kuva: Steve Back / Shutterstock\nElämäkerran mukaan Stanley-isällä oli kova tarve päteä, ja vihreä oksa löytyi lopulta EU-töistä Brysselistä. Charlotte-äiti on taiteilija. Perhe turvautui usein vaimon vanhempien taloudelliseen tukeen.\nBoris-poika saattoi hakata pikkuveljensä päätä seinään hävittyään pöytätennisottelun. Toisaalta hän oli aikuisten kannalta myös helppo lapsi, joka halusi ”leikkiä lukemista” ja kilpailla siitä, ”kuka pystyy olemaan kauimmin hiljaa”.\nStanley ja Charlotte Johnsonin onneton avioliitto päättyi vuonna 1978. Sitä ennen lapset oli jo passitettu sisäoppilaitokseen.\nLue lisää tästä HS:n jutusta pahamaineisesta sisäoppilaitoksesta, jonne Johnsonit panivat Boris-poikansa.\nPerheessä kytee muitakin ristiriitoja.\nEU-ero jakaa Johnsonin sisarusparvea. Nuoremmat sisarukset eivät ymmärrä Boris-isoveljen brexit-intoa.\nJohnsonin omat aikuiset lapset puolestaan karsastavat sitä, kuinka isä on kohdellut heidän äitiään. Johnsonin ja hänen juristivaimonsa Marina Wheelerin 25 vuoden avioliitto päättyi virallisesti tänä vuonna.\nSilloinen Lontoon pormestari Boris Johnson osallistumassa Quantum of Solace -elokuvan ensi-iltaan yhdessä silloisen vaimonsa Marina Wheelerin ja pariskunnan kahden vanhimman lapsen kanssa lokakuussa 2008.Kuva: Shutterstock\nJohnsonilla on jo uusi kumppani, konservatiivipuolueen entinen viestintäjohtaja Carrie Symonds. Pariskunta sai keväällä poikavauvan.\nBower kuvailee uutta liittoa – yllättäen ja hyvin suorasukaisesti – ”sattumasuhteeksi”.\n”Jos Marina ei olisi lähtenyt avioliitosta, Carrie ei olisi nyt Downing Streetillä.”\nElämäkerta kertoo kohteensa lisäksi aina myös kirjoittajastaan. Gower on kirjoittanut yli 20 elämäkertaa: natseista, vakoilijoista, mediamoguleista, prinsseistä, liikemiehistä ja poliitikoista.\nKohteet ovat aina miehiä. Eikö Britanniasta löydy kiinnostavia naisia?\n”Olisin halunnut kirjoittaa Meghan Marklesta. Kustantaja kuitenkin sanoi, että valkoisena keski-ikäisenä miehenä en voi sitä tehdä.”\nMonien kuuluisuuksien elämäkertoja kirjoittanut Tom Bower teki Boris Johnsonin epävirallisen elämäkerran noin vuodessa. Bower on kuulemma tavannut Johnsonin useinkin juhlissa, mutta syvällisiä keskusteluja miehet eivät ole käyneet.Kuva: Will Russell / Reuters\nJohnsonin edeltäjästä, brexitin vaativan käynnistystyön vuosina 2016–2019 hoitaneesta pääministeri Theresa Maysta hän sen sijaan ei edes halua kirjoittaa.\n”Kirja Maysta olisi liian tylsä luettavaksi, saati sitten kirjoitettavaksi.”\nLukija voisi olla eri mieltä.\n■ Alexander Boris de Pfeffel Johnson (s. 1964) nousi Britannian pääministeriksi ja konservatiivipuolueen johtoon heinäkuussa 2019.\n■ Nimi de Pfeffel viittaa Johnsonin äidin puoleisen suvun elsassilaisiin aristokraatteihin.\n■ Johnson on toiminut aiemmin muun muassa ulkoministerinä, Lontoon pormestarina (2008–2016) sekä toimittajana eri lehdissä.\n■ Suuren yleisön tietoisuuteen hän nousi vuonna 1998 Uutisvuoto-visailuohjelmasta.\n■ Johnsonilla on poikavauva nykyisen morsiamensa Carrie Symondsin kanssa.\n■ Entisen vaimonsa Marina Wheelerin kanssa hänellä on neljä aikuista lasta. Johnsonilla on myös lapsi muusta suhteesta.


jehkotar: DT JCC #25\nDT JCC #25\nHeippa kaikille! Se olisi taas aika uuden JCC haasteen. Kyseessähän siis Suomalainen suomenkielinen paperiaskarteluhaaste, johon voit osallistui sellaisella työllä/tekniikalla kuin itse haluat.... eli sinne käy kortit, skräppäykset, art journalit, mixedmediat, planner tuunaukset, bujot, jne jne.... mitä kaikkea paperiaskartelua nyt vaan on olemassa. Kunhan teet työsi meidän haasteen mukaan... ja se löytyy TÄÄLTÄ sekä alta....\nMinä tein tällä kertaa art journal sivun ja sen tekemiseen käytin bingo riviä: KIRJAN SIVU - LUMI - TONTTU. Mentiin joulun tunnelmissa. Tontut on Magnolian mallistoa vuosien vuosien takaa. Ne on väritetty ZIG kynillä. Taustalla on kirjansivujen lisäksi oxidemustetta. Niin leimattuna kuin levitettynä. Lumi ainetta stanssatuille lumihangille. Musteita, roiskeita, tekstiä ja valmis.\nTunnisteet: 2017, art journal, challenge, DT, haaste, JCC, Jehkotar CRAFTChallenge


Palveluksessanne: Palvelukin voi olla mahtipaikka\nPalvelukin voi olla mahtipaikka\nMonella meistä voi olla kokemuksia mahtipaikoista* eli sellaisista paikoista, jotka ovat olleet meille sekä oppimisen että arvostuksen kokemisen kannalta tärkeitä ja merkityksellisiä. Tällaisia mahtipaikkoja voivat olla työyhteisö, harrastusryhmä, joukkue, ystäväryhnä ja perhekin.\nMyös palvelu voi olla asiakkaille kuin myös sitä tuottaville työntekijöille mahtipaikka. Erityisesti vaikkapa lastensuojelun tai päihdepalvelujen toivoisi olevan asiakkaille elämän kannalta mahtipaikkoja.\nEri organisaatioissa esihenkilöillä ja vaikkapa joukkueissa valmentajilla on tärkeä rooli mahtipaikan luomisessa. Olisi erityisen hienoa, että vanhempana voisi perheestäkin luoda mahtipaikan. Mahtipaikkaan ei riitä pelkästään se, että siellä esimerkiksi oppii paljon, vaan siellä pitää tuntea myös arvostusta.\n*Mahtipaikka-käsitteen olen napannut Esa Saarisen Filosofia ja systeemiajattelu -luennolta 2021\nMahtipaikassa ihminen syttyy liekkeihin.\nLähettänyt PALVELUKSESSANNE klo 6.27\nTunnisteet: asiakastyö, Esa Saarinen, lastensuojelu, organisaatio, organisaation kehittäminen, päihdetyö, sosiaalityö, työpaikka, urheilu, www.selede.fi\nKoronasta toipumisessa myös sote-järjestöillä on t...


Kankaan leikkaajan saari: Mustaa ja valkoista pellavamekossa\nMerenNeito-mallistoon on aina kehitteillä uusia malleja, mutta kun kevät tulee, niin yht´äkkiä aika onkin kortilla ja uusien mallien kehittely pariin kolmeen uuteen malliin.\nNyt sitten vihdoinkin sain aikaiseksi kokeilla Annikin ehdottamaa mustavalkoista versiota Luoto-mekosta.\nAlkuperäinen Luoto-mekko on muuten yksivärinen, mutta helmassa on leveä raita. Holkkihihat, edessä sauma ja pääntiellä halkio. Takana on muotolaskokset ja Luodon helma on kapeampi, kuin muut MerenNeito-malliston mekot.\nMateriaalivalinta kokeilukappaleeseen on tietenkin pellava ja sama hyväksi havaittu laatu, mistä kaikki MerenNeito-malliston vaatteet on tehty. Tikkauslangan värissä tuli mietintää; tikkaanko kaikki samalla värillä ja kummalla, mustalla vaiko valkoisella, mikä on huolittelulangan väri.\nLopputulos oli, että huolittelulanka on valkoinen, ei ainakaan näy läpi valkoisessa kohdassa ja ompelulanka on myös valkoinen.\nMekko valmistui, mutta emme ihan olleet varmoja, että onko ratkaisu kuitenkaan hyvä. Mekon takaosa on myös ruuduista ja hieman se liikkuessa näyttää levottomalta. Mietimme, että olisiko parempi, että takaosa olisi yksivärinen, esim. musta? Tai kokeilemmeko toista versiota, missä edessä ja takana olevat värit ovat samat sivusaumassa. No, tavallinen ei ainakaan tullut.\nOli miten oli, niin mekko meni pesutestiin. Halusin varmistaa, että pysyvätkö värit pesun jälkeen hyvinä. Yleensä tässä laadussa väriä ei lähde (poikkeuksena voimakas syvänpunainen), eli normaali hienopesu 40 astetta ja linkous 600 kierrosta ja vaatepuulle kuivumaan.\nTestitulos: väriä ei lähtenyt! Musta on mustaa ja valkoinen valkoista.\nSamalla tuli mietittyä uudelleen tikkauksia, jospa kuitenkin tikkaisi värit samanvärisellä langalla?\nMekkoa ei ole vielä sovitettu eli mallikatselmus on vasta puolivälissä.\nEhkäpä mekko on kuitenkin ensi keväänä Wallmo-aitassa myytävänä : )


Karelian Rhapsody - uusia tuulia Estradilla 16.4. ja 17.4.!\nKirjavat toivottaa kaikki kansantanssin suurkuluttajat sekä uudet tuttavuudet tervetulleiksi kansantanssikonserttiin Pääsiäisloman päätteeksi. Tarjolla on takuulla erilainen kulttuurielämys: Karelian Rhapsody - tanssiteos, joka ei jätä ketään kylmäksi!\nEnsi-illan lisäksi tiedossa on myös monia muita uusia tansseja, niin Kirjavilta, Kimurantilta kuin Kimaraltakin.\nKonsertit järjestetään taidekoulu Estradilla sunnuntaina 16.4. klo 18 sekä maanantaina 17.4. klo 14. Konsertteihin voi varata lippuja Kirjavien sähköpostin kautta tai ostaa paikan päältä, sunnuntaina klo 16 alkaen ja maaanantaina klo 13 alkaen.\nLähettänyt KIRJAVAT klo 21:24 Ei kommentteja:\nLentotila Tanssimyllyssä - Kirjavat valioplussarjaan!\nKirjavat osallistui Tampereella järjestettyyn Suomen Nuorisoseurojen luokitteluun nimeltä Tanssimylly maalis-huhtikuun vaihteessa. Viikonloppuen mahtui paljon elämyksiä ja onnistumisia: Kirjavien uusi tanssiteos Lentotila (Hanna Poikelan ihanan lennokas koreografia) sai ensiesityksensä ja toi Kirjaville valioplussarjan luokituksen. Kimurantti taas onnistui upeasti näyttämään, mistä karjalainen kansantanssi on tehty - tuloksena oli 15-20-vuotiaiden ikäsarjassa mestaruussarja sekä kunniamaininta laulusta ja heittäytymisestä! Kirjavat onnittelee vielä kerran Kimuranttia sekä rakasta ohjaajaansa Merjaa. 💗\nLähettänyt KIRJAVAT klo 20:58 Ei kommentteja:\nPalautuminen upeasta matkasta New Yorkiin ja Waynesvilleen Folkmoot USA-festareille on ollut niin tanssintäyteistä, ettei blogia ole ehtinyt päivittää! Meiän onnistunut yhteismatka Kimurantin kanssa on nyt kokonaisuudessaan matkablogissa (klikkaa tästä), kannattaa vielä käydä lukemassa viimeisienkin päivien tunnelmointeja hienoista viimeisistä keikoista haikeaan kotimatkaan saakka.\nElokuu on ollut todellista tanhujatkumoa reissulle, kun keikkaa vaan pukkaa: ensimmäiset kesäkonsertit Linnoituksen kesäteatterilla on heitetty, kansallispukuja tuuletettu, ja possua syöty Jänkäsalon sikajuhlilla! Vielä kahtena seuraavana sunnuntaina (21. ja 28.8.) kesäteatterilla tanssit raikavat, joten tervetuloa katsomaan. Tässä samalla jo pujahdetaan myös uuden koreografian tuottamisen pariin, eli hienolta näyttää tää tanssin riemuvuosi meiän osalta!\nLähettänyt KIRJAVAT klo 21:44 Ei kommentteja:\nLähtöä vaille valmista, Amerikka kutsuu!\nViimeiset viikot ovat olleet yhtä vauhdikasta treeniputkea, ja nyt olemme valmiit matkaan yhdessä Kimurantin kanssa! Aloitamme matkan sunnuntaiaamuna kohti Amerikkaa. Meidän matkaryhmän eli KimuranttiKirjavien kuulumisia reissusta voi käydä lukemassa matkablogistamme, jonne pääsee klikkaamalla tästä!\nLet's go Amerikka!\nLähettänyt KIRJAVAT klo 00:05 Ei kommentteja:\nTunnisteet: matkat, uutiset\nKirjavat ja Kimurantti lähtevät yhdessä edustamaan Suomea heinäkuussa kansainväliselle Folkmoot USA -festivaalille Pohjois-Carolinaan!\nTulevana sunnuntaina 22.5. otetaan jo vauhtia tulevaan matkaan ja tanssitaan kaksi Let's go Amerikka -kansantanssikonserttia yhdessä Kimurantin kanssa Taidekoulu Estradilla klo 14 ja klo 18. Väliajallisissa konserteissa esitetään tansseja, joita viemme reissuun mukanamme, sekä muutamia muitakin poimintoja ohjelmistostamme. Konserttien tuotto käytetäänkin matkakassan kartuttamiseen. Konserteissa esiintyy Kimurantin ja Kirjavien kanssa myös Kimara!\nLiput 15€ / 10€ (alle 12v.)\nLippuja voi ostaa myös käteisellä Taidekoulu Estradilta konserttipäivänä klo 13-14 ja klo 17-18 sekä konserttia edeltävänä lauantaina klo 12-13.30.\nLähettänyt KIRJAVAT klo 23:43 Ei kommentteja:\nTunnisteet: esiintymiset, matkat, uutiset


F 207 Capo - Desinfektioaineet - Kiilto Fi\nLaajakäyttöinen, klooripitoinen desinfiointijauhe.\nSoveltuu myös pyykin valkaisuun.\nMeijereiden, elintarviketehtaiden ja teurastamojen eri kohteiden, WC:n yms.\ndesinfiointiin. Maataloudessa karjasuojien, lypsykoneiden ja maitoastioiden desinfiointiin.\nVoidaan käyttää sellaisenaan tai käyttöliuoksen muodossa (pakkauksessa olevaan mittalusikkaan mahtuu 3,5 g).\nPyykin valkaisu 2 – 3 g / pkg. Pyykin valkaisu: lisätään toiseen huuhteluveteen, lämpötila 25-28 °C, aika 7-8 min. Lopuksi suoritettava antiklooraus esim. natriumtiosulfaatilla.\nNatriumdikloori-isosyanuraattia (aktiivikloorimäärä) (56 %) Muodostaa mikrobeja tappavaa alikloorihapoketta.


Shaquille O’Neal aikoo oikeaksi seriffiksi – Stara\nShaquille O’Neal aikoo oikeaksi seriffiksi\nViihdeuutiset 9.5.2017, 21:30 · Tim Isokivi\nEntinen NBA-tähti Shaquille O’Neal suunnittelee uutta aluevaltausta. Mies on paljastanut aikovansa asettua seriffiehdokkaaksi vuonna 2020.\nMonissa Yhdysvaltojen kaupungeissa toimii edelleen seriffejä, jotka valitaan virkaan vaaleissa. Shaquille O’Neal paljasti WXIA-radiokanavan haastattelussa tavoittelevansa virkaa joko Miamin tai Georgian osavaltiossa.\n– Kun olin nuori, ihmiset rakastivat ja arvostivat virkavaltaa. Haluan tehdä siitä jälleen todellisuutta, Shaq kuvaili.\nShaquille O’Neal on jo pitkän aikaa tehnyt vapaaehtoistyötä lain parissa. Hän on muun muassa toiminut seriffin kunnia-apulaisena Georgian Clayton Countyssa viime joulukuusta alkaen.\nKaikkien aikojen kuuluisimpiin NBA-pelaajiin kuulunut Shaquille lopetti aktiiviuransa koripalloilijana vuonna 2011. Sittemmin hän on työskennellyt muun muassa NBA-otteluiden kommentaattorina TNT-kanavalla.


Kaupunkiympäristölautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle Uusimaa-kaava 2050 ehdotuksesta\nKaupunkiympäristölautakunta antaa seuraavan lausunnon kaupunginhallitukselle Uusimaa-kaava 2050 ehdotuksesta.\nUusimaa-kaava 2050 on ollut yritys siirtyä aiempaa strategisempaan maakuntakaavaan. Kaava ja sen valmisteluaineisto on ollut useaan kertaan lausunnoilla; joka kierroksella rohkea strateginen ote on hieman pienentynyt ja vanha tarkkoihin aluevarauksiin perustuva merkintätapa on saanut suuremman roolin. Tästä huolimatta uusi maakuntakaavaehdotus vastaa monilta osin aiempia maakuntakaavoja paremmin muuttuvan toimintaympäristön aiheuttamiin vaatimuksiin. Uusi strategisempi ote on välttämätön.\nMaakuntakaava pyrkii hiilineutraaliin Uusimaahan vuoteen 2035 mennessä. Tavoite on yhdenmukainen Helsingin kaupungin hiilineutraaliustavoitteen kanssa, ja luo osaltaan raamit maakunnan yhdyskuntarakenteen kehitykselle. Kaava on luonteeltaan mahdollistava. Yleismääräyksissä todetaan, että kaikessa alueidenkäytön suunnittelussa tulee edistää ympäristön kannalta kestäviä ratkaisuja.\nOn tärkeää, että Uusimaa-kaava 2050 mahdollistaa sekä koko seudun että Helsingin kaupungin kasvun. Helsinki on koko valtakunnan talouskasvun moottori, joten sen toimintaedellytyksistä huolehtiminen on maakunnankin näkökulmasta tärkeää. Helsingin kaupunki pitää kaavan esitystapaa pääosin hyvänä, joitakin merkintöjä lukuun ottamatta. Joissakin kohdissa maakuntakaavaehdotus on esitystavaltaan tarkempi kuin Helsingin yleiskaava, mikä ei ole tarkoituksenmukaista eikä perusteltua. Liian tarkat aluevarausmerkinnät voivat vaikeuttaa tarkoituksenmukaisen maankäytön kehittämistä. Tältä osin maakuntakaavaehdotuksessa on edelleen tarkennustarpeita.\nKaavassa osoitettu Tallinnan tunnelin linjaus on Helsingin kaupungin ja laajan asiantuntijanäkemyksen mukainen. Ratkaisu on lisäksi yhteneväinen Helsingin yleiskaavan ja Vantaan valmisteilla olevan yleiskaavan kanssa. Yksi, Helsingin keskustan kautta kulkeva linjaus antaa yhteyden jatkosuunnittelulle ja hankkeistukselle hyvän lähtökohdan ja tukevan selkänojan – riippumatta valittavista rahoitus- ja toteutusvaihtoehdoista.\nKaavan keskeisenä tavoitteena on tukea kansainvälisen lento- ja meriliikenteen toiminta- ja kehittämisedellytyksiä turvaamalla Helsinki–Vantaan lentoaseman ja kansainvälisesti merkittävien satamien sekä logistiikka-alueiden yhteydet ja alueidenkäytölliset tarpeet. Tämä on tärkeä asia. Kehä I:n sisäpuoliset pääkadut ja tiet on merkitty maakuntakaavan ehdotuksessa joukko- ja/tai tavaraliikenteen kannalta merkittävinä katuina tai teinä. Helsinki varmistaa tarkemmassa suunnittelussa pitkänmatkaisen joukkoliikenteen sekä satamien tarpeiden näkökulmasta toimivat yhteydet sekä tie- että katuverkolla. Tämän varmistamiseksi on tehty tiivistä yhteistyötä Helsingin sataman ja muiden kaupungin toimijoiden kesken.\nKaupan sijoittamisen tavoitteet ovat Uusimaa 2050-kaavassa pääpiirteissään yhteneväiset Helsingin yleiskaavan tavoitteiden kanssa. Kaupan ratkaisun kannalta oleellista on Helsingin osalta valtakunnankeskuksen ja muiden keskusta-alueiden sijainti ja rajaukset. Seudullisesti merkittäviä keskustoja on Helsingin osalta merkitty enemmän kuin nyt voimassa olevassa maakuntakaavassa, sillä Viikki, Kontula ja Vuosaari sekä Östersundomin Sakarinmäki on lisätty seudullisesti merkittäviksi keskustoiksi. Seudullisesti merkittävää kauppaa voidaan sijoittaa keskustatoimintojen alueille ilman mitoitusta tai laadun rajoitusta. Kaupan säätelyn näkökulmasta merkittävin muutos Helsingin osalta ovat keskustojen ulkopuoliset laaturajoittamattomat kaupan alueet.\nÖstersundomin alueen maakuntakaavaratkaisu on osittain ristiriitainen hyväksytyn Östersundomin yhteisen yleiskaavan kanssa ja sitä on syytä tarkistaa.\nMerkintöjen ja määräysten yleispiirteisen tulkinnan periaate on Helsingin kannalta erityisen tärkeää, koska maakuntakaavan esitystapa on joissakin kohdissa tarkempi kuin Helsingin uudessa yleiskaavassa.\nKaavan yleispiirteisyyden tavoitteesta poiketen kaavassa on osoitettu tarkoilla aluevarausmerkinnöillä virkistysalueet, Östersundomin virkistysalueet, suojelualueet, liikennealueet mm. satamat sekä puolustusvoimien alueet. Kartan kaavamääräyksistä ja kaavakartasta ei käy riittävän selvästi ilmi kaavan esitystapaa koskeva tavoite, että kaavamerkintöjä tulee tulkita yleispiirteisesti ja että kaavaan sisältyy oikeusvaikutteisia määräyksiä.\nJotta kaavan merkintöjä voidaan tulkita yleispiirteisesti, Helsingin seudun kartan määräysosioon tulee lisätä yleiset suunnittelumääräykset, jotka löytyvät Merkinnät ja määräykset -asiakirjasta: “Maakuntakaavan merkinnät ovat yleispiirteisiä. Maakuntakaavan yleispiirteisyys koskee sekä kaavan sisältöä, esitystapaa että tulkintaa. Alueiden käytön ratkaisujen tulee tarkentua yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa. Kaavamääräykset on esitetty erillisessä Merkinnät ja määräykset -osiossa, joka on oikeusvaikutteinen.” Helsingin seudun vaihemaakuntakaavan kartassa todetaan nyt vain: Merkintöihin liittyy maakuntakaavamääräyksiä.\nVirkistysalueita ja Östersundomin virkistysalueita koskeviin kaavamääräyksiin tulee liittää kaavaselostuksen tulkintaohjeissa oleva lause: “Rakentamisrajoituksesta huolimatta virkistysalueet ovat yleispiirteisiä aluevarauksia, jotka tarkentuvat yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa.” Östersundomin virkistysalueiden osalta on lausuttu lisää lausunnon kohdassa “Östersundom”.\nHelsingin osalta suojelualueisiin on otettu yleiskaavassa ja Helsingin luonnonsuojeluohjelmassa jo rauhoitettuja ja lisäksi suojeltavaksi tarkoitettuja alueita. Suojelualueita on osoitettu myös ulkokunnissa Helsingin omistamille maille. Myös suojelualueiden määräykseen tulee ottaa lause: “Uusien suojelualueiden tarkka rajaus on selvitettävä tarkemmassa suunnittelussa.”\nHelsingin ulkokunnissa sijaitsevista alueista merkittävin uusi luonnonsuojelualue-ehdotus on Kauhalan ulkoilualueelle sijoittuva 204 hehtaarin alue Kauhalan metsät ja suot. Alue rajautuu Ämmässuon kaatopaikkaan ja osa suojelualueeksi tarkoitetusta alueesta on asemakaavassa varattu suojaviheralueeksi, jonka Helsingin kaupunki on myynyt HSY:lle vuonna 2019. Suojelualueen tarkempi rajaus on tehtävä ottaen huomioon luonnonsuojeluarvot, virkistyskäyttötarpeet ja muun maankäytön yhteensovittaminen. Suojelualueen rajaus tulee tarkistaa luontoarvojen eikä maanomistus- ja kiinteistötietojen perusteella. Helsingin kaupungin omistamalla alueella sijaitsee myös viljeltyjä peltoja ja läheisen asutuksen yksityis- ja rasiteteitä.\nHelsingin omistaman, Lohjalla sijaitsevan, Outamon alueen rajausta on maakuntakaavaehdotuksessa tarkistettu siten, että oppilaskodin alue on kaupungin pyynnöstä pääosin poistettu luonnonsuojelualueen rajauksesta. Rajausta tulee kuitenkin tarkistaa vielä siten, että oppilaskotialueen etelärantaa ei merkitä suojelualueeksi, sillä alue on oppilaskodin toiminnan kannalta tärkeä.\nHelsingin yleiskaavan ja merellisen strategian mukaisen virkistyskäytön kehittäminen on Helsingin kannalta tärkeää. Vallisaari ja Kuninkaansaari tulee merkitä virkistyskäytön kohdealueiksi ja Itä-Villinki EP-merkinnän sijasta EP/v -merkinnällä vastaavasti kuin Melkki.\nUusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla. Ne antavat myös hyvät lähtökohdat maankäytön ja liikenteen yhteensovittamiseen tähtäävälle jatkosuunnittelulle ja maankäytön tiivistämiselle.\nKaavassa esitetty periaate, jossa Kehä III ja sen ulkopuolinen runkoverkko esitetään valtakunnallisesti merkittävinä maanteinä ja Kehä III:n sisäpuolen tieverkolle, jonne runkoverkko ei enää ulotu, esitetään tavoitetila, vastaa hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita. Kehä III:n runkoverkko-osuuden tulee jatkua Vuosaaren satamaan asti. Kehä III:n sisäpuolella kaavassa on käytetty Helsingin seudun tieverkon luokitus ja palvelutasotavoitteet -selvityksen verkkoluokittelua, joka vastaa hyvin Helsingin yleiskaavassa esitettyjä tie- ja katuverkon kehittämisperiaatteita. Selvitys laadittiin Liikenneviraston toimeksiannosta laajassa yhteistyössä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien, HSL:n, Uudenmaan liiton ja Uudenmaan Ely-keskuksen kanssa. Työssä muodostettiin kaupunkien ja valtio-osapuolten yhteinen käsitys pääkaupunkiseudun tie- ja katuverkon jäsentelystä 2030 ja visio vuodelle 2050. Työssä valtakunnallisesti merkittävät tiejaksot päättyvät Kehä III:een ja sen sisällä olevat maantiet määriteltiin joko seudullisesti merkittäviksi tiejaksoiksi tai ydinalueen lähestymisjaksoiksi. Maakuntakaavassa esitetty ratkaisu on yhteneväinen myös Helsingin seudun MAL 2019 -suunnitelman liikennejärjestelmäratkaisun kanssa. On hyvä, että sekä maakunnan että seudun tason suunnitelmat ohjaavat kehitystä tarkoituksenmukaiseen suuntaan ja takaavat kunnille riittävän liikkumavaran.\nPyöräliikenne on huomioitu hyvin Uusimaa 2050 kaavan selostuksessa, mikä on erinomainen asia. Kehä I:n sisäpuolella on suuri potentiaali saada autoliikenteestä siirtymää pyöräliikenteeseen ja näin helpottaa myös autoliikenteen ruuhkia ja mahdollistaa sujuvampi autoliikenne pidemmillä seutumatkoilla, joita ei ole aina mahdollista kulkea pyörällä.\nKaavassa esitetyt raskaan liikenteen uudet taukopaikat ovat Helsingin kaupungin ja koko Helsingin seudun kannalta erittäin tärkeitä. Taukopaikkojen toteutuksella on merkittävä vaikutus sekä elinkeinoelämän toimintoihin ja kuljetuksiin että pääkaupunkiseudun koko liikennejärjestelmän toimivuuteen. Autoliikenteen liityntäpysäköintipaikkamerkinnät vastaavat hyvin Helsingin liityntäpysäköinnin kehittämistavoitteita.\nHakamäentien ja Turunväylän välisen tieyhteyden merkintä on kaavakartassa väärässä paikassa Niemenmäen kohdalla.\nEhdotuksessa on kolme eri keskustamerkintää, valtakunnan keskus, keskus ja pieni keskus. Kaikille keskusta-alueille voidaan sijoittaa merkitykseltään seudullista vähittäiskauppaa ilman rajoituksia. Kaikkien keskusta-alueiden ja pääkaupunkiseudun ydinvyöhykkeen sekä taajamatoimintojen kehittämisvyöhykkeen sijainti, laajuus ja toteutustapa täsmentyvät yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa. Tämä on tuotu esiin myös oikeusvaikutteisessa Merkinnät ja määräykset -osiossa.\nKaupan näkökulmasta merkittävin muutos Helsingin seudun vaihekaavassa Helsingin osalta ovat keskustojen ulkopuoliset kaupan alueet. Östersundomin Sakarinmäen aluetta lukuun ottamatta näitä ei ole kaavaluonnoksessa enää rajattu tilaa vaativan kaupan toimialoille, kuten aikaisemmin, vaan niillä sallitaan kaikkia kaupan laatuja. Laaturajoittamattoman kaupan alueen yksikkökoon (30 000 k-m2) poisto oli kuitenkin hyvä ratkaisu, sillä yksikköä tärkeämpää on kaupan alueen kokonaisuuden tarkastelu.\nSuutarilan, Konalan ja Roihupellon alueille osoitetun vähittäiskaupan ylärajoja on nostettu johtuen muutoksesta sallia näillä myös keskustamaista kauppaa. Maakuntakaavatasolla oleellista on ollut arvioida laaturajoittamattomien kaupan alueiden vaikutuksia maakuntakaavassa määriteltyihin seudullisiin keskuksiin. Kuntakaavoituksessa on kuitenkin olennaista arvioida näitä keskustojen ulkopuolisia kaupan alueita arkiasioinnin osalta paikallisen kävelysaavutettavuuden näkökulmasta sekä lähialueen asukkaiden luoman kysynnän näkökulmasta. Jos nykyisille kaupan alueille sijoittuu runsaasti keskustahakuista kauppaa, voi se vaikeuttaa lähikeskustojen ja asuinalueiden lähipalvelujen kehittämistä. Avainasemassa on siis kaupan tarvittavan volyymin salliminen lähialueiden keskustoissa.\nMaakuntakaavan selostuksen mukaan yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa voidaan osoittaa tarvittaessa maakuntakaavaa tarkempia ja tiukempia määräyksiä kaupalle. Tämä tulisi kirjata myös Helsingin seudun kartan oikeusvaikutteiseen Merkinnät ja määräykset -osioon.\nMaakuntakaava tunnistaa viherrakenteen jatkuvuuden tarpeen, mikä on hyvä asia. Koska maakuntakaavaehdotuksen tavoitevuosi ja Helsingin yleiskaavan tavoitevuosi on sama vuosi 2050, maakuntakaavan viherrakennetta ei tule osoittaa Helsingin alueella tarkemmin kuin Helsingin uusi yleiskaava on osoittanut. Helsingin yleiskaavan toteuttaminen edellyttää kaupunkirakenteen ja viherrakenteen yhteensovittamista. Maakuntakaavan tavoitteet on otettu huomioon Helsingin uuden yleiskaavan viherrakenteessa. Viheraluemerkintöjen siirtäminen sellaisinaan selvästi tarkemman mittakaavan Uudenmaan IV-vaihemaakuntakaavasta ei ole perusteltua eri maankäyttötarpeiden yhteensovittamisen tarpeen kanssa eikä ole linjassa kaavan strategisuudelle asetettujen tavoitteiden kanssa.\nHelsingin saariston virkistyskäytön painopisteet ovat Helsingin yleiskaavan (2016) ja merellisen strategian (2019) mukaan seuraavissa kohteissa: Isosaari, Vallisaari, Kuninkaansaari, Vasikkasaari, Suomenlinna ja Pihlajasaari. Villinki ja Itä–Villinki ovat myös jatkossa kehittämiskohteita. Kuninkaansaari ja Vallisaari Helsingin edustalla on osoitettu maakuntakaavaluonnoksessa samalla suojelumerkinnällä kuin luonnonsuojelualueet. Helsingin yleiskaavassa ne ovat merellisen virkistyksen ja matkailun alueita. Nämä kohteet olisi perusteltua merkitä myös virkistyskäytön kohdealueiksi, sillä ne ovat avautumassa virkistyskäytön saariksi, ja niissä on asemakaavoitus vireillä. Asemakaavoituksessa ja sen kanssa rinnan edenneessä luonnonsuojelulain mukaisen rauhoituspäätöksen valmistelussa on huomioitu alueen luontoarvot ja alueelle esitetään merkittävän virkistyskäytön mahdollistavia luonnonsuojelualuerajauksia.\nItä-Villinki on merkitty kaavaehdotuksessa Puolustusvoimien alueeksi (EP). Alue tulee osoittaa maakuntakaavassa vastaavasti kuin Melkki merkinnällä EP/v (Puolustusvoimien alue, jonka toissijainen käyttö on virkistys-, matkailu- ja koulutustoiminta). Alueelle on laadittu asemakaavaehdotus, jossa Itä-Villinki on osoitettu virkistykseen, loma-asumiseen ja matkailuun.\nKaavassa voitaisiin ottaa kantaa Uudenmaan läpi kulkevaan vaellusreittiin. Uudeltamaalta puuttuu pitkä yhtenäinen vaellusreitti joka palvelisi paikallisia ja matkailijoita. Reitti voisi lähteä Porvoosta ja päättyä Hankoon. Välissä olisi mm. Nuuksion ja Sipoonkorven kansallispuistot, Tuusulanjärven kulttuurikohteet, Fiskarsin Ruukkikylä ja paljon muuta. Hyvin toteutettuna reitistä voisi helposti tulla kansainvälisesti tunnettu vaellusreitti jota voitaisiin verrata esim. Karhunkierrokseen tai Santiago de Compostelaan. Reitin monipuolisuus, palvelurakenne ja saavutettavuus olisivat omaa luokkaansa. Toteuttaminen olisi verrattain helppoa jo olemassa olevien reittien ja palveluiden varaan ja reitti olisi myös raideyhteyksillä saavutettavissa.\nUusimaa-kaavan ehdotuksen ja hyväksytyn, Östersundomin kuntien yhteisen yleiskaavan välillä on merkittävä ristiriita, joka tulee korjata. Uusimaa-kaava 2050:n taajama- ja virkistysalueiden rajaukset Länsisalmessa tulisi muuttaa Östersundomin yleiskaavaa vastaaviksi.\nUusimaa-kaava on perustelujen mukaan ratkaistu hyväksytyn Östersundomin maakuntakaavan mukaisena. Muilta osin periaate on toimiva, mutta kaavojen eri aikajänne tulee ottaa huomioon. Östersundomin hyväksytyn maakuntakaavan ja Uusimaa-kaavan ehdotuksen taajama- ja viheraluerakenne Länsisalmessa ei vastaa yhteisen yleiskaavan ratkaisua. Östersundomin maakuntakaavan osalta ero oli perusteltu, koska kaavojen aikatähtäin oli erilainen, mutta Uusimaa-kaavan 2050 osalta ei. Yhteisessä yleiskaavassa on esitetty alueen kaupunki- ja viherrakenne tavoitevuonna 2060, mikä vastaa Uusimaa-kaavan 2050 aikatähtäintä.\nMetron laajennuksen varaan rakentuva uusi Länsisalmen keskus on yleiskaavassa sijoitettu tiiviisti tulevan Länsisalmen metroaseman yhteyteen, ja tärkeä Natura-alueet yhdistävä ekologinen yhteys ja merkittävin vihersormi on linjattu taajamarakenteen länsipuolelle suoraan Mustavuoresta kohti Sipoonkorpea. Westerkullan kulttuurimaisema-alue ja ekologinen yhteys muodostavat arvokkaan maisemakokonaisuuden ja laajan seudullisesti merkittävän vihersormen. Tämä ratkaisu on löydetty pitkän ja monivaiheisen suunnitteluprosessin ja useiden selvitysten kautta.\nUusimaa-kaavassa Länsisalmen ja Östersundomin taajamarakenteen osien väliin on osoitettu virkistysalue V1, joka merkitykseltään vastaa edellä kuvattua yleiskaavan ekologista yhteyttä. Esitämme virkistysalueen osoittamista lännemmäksi, yleiskaavassa osoitettuun sijaintiin. V1-merkinnän määräystä tulisi myös muuttaa siten, että alue tarkempien selvitysten ja suunnitelmien perusteella voidaan sijoittaa toiseen paikkaan, kunhan ekologisen yhteyden jatkuvuus turvataan. Uusimaa-kaavan ehdotuksen ratkaisu ja V1-merkintään liittyvä MRL 33 § mukainen rakentamisrajoitus voisi olla vahingollinen sekä Östersundomin yhteisen yleiskaavan, että Vantaan vireillä olevan yleiskaavan toteuttamisen kannalta.\nÖstersundomin alueelle on osoitettu uusi keltainen aluevarausmerkintä, joka on vaikeatulkintainen ja jolle ei ole määritelty käyttötarkoitusta. Myös merkinnän alueellinen ulottuminen etäälle Natura-alueista on merkillepantavaa.\nNorrbergetin alueelle Porvoonväylän pohjoispuolelle suunnitellaan kiertotalouteen perustuvaa biotalousintegraattia. Alueen asemakaavoitus on vireillä. Östersundomin yhteisessä yleiskaavassa alue on osoitettu elinkeinotoiminnan alueena / teollisuusalueena ja Östersundomin maakuntakaavassa työpaikka-alueena. Uusimaa-kaavan ehdotuksessa keltainen aluevarausmerkintä ei osoita alueen tarkoitettua käyttöä. Sama koskee Mt 170 / Kehä III risteyksen eteläpuoleista työpaikka-aluetta. Alueiden tarkempi suunnittelu ja toteuttaminen yleiskaavan tavoitteiden mukaisena tulee varmistaa myös maakuntakaavassa.\nLänsisalmi-Majvik viheryhteystarve tulisi poistaa, koska alue tulee olemaan osa Östersundomin tiiveintä kaupunkia ja tiiviisti rakennettavassa kaupunkiympäristössä lajiston liikkumismahdollisuudet ja yhteyden toimivuus osana ekologista verkostoa ovat rajalliset. Yleiskaavassa alueelle on esitetty virkistysyhteystarve ja seudullinen rantaraitti, jonka tavoitteena on olla urbaani ja merellinen virkistysreitti.\nOn hyvä, että Vt7 uusi eritasoliittymä Östersundomin kohdalla on mukana maakuntakaavan toteuttamisohjelmassa.\nTeknisen huollon tunneli: Ehdotetaan uutta merkintää suunniteltaville ylikunnallisille merkittäville maanalaisille teknisen huollon tunneleille: Tunneleiden toteutettavuuden varmistaminen edellyttää kuntarajat ylittävää pitkäjänteistä maanalaisten tilojen tilavaraussuunnittelua.\nYhdyskuntateknisen huollon alue: ET-merkinnän piiriin tulisi ottaa myös Pitkäkosken vedenpuhdistuslaitoksen suunnitellun maanalaisen ja seutua palvelevan laajennuksen merkintä. Maanalaisen vedenpuhdistuslaitoksen sijoituspaikkaan vaikuttavat mm. korkeustasot, alueen kallio-olosuhteet ja laitoksen tarvitsemat yhteydet. Merkinnän kuvaus tulisi päivittää koskemaan myös tätä laitosta. Suunnittelu-määräys voi pysyä ennallaan. Kaavaehdotuksessa Östersundomin jätevedenpuhdistamo osoitetaan ET-kohdemerkinnällä Porvoonväylän pohjoispuolelle. Östersundomin yhteisessä yleiskaavassa jätevedenpuhdistamo on osoitettu aluevarauksena kallioalueelle, joka sijoittuu Porvoonväylän pohjois- ja eteläpuolelle. Maakuntakaavan kaavamerkinnän tulee mahdollistaa toteuttaminen väylän molemmille puolille. Puhdistamolta mereen johtavalle jätevesitunnelille on olemassa kaksi vaihtoehtoista linjausta. Ohjeellisen linjauksen sijainti tulee varmistaa HSY:ltä. Myös jätevedenpuhdistamolle johtavalle jätevesitunnelille on olemassa yhteystarve.\nMelualueiden merkitseminen kaavakartalle on epätarkoituksenmukaista, sillä melualueet voivat muuttua esim. toiminnanharjoittajan kehitysnäkymien muuttuessa tai ympäristölupapäätösten myötä. Sen sijaan esitetään harkittavaksi informaatio-tyyppistä merkintää. Kaavan laatimisajankohtana käytettävissä olevat melualueet voitaisiin esittää lähdeviitteineen osana kaavan selvitysaineistoa tai selostuksen liitekartoilla. Mikäli puolustusvoimien melualuetta koskien annetaan suunnittelu-määräys, siihen tulisi palauttaa luonnosvaiheen määräys, joka ohjaa toiminnanharjoittajaa siten, että sen toiminnasta aiheutuvat meluhäiriöt ovat mahdollisimman vähäiset. Vastaavan määräyksen tulisi koskea myös lentoasematoimintoja.\nKaupunginkanslia on pyytänyt kaupunkiympäristölautakuntaa antamaan asiasta lausunnon kaupunginhallitukselle 7.5.2019 mennessä.\nUusimaa-kaava on laadittu koko Uudenmaan alueelle ja sen aikatähtäin on vuodessa 2050. Kaava muodostuu kolmesta maakuntakaavasta, jotka laaditaan Helsingin seudulle, Itä-Uudellemaalle ja Länsi-Uudellemaalle. Tätä kolmesta eri kaavasta muodostuvaa kokonaisuutta kutsutaan nimellä Uusimaa-kaava 2050. Valmisteluvaiheessa Uusimaa-kaavaan kuului myös Uudenmaan rakennekaava, josta myös Helsingin kaupunki lausui keväällä 2018. Annetun palautteen perusteella rakennekaava muutettiin rakennesuunnitelmaksi eikä sillä ole enää maakuntakaavojen tapaan oikeusvaikutuksia. Uusimaa-kaavan luonnos oli lausunnoilla syksyllä 2018.\nEhdotusvaiheen lausuntoaineisto koostuu seutujen vaihemaakuntakaavojen ehdotuksista, joihin kuuluvat kaavakartat (oikeusvaikutteisia), merkinnät ja määräykset (oikeusvaikutteisia) sekä kaavaselostus liitekarttoineen ja liiteaineistoineen. Lausunnonantajilla on mahdollisuus antaa palautetta myös kaavan taustaselvityksistä.\nLausuntopyyntö 21.3.2019, Uudenmaan liitto\nKaavakartta, Uusimaa-kaavan ehdotus\nMerkinnät ja määräykset, Uusimaa-kaavan ehdotus\nSelostus, Uusimaa-kaavan ehdotus\nUudenmaan rakennesuunnitelma, Uusimaa-kaavan ehdotus\nToteuttamisohjelma, liikenne ja maankäyttö, Uusimaa-kaavan ehdotus\nKaupunginhallitus 03.12.2018 § 791\nKaupunginhallitus 26.11.2018 § 771\nKaupunginhallitus 09.04.2018 § 202\nKaupunkiympäristölautakunta 06.11.2018 § 542\nKaupunkiympäristölautakunta 27.03.2018 § 166


Subaru Forester 2.0TD XS Business AWD (VR) - Huippu 4-Veto korkealla maavaralla! Xenon, Cruise, Vetokoukku yms. Maastoauto 2009 - Vaihtoauto - Nettiauto\n2.0TD XS Business AWD (VR) - Huippu 4-Veto korkealla maavaralla! Xenon, Cruise, Vetokoukku yms.\nSubaru Forester 2.0TD XS Business AWD (VR) - Huippu 4-Veto korkealla maavaralla! Xenon, Cruise, Vetokoukku yms.\nViimeisin huolto tehty6 7 2019, 212 tkm.\nMoottorilämmitin ja sisäpistoke + sisätilapuhallin\n60/40-suhteessa taittuvat takaistuimet\nKuljettajanpenkki, säädettävissä korkeussuunnassa\nSubaru Forester 2.0, '09, 339 tkm\nSubaru Forester 2.0, '09, 373 tkm\nNettiauto ID 10974195


Avauserä Hakametsässä maaliton – Tapparan ylivoima ei purrut vieläkään - Keskisuomalainen\nKiekko 26.04.2018 19:23\nAvauserä Hakametsässä maaliton – Tapparan ylivoima ei purrut vieläkään\nJääkiekon Liigan finaalisarjan kuudes ottelu Tapparan ja Kärppien välillä on maaleitta, kun Hakametsässä on pelattu avauserä. Kärppien maalivahti Veini Vehviläinen kirjasi kymmenen torjuntaa ja Tappara-vahti Dominik Hrachovina kuusi.\nErän tilastomerkinnäksi jäi Kärppien joukkuerangaistus, kaukalossa kun oli liian monta pelaajaa. Finaalit ilman ylivoimamaalia pelannut Tappara ei kuitenkaan käyttänyt kaksiminuuttista etuaan vieläkään.\nKärpät johtaa finaalisarjaa voitoin 3–2. Mestaruuteen tarvitaan neljä voittoa.\nKärppien maalivahti Veini Vehviläinen sulkee kiekon syliinsä joukkuekaveri Miika Koiviston ja Tapparan Tomas Zaborskyn seuratessa vierestä Kuva: Kalle Parkkinen / Lehtikuva


30.03.2018 klo 13:49\nVuoden vatvomisen jälkeen käteen ei ole jäämässä käytännössä mitään, kirjoittaa Iltalehden Mika Koskinen.\nJuha Sipilän (kesk) hallituksen oli määrä aloittaa raivaukset yritystukiviidakossa vuosi sitten kevään kehysriihessä. Tarkoitus oli löytää yritystuista 150-200 miljoonan euron säästöt. Hallituksen työ ei edennyt alkuaan pidemmälle. Valmistelun kerrottiin jatkuvan.\nValtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) julkisti vuoden 2018 budjettiehdotuksensa 10.8.2017. Kysyin tuolloin Orpolta tiedotustilaisuudessa, mihin yritystukien karsiminen jäi? Orpo vastasi välttelevään tyyliin, että jotain voisi olla ehkä luvassa, kun hallitus julkistaa vuoden budjettiesityksensä.\nSipilän hallitus julkisti vuoden 2018 budjettiesityksensä 31.8.2017. Yritystukiin se ei puuttunut. Sen sijaan hallitus päätti asettaa parlamentaarisen työryhmän pohtimaan asiaa.\nLokakuun lopussa työryhmän vetäjä, elinkeinoministeri Mika Lintilä (kesk) pyysi eroa puheenjohtajan tehtävästä. Eropyynnön syynä oli mahdollinen jääviystilanne ministerin toimiessa myös valtion omistajaohjauksesta vastaavana ministerinä.\nNiinpä hallitus nimitti kansanedustaja Mauri Pekkarisen parlamentaarisen yritystukien uudistamista pohtivan työryhmän puheenjohtajaksi marraskuun alussa. Pekkarisen ja työryhmän toimikauden oli määrä kestää 28.2.2018 asti.\nTammikuun lopussa Pekkarinen kertoi julkisuuteen, että työn pitäisi ryhmän tavoitteen mukaisesti olla "jollakin tavalla" valmis maaliskuun alkupuolella.\n- Ajatus ja tavoite on uudistaa yritystukien tiekartta, mikä käytännössä tarkoittaa sitä, että yritetään tunnistaa tehottomat yritystuet, yritetään tunnistaa tuet, jotka vääristävät kilpailua, joita ei tarvita ja jotka ovat päällekkäisiä ja niin pois päin ja katsoa, mitkä ovat ne välttämättä tarvittavat, tuottavuutta, kasvua ja työllisyyttä parantavat tuet, mitä suomalaisen elinkeinoelämän ja työn kilpailukyky välttämättä vaatii. Yritetään tunnistaa ne huonot ja hyvät, Pekkarinen sanoi Ylen A-studion haastattelussa 30. tammikuuta.\nNyt, kuukauden lisäpitkittymisen ja kaikkiaan noin vuoden vatvomisen jälkeen, karu totuus alkaa paljastua.\nSuomen Kuvalehti kertoi torstaina, että alustava leikkausehdotus on jäämässä 60 miljoonaan euroon. Siitä 30 miljoonaa euroa olisi laivanrakennuksen innovaatiotukea ja loppu tupeen ja kivihiilen energiaverotuksen kiristyksiä.\nSuomeen on synnytetty jättimäinen tukimylly vuosikymmenten aikana. Se on seurausta sulle mulle -politiikasta. Kansalaiset ovat saaneet runsaasti erilaisia etuuksia, yhtiöt ja maanviljelijät omat tukensa. Räätäleinä ovat toimineet lähinnä SDP, keskusta ja kokoomus.\nSuomessa jaettava yritystuki on 4,0-8,2 miljardin euron kokonaisuus. 2016 suora yritystuki oli 1,1 miljardia ja verotuki 2,9 miljardia euroa.\nKun päälle lisätään EU-osarahoitteinen tuki (100 miljoonaa), maataloustuen kansallinen osuus (runsaat 1,1 miljardia euroa) sekä alennetut alv kannat (noin 3 miljardia euroa) päästään jo runsaaseen 8,2 miljardiin euroon.\nEikä tässäkään vielä kaikki. Budjetin ulkopuolelta löytyy lisää. Valtiontakuurahaston vastuulla olevan Finnveran vientitakuu- ja erityistakauskanta oli vuoden 2016 lopulla noin 18,4 miljardia euroa. Siitä telakoiden ja varustamojen (suomalaistelakoiden asiakkaita) osuus oli noin puolet ja telekommunikaation (käytännössä Nokian) noin neljäsosa.\nNäihin lukuihin suhteutettuna yritystukiviidakon raivaus on jäämässä naurettavan pieneksi. Elinkeinoelämän lobbaus on ollut sen verran kovaa, että poliitikoilta petti kantti. Työryhmän jäätymistä selittää sekin, että sen työskentelyyn ovat asiantuntijoina osallistuneet keskeisten elinkeinoelämän järjestöjen kuten EK:n, SY:n, SAK:n ja MTK:n edustajat.\nKysymys kuuluu, olisiko heitä kannattanut ottaa mukaan lainkaan? Aiheesta riittää runsaasti tutkimusta, ja yritystukia on kritisoitu laajasti. Tutkijat ja jopa monet yrityselämän edustajat ovat sanoneet, että Suomessa on paljon sellaisia tukia, jotka vääristävät kilpailua, heikentävät tuottavuutta tai estävät taloutta uudistumasta, koska tuilla usein pönkitetään vanhaa tuotantoa.\nKaikki tämä tutkimustieto on nyt heitetty romukoppaan ja tuloksena on siis 60 miljoonan euron leikkaus. Neljästä miljardista (ks. edellä) se on 1,5 prosenttia, 8,2 miljardista 0,73 prosenttia. Aikamoista mamoilua työryhmältä ja hallitukselta, joka on sentään karsinut kansalaisilta erilaisia etuuksia miljardien eurojen edestä, kun se ihan syystä on toteuttanut valtiotalouden säästöjä ja parantanut työn tekemisen kannustimia aktiivimallista puhumattakaan.\nEntinen Perheyritysten liiton toimitusjohtaja, "superlobbari" Anders Blom sanoo tällä viikolla julkistamassaan väitöstutkimuksessaan, että taloudellinen eliitti hallitsee Suomea. Blomin mukaan liike-elämällä ja sen lobbareilla on liian suuri rooli suomalaisessa poliittisessa päätöksenteossa ja politiikasta puuttuvat sisäpiirisäännöt.\nValitettavasti Blom näyttää olevan enemmän kuin oikeassa.\nElinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla ovat suomalaisen yritystukiviidakon väsymätön arvostelija. Sen viesti kuuluu: lopettakaa haitalliset tuet.\n- Tuet häiritsevät markkinadynamiikkaa ja talouden uudistamista, Etlan tutkimuspäällikkö Mika Maliranta sanoi Iltalehden haastattelussa viime lokakuussa (IL 7.10.2017).\nSittemmin on käynyt ilmi, että Malirantaa ja Etlaa on painostettu pitämään suuta soukemmalla.\nSamaa sanoo moni muukin ekonomisti ja työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) virkamies. TEM julkisti toukokuussa 2017 laajan selvityksen yritystuista. Sen mukaan vain noin kymmenen prosenttia tukipotista edistää yritysten uusiutumista.\nTulosta voi pitää tyrmäävänä, jos yritystukijärjestelmän tavoitteena on verovarojen mahdollisimman vaikuttava ja tehokas käyttö kansantalouden kasvun edistämiseksi. 60 miljoonaa euroa ei kuulosta summalta, joka täyttää tämän tavoitteen.\nLaajasta kritiikistä huolimatta tukisummat ovat paisuneet vuosi vuodelta jo pitkään. Kysyin Malirannlta lokakuussa, miksi yritystukiviidakkoa on niin vaikea karsia ja uudistaa?\n- Ne yritykset, jotka hyötyvät yritystuista, on helposti identifioitavissa. Hyöty on konkreettinen. Yritys löytyy ja sitten se yritys vielä sanoo, että nyt nämä työpaikat on tuella turvattu. Kun poliitikko antaa sinne rahaa, hän voi sanoa, että ne ja ne työpaikat pelastettiin, Maliranta vastasi.\nHaittojen osoittaminen sen sijaan on vaikeaa ellei mahdotonta.\n- Yritystuista aiheutuvat haitat leviävät talouteen siten, ettei sitä pirukaan huomaa. Mutta se on sitä, että jostain muualta täytyy säästää enemmän tai korottaa veroja. Tämä on hyvin abstrakti asia, Maliranta jatkoi.\nHaitallisiin yritystukiin uppoavat eurot olisi fiksumpaa käyttää yritysten ja palkansaajien verojen alentamiseen. Siitä hyötyisi koko talous.\nEikä parempaa ajankohtaa tuolle karsimiselle olisi kuin nyt, kun Suomen talous kasvaa kovaa vauhtia.Työpaikkoja on alkanut syntyä kiihtyvään tahtiin. On täysin tarpeetonta ja tyhmää suojella tiettyjä työpaikkoja, koska meillä on koko ajan kasvava joukko firmoja, jotka eivät saa työvoimaa, kuten työ- ja elinkeinoministeriön keskiviikkona ilmestynyt ammattibarometri kertoi.\nJos yritystukien karsiminen johtaisikin nyt joidenkin työpaikkojen tuhoutumiseen, niin ihmiset löytävät nyt töitä ihan eri tavalla kuin pari kolme vuotta sitten.\nKerrottakoon lopuksi, mikä on tämä 60 miljoonan euron turha joukko.\nPekkarisen lisäksi työryhmässä ovat istuneet kansanedustajat Hanna Sarkkinen (vas), Kaj Turunen (sin), Teuvo Hakkarainen (ps), Peter Östman (kd), Harri Jaskari (kok), Lauri Ihalainen (sd), Emma Kari (vihr), Mats Nylund (r), osastopäällikkö Terhi Järvikare (VM), osastopäällikkö Ilona Lundström (TEM), yksikön päällikkö Sanna Ruuskanen (LVM) ja metsäneuvos Marja Hilska-Aaltonen (MMM).\nRyhmän pysyvinä asiantuntijoina ovat toimineet pääekonomisti Mika Kuismanen (SY, johtaja Jouni Hakala (EK), elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola (MTK), johtava energia-asiantuntija Jouni Punnonen (Metsäteollisuus ry), kansainvälisten asioiden asiantuntija Pia Björkbacka,(SAK:n, STTK:n ja Akavan yhteinen edustaja) ja ylijohtaja Anni Huhtala (VATT),\nTyöryhmän raportti on määrä julkistaa ensi viikolla.


Mistä viisauden löytää? – Brander.name\nInhimillinen tieto joutuu kerta toisensa jälkeen nöyrtymään ja tunnustamaan rajallisuutensa. Tiede antaa toki hyviä arvioita esimerkiksi huomisen säästä, mutta jos kevättalvella pitäisi ennustaa juhannussää tietylle paikkakunnalle, on vastaustarkkuus puhtaan arvauksen luokkaa. Ja vaikka tiede jonain päivänä pystyisi ’ennustamaan’ juhannussään jo talvella, joutuu ihminen edelleen tunnustamaan mitättömyytensä, jos hänen pitäisi pystyä vaikuttamaan säähän. Eli on vain tunnustettava todeksi vanha viisaus, että kyllä se on Taivaan Isä eikä ihminen, joka ”säät ja ilmat säätää”.\nJärkeily toki helpottaa elämää ja tekee monesta hallitsemattomalta näyttävästä asiasta – jos ei hallitun, niin ainakin ymmärrettävän. Rationaalinen järkeily ei kuitenkaan riitä tyydyttämään ihmisen tiedonjanoa silloin, kun hän pohtii elämää suurempia kysymyksiä. Tiede ei esimerkiksi pysty vastaamaan kysymykseen elämän tarkoituksesta. Hengitän – olen siis olemassa, mutta miksi?\nViisauden ’avaimia’ etsimässä…\nKautta aikojen ihminen on etsinyt esoteerista, salattua, tietoa mysteeriuskontojen ja erilaisten rituaalien parista. Ja sama jatkuu edelleen. Koska ilmiö on lähes universaali, riittää myös heitä, ketkä tahtovat itselleen aineellista vaurautta toisten etsinnän kustannuksella. Ei ole kauaakaan, kun jonkin artikkelin kautta ajauduin netissä taas yhden ’gurun’ mielenkiintoista ja innostavaa puhetta sisältävään opetukseen sisäisestä rauhasta ja siitä, kuinka se on ratkaisu ihmiskunnan jatkuvaan vihanpitoon.\nOlin toki hänen kanssaan monin kohdin samaa mieltä, mutta ikävä kyllä guru ei esittänyt keinoja sisäisen rauhan saamiseksi. Tavoitella sitä toki piti ja gurun internetsivustolta selvisi, että tie sisäiseen rauhaan vaati useita eri tasoisia ’avaimia’, joiden saavuttamiseksi oli toki tarjolla joukko hintavia seminaareja, oppaita ja kursseja.\nJäin ihmettelemään, että jos guru on rauhan sisimpäänsä löytänyt, mihin hän enää tarvitsee niitä miljoonia dollareita? Eikö häntä kiinnostanut rauhan jakaminen muille jo oman ja ihmiskunnan yhteisen edun tähden? Jos hänellä oli ratkaisu ihmisen perimmäiseen ongelmaan, miksi hän piti sen vain omana tietonaan?\nToinen asia, mitä jäin ihmettelemään, oli pyrkimys löytää ihmisestä itsestään jotain sellaista, minkä hänen oletetaan jostain syystä kadottaneen. Miksi etsiä kadotettua rauhaa ihmisestä, jos hänessä ei sitä yksinkertaisesti ole? Etsiä nyt kadotettua lompakkoa kotoa keittiön pöydältä, jos tietää kadottaneen sen kauppamatkalla…\nJostain kumman syystä ihminen vain mieluummin etsii ratkaisua itsestään ’ei tarvitse auttaa’ -asenteella kuin, että pyytäisi apua ulkopuoleltaan.\nTodellisuudessa perimmäisiin kysymyksiin ja olemassaolon ongelmaan voi vastata vain hän, joka on ihmisen luonut. Rauhaa ei kukaan löydä sydämestään ennen kuin ’vihanpito’ Luojan kanssa loppuu. Rauha ei ole tunne tai piilotettu ’avain’, vaan se on reaalinen olotila ja suhde Jumalan ja ihmisen välillä.\nIhminen ei voi yksipuolisesti tehdä rauhaa Jumalan kanssa, vaan aloite tulee Jumalalta. Niin, ja hän on aloitteen jo tehnyt – ei tarvitse edes odottaa. Tarttumalla Jeesuksen Kristuksen tarjoamaan ’rauhansopimukseen’ voi saada kestävän rauhan sydämeensä (Joh. 16:33). On tavattoman vaikea löytää rauha ilman, että ensin tekee sovinnon Luojansa kanssa.\nSamoin ainut oikea ja kestävä vastaus olemassaolon ongelmaan tai elämän merkityksellisyyteen löytyy vain Jumalan luota (Job 12:13).\nViisauden ’avaimet’ ovat Raamatussa\nIhminen voi oppia paljon itsestään ja Jumalasta tekemällä havaintoja häntä ympäröivästä maailmasta, mutta todellinen viisaus ihmiselämän tarkoituksesta ja Jumalasta on mahdollista saada vain Jumalalta (Dan. 2:20-23).\nOnneksemme Jumala ei ole kätkenyt viisautta ihmisen ulottumattomiin, kuten monien mysteeriuskontojen opit väittävät, vaan hän on tehnyt ihmisen kannalta merkittävän viisauden tiettäväksi Raamatussa. Sieltä lukija löytää Jumalan tahdon sekä periaatteet onnellisen ja ikuisen elämän saavuttamiseksi.\nRaamattu ei mallinna Jumalaa tai yritä selittää Jumalan mielen syvyyttä. Se ei kerro mistä Jumala on tehty tai tyydytä lukijan uteliaisuutta Jumalan mystisestä olemuksesta. Raamattu ei vaikene Jumalan olemuksen yksityiskohdista syyttä, vaan se pitäytyy ihmisen kannalta oleellisessa viisaudessa. Jumala ei näet suotta kerro itsestään ihmiselle enempää kuin ihminen kykenee käsittämään ja mitä hänen tarvitsee tietää uskaltaakseen ja osatakseen lähestyä Jumalaa. Raamattu ei ole mikään ’Opi ymmärtämään Luoja 7 päivässä’ -kirja, vaan pikemminkin opas aiheesta ’Opi tuntemaan Jumalan tahto’.\nRaamattu keskittyy ihmisen kannalta keskeiseen viisauteen Jumalasta. Se keskittyy ihmisen ja Jumalan väliseen vuorovaikutukseen. Kun luet Raamattua, et löydä kreikkalaisten jumaltarustojen tapaisia kertomuksia Jumalan tekemisistä, vaan huomaat lukevasi kertomuksia tavallisista ihmisistä, joiden elämään Jumala on vaikuttanut. Raamattu onkin kirja ihmisen ja Jumalan välisestä kanssakäymisestä. Ja ihmisen näkökulmasta oleellisin viisaus on oppia tuntemaan Jumalan tahto eli oppia tietämään, mitä Herra tahtoo minusta.\nJumalan tahdon tunteminen on ainoa oikea ’avain’ perimmäiseen viisauteen. On tarpeetonta maksaa itseään kipeäksi ’gurujen’ opeista, kun onnellisen elämän avaimet ovat Raamatussa. Toki Raamatun viisaus ei sekään auta ketään, jos sitä vain lukee ja tutkii tarkkailijana sivusta. Raamatun tuntemus tai opiskelu ei johda mihinkään, jos Jumalan Henki ei saa sijaa ihmisessä itsessään.\nRaamatun viisaus, niin kuin kaikki muu viisaus, hyödyttää ihmistä vasta, kun se saa sijaa hänessä: tahdossa, elämässä. Viisaus, jolla ei ole vaikutusta, on turhaa kirjaviisautta. Todellinen viisaus näkyy ja vaikuttaa niin, että viisauden kukoistus näkyy hedelmänä.\nMitä paremmin ihminen tuntee Jumalan tahdon, sitä enemmän viisautta hänellä on Jumalasta. Mutta viisaus, joka ei tule lihaksi, eli ei sovelleta käytäntöön, on turhaa kirjaviisautta. Se on jotain samaa kuin esimerkiksi pelastus olisi ilman ristiinnaulittua Kristusta. Mitä olisi pelastus, jos Jeesus olisi jättänyt uhrikuoleman vain teoreettisen pohdiskelun asteelle koskaan antamatta itseään uhriksi meidän sijastamme? – Se olisi kaunis unelma vailla toivoa. Samoin viisaus Jumalasta, joka ei saa sijaa ihmisen tahdossa, on pelkkä kaunis unelma viisaudesta – ei todellista viisautta.\nKaikkein syvin viisaus ei siis olekaan vaikeaa teoreettista pohdintaa, vaan Jumalan tuntemusta, joka vaikuttaa ihmisen jokapäiväisessä elämässä. Tämän pitkän pohdinnan sananlaskujen kirjoittaja kiteyttää lyhyesti näin:\n”Herran pelko on viisauden alku, Pyhän tunteminen on ymmärryksen perusta.” (Sananl. 9:10)\nTodellinen viisaus on Jumalan tuntemista; hänen pyhyytensä tuntemista ja ojentautumista sen varaan, mitä hänestä olemme saaneet tietää. Viisaus alkavan vasta siitä, kun ihminen nöyrtyy Jumalan tahdon edessä. Niin kauan, kun ihminen ei sitä tee, ei hän osoita viisauttakaan.\nViisauden ’avaimet’ Jobin kirjassa\nOheinen kappale Jobin kirjasta kertoo runomuodossa pääpiirteittäin saman, mitä edellä olemme pohtineet ihmisen kannalta merkityksellisen viisauden alkuperästä. Se on runo viisaudesta, joka vastaa kysymykseen: mistä viisauden voi löytää?\n” Mistä viisaus on lähtöisin? Missä asuu ymmärrys? Se on kätkössä, kukaan ei voi sitä nähdä, se on piilossa taivaan linnuiltakin. Kuolema sanoo, tuonela sanoo: ’Vain huhu siitä on kulkenut korviimme.’\nJumala yksin tuntee tien viisauden luo. Hän yksin tietää, missä se asuu. Hän näkee maan ääriin saakka, hän näkee kaiken, mikä on taivaan alla. Kun hän antoi tuulelle voiman, kun hän osoitti vesille rajat, kun hän sääti määräajat sateelle ja avasi ukkosen jylinälle tien, silloin hän näki viisauden, punnitsi sen, otti sen palvelukseensa, piti sen kanssa neuvoa. Ihmiselle hän sanoi: ’Viisautta on Herran pelko, ymmärrystä se, että karttaa pahaa.’ ” (Job 28:20-28)\nItse törmäsin runoon puolivahingossa Jobin kirjaa lukiessa – se on aivan kuin kätketty keskelle vuoropuhelua. Jos en olisi näin ’sattumalta’ tekstiä aiemmin löytänyt, tuskin olisin muutoin osannut etsiä Jumalan viisaudesta kertovaa tekstiä Jobin kirjasta, joka pohtii ensisijaisesti teodikean ongelmaa eli kysymystä: miksi oikeamieliset joutuvat kärsimään?\nJobin kirja on kirjalliselta muodoltaan runollinen vuoropuhelu, jossa Job ja hänen neljä ystäväänsä pohtivat syytä Jobia kohdanneeseen kärsimykseen. Keskustelu etenee siten, että Jobin ystävät väittävät kärsimyksen olevan Jobin itsensä aiheuttamaa – rangaistusta väärästä vaelluksesta. Job sen sijaan tuntee faktat ja argumentoi ystäviään vastaan. Hän tietää olevansa syytön ja yrittää vakuuttaa häntä ’lohduttamaan’ tulleet hurskaat ystävänsä syyttömyydestään.\nViimeisen puolustuspuheen puolivälissä (Job 28:1-28) Job esittää varsin syvällisen ’analyysin’ viisaudesta, jonka hän tarkoittanee piikiksi ystäviensä esittämää olettamuksiin perustuvaa ’viisautta’ vastaan. Luvun 28 runo viisauden lähteestä on kirjallisesti ja teemallisesti itsenäinen kokonaisuus. Se on kertomus kertomuksen sisällä, jolla Job siis parodioi ystäviensä muka viisaita neuvoja.\nKoska runo on itsenäinen kokonaisuus, sen voi lukea Jobin kirjasta irrallaan ilman, että sen ajatus vääristyisi tai jäisi edes vajaaksi. Tästä syystä osa tutkijoista epäilee, että runo olisi lisätty tekstiin jälkikäteen, mutta näin sen ei tarvitse olla, koska itsenäisyydestä huolimatta teksti sopii mainiosti Jobin dialogin kokonaisajatukseen epäsuorana ivailuna siitä, kuinka todellinen viisaus ei tuntunut olevan Jobin ystävienkään käsillä, vaikka he toisin kuvittelivat.\nTeksti on Jobin puheen osana nuhtelu vastaväittäjien lyhytnäköisyyttä vastaan. Ja saman sisältöisenä se sopii arvostelemaan nykypäivän kirjaviisautta. Kuin pilkaten runoilija kirjoittaa: ” Mistä viisaus on lähtöisin? Missä asuu ymmärrys? Se on kätkössä… se on piilossa… ”\nJos et vielä ole Jobin runoa kokonaisuudessaan lukenut, teepä se viimeistään nyt. Runo on kelpo kuvaus muinaisessa kaivostyössä käytetyistä menetelmistä, mutta runon sanoma siis liittyy viisauden löytämiseen. Siinä ihmiset etsivät ’viisasten kiveä’ mitä kummallisimmista paikoista, mutta turhaan. Runo jäsentyy kolmeen säkeistöön:\nIhminen viisautta etsimässä (Job 28:1-12). Runoilija kuvaa ihmisen pyrkimystä löytää viisautta verraten sitä uutteraan ja vaativaan kaivostyöhön. Viisauden löytäminen ei ole kiinni siitä, etteikö ihminen etsisi sitä tosissaan, ongelma on vain siinä, että hän etsii sitä väärästä paikasta.\nIhminen etsi viisautta, mutta ei löytänyt, joten hän yrittää ostaa sen itselleen (Job 28:13-19). Uutteran kaivostyön tuloksena hän sai arvokkaita kiviä, joista hän on valmis luopumaan kunhan vain saisi viisauden itselleen. Ongelma ei siis ole sekään, etteikö ihminen osaisi viisautta arvostaa. Ikävä kyllä todellinen viisaus ei ole myytävänä – jos se olisi, ei kenenkään omaisuus riittäisi sen ostamiseen. Siksi Jumala onkin päättänyt antaa viisauden ilmaiseksi niille, jotka osaavat sitä etsiä oikeasta paikasta.\nJumala itse on vastaus viisauden mysteeriin (Job 28:20-28). Runon päättävä säkeistö kertaa viisauden olevan ihmisen ulottumattomissa. Hän ei voi viisautta löytää eikä ostaa, vaan hänen on pyydettävä sitä Jumalalta, joka on kaiken viisauden lähde.\nTutkitaanpa vielä tovi runon viimeistä säkeistöä. Runon tavoin viimeinen säkeistö jakautuu sekin kolmeen osaan:\nViisaus on kätkettynä Jumalassa, mikä tarkoittaa sen olevan salainen eikä se sellaisenaan kuulu luotujen tiettäväksi (Job 28:21-23).\nJumalan salattu viisaus ei ole luonteeltaan teoreettista tietämystä, vaan jotain minkä varaan hän perustanut koko luomakunnan. Vaikka Jumalan viisaus on salattu, sen tulokset ovat nähtävissä luomakunnassa. Jumalan viisauden hedelmä näkyy luomistyössä sekä hänen jatkuvassa kaitselmuksessaan (Job 28:24-27; Sananl. 3:19-20).\nJumalan viisauden tulos näkyy kaikkialla luomakunnassa, mutta siitä huolimatta Jumala on tehnyt osan viisaudesta tiettäväksi erityisesti ihmistä varten ja paljastanut hänelle sen, mikä hänen on oleellista tietää (Job 28:28).\nRunon päätteeksi sen viimeisessä jakeessa Jumala paljastaa ihmiselle todellisen viisauden lähteen. Jae on yhteenveto kaikesta, mitä runossa aiemmin on sanottu. Sen mukaan vain Jumala tuntee todellisen viisauden, joten vain Jumalan neuvot voivat johtaa ihmisen löytämään viisauden:\n” Viisautta on Herran pelko, ymmärrystä se, että karttaa pahaa. ”\nKehotus toistaa aiemmin Sananlaskujen kirjasta siteeratun neuvon viisaudesta (Sananl. 9:10). Runon kehotus osoitetaan erityisesti ihmiselle – ei muulle luomakunnalle: ”i hmiselle hän sanoi ”. Näin siksi, että jokaisella luodulla on Jumalan luomistyössä oma tehtävänsä, ja ollakseen ’täydellinen’ kunkin tulee täyttää oma hänelle tarkoitettu paikkansa. Ihmisen tarkoitus on eri kuin esimerkiksi hevosen tai päivänkakkaran. Ihminen ei siis voi löytää viisautta ottamalla oppia hevosesta tai hamsterista, koska hänet on luotu eri tarkoitusta varten.\nIhmiselle annettu viisauden ’avain’ on sekin täyttää oma paikkansa Jumalan tahdossa. Viimeisen jakeen kehotus pyrkiikin ohjaamaan ihmistä löytämään oman paikkansa luomakunnassa. Alun perin ihminen luotiin Jumalan yhteyteen, elämään Jumalan tahdossa ja läsnäolossa. Sen vuoksi hänen onnellisuutensa kannalta oleellisin viisauden ’avain’ on se jokin, joka palauttaa hänet toteuttamaan alkuperäistä tarkoitustaan. Niin kauan, kun ihminen harhailee toisaalla, hän ei koe kestävää onnea, koska on eksynyt ja vajaa tarkoituksestaan.\nKaikessa yksinkertaisuudessaan suurin viisaus, mitä ihminen voi saavuttaa on oppia elämään Jumalan tahdon mukaista elämää. Täydellinen harmonia Jumalan tahdossa johtaa täydelliseen onneen. Ja siihen myös Jumalan pelastussuunnitelma tähtää – ihmisen palauttamiseen alkuperäiseen tilaansa, missä hän kokee olevansa 100% ehyt Jumalan yhteydessä.\nIhminen löytää Jumalan viisauden vain, kun hän tekee päätöksen elää Jumalan tahdon mukaista elämää. Mitä enemmän Jumalan tahto saa toteutua hänen elämässään, sitä täydellisemmin hän voi kokea täyttävänsä oman paikkansa Jumalan luomakunnassa. Täydellisen viisauden saavutamme tietty vasta ikuisuudessa, kun lunastus on saatettu kohdallamme loppuun, mutta Jumalan viisaus toimii hyväksemme jo tässä ajassa kunhan vain otamme siitä vaarin.\nEli niin kuin edellä viisaudesta jo todettiin, oikea viisaus ei ole teoreettista kirjaviisautta, vaan käytännön toimivaa viisautta. Se mitä Herra on tehnyt sinulle ja minulle tiettäväksi viisaudestaan luetaan viisaudeksi meille vasta, kun se astuu efektiivisesti voimaan elämässämme. Tämä periaate voidaan tiivistää myös seuraaviin Mooseksen kirjan sanoihin:\n”Salatut asiat ovat vain Herran, meidän Jumalamme, tiedossa, mutta ne asiat, jotka hän on ilmoittanut, ovat tarkoitetut meille ja lapsillemme, että aina täyttäisimme tämän lain käskyt. ” (5. Moos. 29:28)\nVoi ihminen, minne viisautesi kadotit?\nJospa siis vielä joku kysyy ” Mistä viisaus on lähtöisin? Missä asuu ymmärrys? ”, niin mitä siihen vastaat?\nLöytääkö ihminen ratkaisun perimmäisiin kysymyksiin tutkimalla itseään? Löytääkö hän ratkaisun sydämen kaipuuseen lähettämällä luotaimen kaukaiselle planeetalle? Kenties hän löytää tilkettä sydämen tyhjään tilaan mielenhallinnan keinoin tai yhtymällä tyhjyyteen, jota ei ole? Kenties vastaus on jonkun gurun ’rauha’, jonka hän voi löytää ostamalla muutamia ’avaimia’ viisauteen?\nVai onko viisaus niin kaukana ihmisestä, ettei hän voi sitä omin keinoin löytää? Ehkä viisaus ei ole edes kaupan? Ehkä viisaus on otettava vastaan häneltä, joka sen tuntee? Mutta entä, jos viisaus onkin jotain sellaista, minkä olet kokoajan tiennyt, mutta et ole tahtonut sitä tunnustaa?\nVoisiko tänään olla aika koetella Jumalan viisautta? Ehkä olisi aika laittaa kädet ristiin, painaa pää rintaa vasten ja miettiä, mikä on Jumalan tahto minun osalleni? Olenko saanut vastaanottaa elämääni viisauden, joka on salattu tämän maailman ’viisailta’ (Luuk.10:21)?\nSiunattu olet sinä, joka olet saanut viisauden vastaanottaa pelastuksen kirkkaimman lahjan Herralta! Mutta ehkäpä Jumalan viisaudessa riittää ammennettavaa vielä sinullekin, eikö totta? Anna Jumalan viisauden vallata elämäsi. Anna Jumalan viisaudelle sijaa kaikessa mihin ryhdyt. Saakoon Jumalan viisaus kasvaa elämässäsi edelleen!\nMitä eroa on viisaudella ja kirjaviisaudella?


Autonvuokraus vuonna Oakville- Ontario, Kanada - Rental24H.com\nAutonvuokraus klo Oakville- Ontario , Kanada\nKäytettävissä olevat autot paikassa Oakville- Ontario\nAlla olevasta luettelosta löydät parhaat autonvuokraustarjoukset. Tutustu näihin autoihin sijainnissa Oakville- Ontario , Kanada valitaksesi parhaimman tarjouksen.\nParhaat auto vaihtoehdot Oakville- Ontario\nHakulomakkeen avulla näet luettelon käytettävissä olevista vuokra-autoista sijainnissa Oakville- Ontario , Kanada valittuina päivinä. Kun olet valitsemassa autoa, kiinnitä huomita matkustajien määrään, tavaratilan kapasiteettiin, ja vaihteiston tyyppiin. Varmista, että auto vastaa tarpeitasi.\nBest car rental companies at Oakville- Ontario\nAutovuokraamot lähellä sijaintia Oakville- Ontario\nVoit nähdä alla luettelon vuokraamopisteistä lähellä sijaintia Oakville- Ontario , Kanada. Mukavuutesi takia, kaikki paikat on lajiteltu kolmeen ryhmään: autovuokraus keskustassa, lentokentillä ja rautatieasemilla. Huomaa, että hinnat ja autojen määrä vaihtelee vuokra-aseman sijainnin mukaan. Esimerkiksi auton vuokraaminen lentokentältä on usein kalliimpaa kuin keskustasta, mutta autovalikoima on laajin, joten tarkista ensin kaikki tarjoukset sijainnissa Oakville- Ontario , Kanada ja vertaile hintoja ennen auton vuokraamista.\nToronto - Lentoasema [YYZ] 29.53 km / 18.35 mi\nHamilton - Kansainvälinen Lentoasema [YHM] 29.89 km / 18.57 mi\nToronto - City Airport [YTZ] 32.99 km / 20.5 mi\nMississauga - Hurontario Street 17.86 km / 11.1 mi\nMississauga - Meadowvale Resort 19.14 km / 11.9 mi\nHamilton - Parkdale Avenue 23.09 km / 14.35 mi\nToronto - Keskusta 35.44 km / 22.02 mi\nKartta sijainnista lähellä sijaintia Oakville- Ontario , Kanada\nAutonvuokraus hinnat sijainnissa Oakville- Ontario\nLuotettavimmat autovuokraamot lähellä sijaintia Oakville- Ontario , Kanada ovat näkyvillä tällä verkkosivulla. Alla voit esikatsella vuokra-autojen hintoja.\n- alkaen $37.07 alkaen $37.20 - - alkaen $75.95 - alkaen $39.56\nalkaen $26.81 alkaen $26.81 alkaen $29.23 alkaen $35.59 alkaen $43.14 alkaen $31.14 alkaen $65.76 -\nValitse ryhmä nähdäksesi yksityiskohtaiset tiedot, mukaan lukien hinnat ja noutopaikat lähellä sijaintia Oakville- Ontario , Kanada.\nHaluatko vuokrata auton, mutta olet alle 25? Sivustomme tarjoaa vaihtoehdon ”nuori kuljettaja”, jonka avulla alle 25-vuotiaat voivat vuokrata auton sijainnissa Oakville- Ontario , Kanada, mutta pienellä lisämaksulla. Lisämaksun suuruus määräytyy valitun vuokra-yrityksen mukaan.\nRental24H:n avulla löydät parhaat autot ”nuori kuljettaja” vaihtoehdolla sijainnissa Oakville- Ontario , Kanada. Haluamme tehdä autovuokrauksesta edullista kaikille!