1 Toimialaraportti ennakoi liiketoimintaympäristön muutoksia Työ- ja elinkeinoministeriö Maa- ja metsätalousministeriö ELY-keskus Tekes Finpro Matkailun edistämiskeskus Lapin liitto\n2 Terveyspalvelut Toimialaraportti Sanna Hartman 10/2011 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n3 Julkaisusarjan nimi ja tunnus Käyntiosoite Postiosoite Toimialaraportti Aleksanterinkatu 4 PL 32 Puhelin (09) HELSINKI VALTIONEUVOSTO Telekopio (09) /2011 Tekijät (toimielimestä: nimi, puheenjohtaja, sihteeri) Sanna Hartman Sosiaali- ja terveyspalvelujen toimialapäällikkö Uudenmaan ELY-keskus Julkaisuaika Toimeksiantaja(t) Työ- ja elinkeinoministeriö Toimielimen asettamispäivä Julkaisun nimi Terveyspalvelut Tiivistelmä Toimialaraportti käsittelee TOL toimialaluokituksen mukaisen terveyspalvelut -toimialan (TOL 86) yrityssektoria. Toimialaraportin tavoitteena on kuvata toimialan kehityksen lähihistoriaa ja nykyhetkeä sekä antaa arvioita ja ennusteita tulevaisuudesta. Raportin tarkoituksena on palvella terveyspalvelualan yrityksiä sekä erilaisia yksityisen ja julkisen sektorin toimijoita, jotka pyrkivät tukemaan toimialan kehitystä. Terveyspalvelujen tuottajat voidaan jakaa kolmeen tuottajatahoon: julkinen sektori, järjestöt ja yritykset. Terveyspalvelujen tuotannon arvo vuonna 2009 oli 13,48 miljardia euroa. Kuntien ja kuntayhtymien osuus toimialan kokonaistuotannosta oli 77%. Yritykset tuottivat 19% ja järjestöt runsaat 4% terveyspalvelujen kokonaismäärästä. Yrityssektorin suurimmat alatoimialat olivat toimipaikkojen ja henkilöstön määrällä sekä liikevaihdolla mitattuna lääkäriasemat, yksityislääkärit ja vastaavat erikoislääkäripalvelut, hammaslääkäripalvelut, fysioterapiapalvelut sekä ryhmä muu terveyspalvelu, joka koostuu erilaisista itsenäisistä ammatinharjoittajista. Terveyspalvelut ovat Suomessa pienyritysvaltaista toimintaa pääasiassa kotimaan markkinoilla. Yli 80 prosenttia toimialan yrityksistä työllistää alle kaksi henkilöä. Vuoden 2009 tilastotietojen perusteella terveyspalveluyrityksiä oli Alan yritystoimipaikkojen määrä oli , ja ne työllistivät yhteensä henkilöä. Yritystoimipaikkojen yhteenlaskettu liikevaihto, noin 2,56 miljardia euroa, kasvoi noin 7 prosentilla vuodesta Terveyspalvelujen tarpeisiin ja tuottamisen edellytyksiin keskeisimmin vaikuttavia tekijöitä ovat väestön ikääntyminen, huoltosuhteen heikentyminen, samanaikaisesti tapahtuva työntekijöiden eläkkeelle siirtyminen sekä hoitojen, hoitoteknologioiden ja lääkkeiden nopea kehitys. Kuntien ja kuntayhtymien päätökset ratkaisevat pitkälti sen, millaiset ovat yritysten edellytykset toimia markkinoilla. Terveyspalvelujen palvelutuotannon toimintaympäristössä yrityksistä ja järjestöistä ei kuitenkaan enää voida puhua yksinomaan kuntien tuotantoa täydentävinä toimijoina. Tällä hetkellä hammashuollossa yksityisen palveluntuotannon osuus (sisältää yritysten lisäksi järjestöt) on jo suurempi kuin julkinen tuotanto. Myös terveyskeskus- ja lääkäriasematasoisissa palveluissa (TOL8621 ja TOL8622) yksityisen palvelutuotannon osuus on jo yli 30 prosenttia.* Sitä vastoin sairaalapalvelut ovat pääosin julkisen sektorin tuottamaa. Yhteiskunnallisilla päätöksillä tulee lähivuosina olemaan keskeinen vaikutus terveyspalvelumarkkinoiden kehitykseen. Mahdollisuus kehittyä ja kasvaa kotimarkkinoilla luo suomalaisille terveyspalveluyrityksille edellytyksiä toimia myös kansainvälisillä markkinoilla. TEM:n yhdyshenkilö: Tieto-osasto/Toimialapalvelu/Esa Tikkanen, s-posti: esa.tikkanen(at)tem.fi puh ELY-keskuksen yhdyshenkilö: Sanna Hartman; sanna.hartman(at)ely-keskus.fi, puh * Epätarkkuus tekstissä korjattu Virkkeessä aiemmin ollut sana terveyskeskuspalveluissa on muutettu muotoon terveyskeskus- ja lääkäriasematasoisissa palveluissa (TOL8621 ja TOL8622). Asiasanat Terveyspalvelut, terveydenhuolto, terveydenhuollon laitospalvelut, lääkäri- ja hammaslääkäripalvelut, muut terveydenhuoltopalvelut, yrityssektorin tuottamat terveyspalvelut ISSN Kokonaissivumäärä 58 Julkaisija Työ- ja elinkeinoministeriö Kieli Suomi ISBN Hinta - Kustantaja\n4 Publikationsseriens namn och kod Besöksadress Postadress Branschrapport Alexandersgatan 4 PB 32 Telefon / HELSINGFORS STATSRÅDET Telefax (09) Författare Sanna Hartman Branschchef för social- och hälsovårdstjänster Närings-, trafik- och miljöcentralen i Nyland Publiceringstid Uppdragsgivare Arbets- och näringsministeriet Organets tillsättningsdatum Titel Hälso- och sjukvårdstjänster Referat Branschrapporten behandlar företagssektorn inom gruppen hälso- och sjukvård (TOL 86) enligt näringsgrensindelningen TOL Syftet med branschrapporten är att beskriva närhistorien och nuläget i branschens utveckling samt att ge bedömningar och prognoser om framtiden. Rapporten avser att betjäna företagen inom hälso- och sjukvården samt olika aktörer inom den privata och den offentliga sektorn som försöker stödja branschens utveckling. Producenterna av hälso- och sjukvårdstjänster kan indelas i tre kategorier: den offentliga sektorn, organisationer och företag. Värdet av hälso- och sjukvårdsproduktionen uppgick år 2009 till 13,48 miljarder euro. Kommunernas och samkommunernas andel av branschens totala produktion var 77 %. Företagen producerade 19 % och organisationerna drygt 4 % av den sammanlagda hälso- och sjukvården. Företagssektorns största underbranscher var, mätt med antalet verksamhetsställen och antalet anställda samt omsättningen, specialistläkarverksamhet inom öppenvård, tandläkarverksamhet, fysioterapi samt gruppen annan hälso- och sjukvård, som består av olika självständiga yrkesutövare. Hälso- och sjukvårdstjänsterna domineras i Finland av småföretagsverksamhet huvudsakligen på hemmamarknaden. Över 80 procent av företagen i branschen sysselsätter färre än två personer. Enligt statistikuppgifterna för 2009 fanns det hälsooch sjukvårdsföretag. Inom branschen fanns företagsverksamhetsställen och de sysselsatte totalt personer. Dessa verksamhetsställen omsatte sammanlagt ca 2,56 miljarder euro, en ökning på cirka 7 procent från år Faktorer som mest påverkar behoven av hälso- och sjukvårdstjänster samt förutsättningarna för produktionen av dem är befolkningens åldrande, den försämrade försörjningskvoten, den samtidiga pensionsavgången samt den snabba utvecklingen inom behandling, vårdteknologi och läkemedel. Kommunernas och samkommunernas beslut avgör i hög grad vilka förutsättningar företagen har att agera på marknaden. I produktionen av hälso- och sjukvårdstjänster kan företag och organisationer dock inte längre anses vara enbart aktörer som kompletterar kommunernas produktion. För närvarande har den privata serviceproduktionen (företag och organisationer) redan en större andel inom tandvården än den offentliga produktionen. Också inom allmänpraktiserande läkarverksamhet och specialistläkarverksamhet inom öppenvård (TOL 8621 och TOL 8622) överstiger den privata serviceproduktionens andel redan 30 procent.* Däremot produceras sjukhusvården huvudsakligen av den offentliga sektorn. De samhälleliga besluten kommer under de närmaste åren att ha en central inverkan på utvecklingen av marknaden för hälsooch sjukvårdstjänster. Möjligheten att utvecklas och växa på hemmamarknaden ger de finländska hälso- och sjukvårdsföretagen förutsättningar att agera också på den internationella marknaden. Kontaktperson vid arbets- och näringsministeriet: Avdelningen för kunskapshantering/branschtjänst/esa Tikkanen, e-post: tfn Kontaktperson vid närings-, trafik- och miljöcentralen: Sanna Hartman, sanna.hartman(at)ely-keskus.fi, tfn * Inexaktheten i texten har korrigerats Uttrycket hälsocentralernas verksamhet som fanns i den tidigare versionen har ersatts med allmänpraktiserande läkarverksamhet och specialistläkarverksamhet inom öppenvård (TOL 8621 och TOL 8622). Nyckelord Hälso- och sjukvårdstjänster, hälso- och sjukvård, sluten sjukvård, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, annan hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvård som produceras av företagssektorn ISSN ISBN Sidoantal 58 Utgivare Arbets- och näringsministeriet Språk Finska Pris - Förläggare\n5 Sisällys Saatteeksi Toimialan määrittely ja sisältö Toimialan kuvaus ja rajaus Toimialan kytkennät muihin toimialoihin Toimialan rakenne Yritykset ja toimipaikat Henkilöstö, ammatillinen jakauma ja työllisyyden kehitys Toimialan alueellinen jakauma Yrityskannan muutokset Alan suurimpia yrityksiä Markkinoiden rakenne ja kehitys Toimintaympäristö Markkinoiden kokonaiskuva Terveydenhuollon rahoitusrakenne Yksityisten terveyspalvelujen rakenne ja toimintatapa Varsinaiset sairaalapalvelut Lääkäripalvelut Hammashoito Fysioterapia Laboratorio-ja kuvantamistutkimukset Investoinnit Taloudellinen tila Terveyspalvelujen tunnuslukuja Kustannusrakenne Kannattavuus Terveyspalvelujen tilanne verrattuna muihin toimialoihin Toimialan keskeiset menestystekijät, ongelmat ja kehittämistarpeet Toimialan keskeiset menestystekijät ja yritysten vahvuudet Toimialan keskeiset kehittämishaasteet Tulevaisuudennäkymät toimialalla Visio Markkinoiden kehitys TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 5\n6 9 Yhteenvetoanalyysi (SWOT) Lähteitä Liite 1 Kansainvälistymiskatsaus TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n7 Saatteeksi Työ- ja elinkeinoministeriön Toimialaraportit -julkaisusarjan lähtökohtana on koota ja yhdistää eri lähteiden aineistoja toimialakohtaisiksi perustietopaketeiksi, jotka tarjoavat asiantuntijoiden näkemyksen pk-yritysten päätöksenteon apuvälineeksi. Vuosittain päivitettävä sarja käsittää yhdeksän päätoimialaa: elintarviketeollisuus, elektroniikkateollisuus, metalliteollisuus, kone- ja laiteteollisuus, puutuoteteollisuus, luonnonkiviteollisuus ja kaivosala, bioenergia, matkailu, sosiaali- ja terveyspalvelut sekä liike-elämän palvelut. Raportit ovat veloituksetta saatavissa TEM Toimialapalvelun internetsivuilla ositteessa Toimialaraporttien keskeiset tilastotiedot päivittyvät nykyisin Toimiala Online -kuvatietokannan kautta, ja ne ovat saatavissa ao. raportin kohdalta. Lisäksi Toimiala Online tietopalvelusta saa nykyisin vapaasti paljon tilastotietoja osoitteesta Tavoitteena on, että toimialaraportit yhdessä Toimialapäälliköiden rahoitusnäkemykset -julkaisun kanssa muodostavat kattavan perustietopaketin, joka osaltaan tukee eri tahoja eri alojen kehittämisessä, yrityshankkeiden suunnittelussa tai hankkeiden käsittelyssä sekä työvoiman koulutuksen suuntaamisessa. Raportissa käsitellään toimialan rakennetta, markkinoita, tyypillisiä piirteitä, taloudellista tilaa sekä kehittämistarpeita ja tulevaisuuden näkymiä. Lähteenä käytetään viimeistä saatavissa olevaa tietoaineistoa ja toimialan yritysten näkemyksiä. Julkaisut palvelevat alan yritysten, yrittäjien, rahoittajien sekä yksityisen ja julkisen sektorin alaa palvelevien organisaatioiden ja sidosryhmien tarpeita. Tämä toimialaraportti käsittelee terveyspalvelualan (TOL 86) yrityssektoria. Edeltävä Ismo Partasen ja Vesa Ekroosin laatima toimialaraportti julkaistiin vuonna Tämän uuden raportin toimialaluokat ovat TOL 2008 järjestelmän mukaisia. Aikaisemmissa terveyspalvelujen toimialaraporteissa on käytetty TOL 2002 luokan mukaisia toimialaluokkia, joten raportin tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia aiempiin terveyspalvelualan toimialaraportteihin. Uusi julkaisu sisältää myös sosiaali- ja terveyspalvelualan kansainvälistymiskatsauksen. Raportin tavoitteena on palvella terveyspalvelualan yrityksiä sekä niitä erilaisia yksityisen ja julkisen sektorin organisaatioita, jotka toimivat alan kehittämis- ja koulutustehtävissä. Tavoitteena on kuvata myös toimialan nykyhetkeä ja lähihistoriaa sekä antaa arvioita ja ennusteita lähitulevaisuudesta. Monet kannanotot, näkemykset ja arviot toimialan nykytilasta ja kehittymisestä perustuvat edellä mainittuihin tilastotietoihin, tutkimuksiin, lehdistökatsauksiin, kirjallisuuteen sekä yrittäjien näkemyksiin, mutta vastuu tulkinnasta on raportin kirjoittajalla. Terveyspalvelut ovat Suomessa pienyritysvaltaista toimintaa pääasiassa kotimaan markkinoilla. Yli 80 prosenttia toimialan yrityksistä työllistää alle kaksi henkilöä. Suuriakin yrityksiä kuitenkin on ja ne ovat kasvattaneet kokoaan koko 2000-luvun. Osa suurista terveyspalveluyrityksistä on siirtynyt ulkomaiseen omistukseen. Kansainvälisillä markkinoilla toimivia suomalaisia yrityksiä puolestaan on erittäin vähän. Tätä raporttia kirjoittaessa julkiseen keskusteluun ovat voimakkaasti nousseet sosiaali- ja terveyspalveluissa tapahtuneet väärinkäytökset sekä puutteet viranomaisvalvonnas- TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 7\n8 sa. Valvonnan merkitys terveyspalvelujen tuottamisessa onkin erittäin keskeinen. Lisäksi tärkeää on varmistaa, että alalla on eettisesti kestävät toimintatavat riippumatta siitä tuottaako palvelut julkinen sektori, yritykset tai järjestöt. Toimialan yritysten parhaaksi olisi, että toimialan sisällä lähdettäisiin rakentamaan näitä eettisiä periaatteita ja toimintatapoja. Kiitän tässä yhteydessä lämpimästi kaikkia yritysten ja sidosryhmien edustajia sekä kollegoja, jotka ovat myötävaikuttaneet raportin syntymiseen. Toivon, että tämä julkaisu antaa hyvän peruskuvan toimialasta sekä kannustaa toimialaa kehittävään keskusteluun ja toimintaan. Helsingissä Sanna Hartman Toimialapäällikkö 8 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n9 1 Toimialan määrittely ja sisältö 1.1 Toimialan kuvaus ja rajaus Nykyisen toimialaluokituksen TOL 2008 mukaan terveyspalvelut muodostavat pääluokan 86, joka jakautuu alaluokkiin lähinnä 3- ja 5-numerotasolla seuraavasti: 86 Terveyspalvelut 861 Terveydenhuollon laitospalvelut 8610 Terveydenhuollon laitospalvelut Varsinaiset sairaalapalvelut Kuntoutuslaitokset ja sairaskodit 862 Lääkäri- ja hammaslääkäripalvelut 8621 Terveyskeskus- ja vastaavat yleislääkäripalvelut 8622 Lääkäriasemat, yksityislääkärit ja vastaavat erikoislääkäripalvelut 8623 Hammaslääkäripalvelut 869 Muut terveydenhuoltopalvelut 8690 Muut terveydenhuoltopalvelut Fysioterapia Laboratoriotutkimukset Kuvantamistutkimukset Sairaankuljetuspalvelut Muu terveyspalvelu Terveyspalvelualan kehitykseen vaikuttaa voimakkaasti julkisen markkinan avautuminen samoin kuin palvelujen rahoitusta sekä palvelukysynnän tukemista koskevat ratkaisut. Terveyspalvelut ovat kuntien järjestämisvastuun piiriin kuuluvia palveluja, joista säädetään, terveydenhuoltolaissa, kansanterveyslaissa ja erikoissairaanhoitolaissa. Kunnat päättävät itsehallintonsa perusteella, miten palvelut tuotetaan. Terveyspalveluja tuottavat julkinen ja yksityinen sektori. Yksityiseen sektoriin luetaan yritykset (ja ammatinharjoittajat) sekä järjestöt (yhdistykset, säätiöt ja muut ns. yleishyödylliset palvelutuottajat). Tässä toimialaraportissa käsitellään yritystoimintana harjoitettua terveyspalvelujen tuotantoa. Julkisen sektorin ja järjestöjen omistamat yritykset kuuluvat tässä raportissa yrityssektoriin. Terveyspalvelujen tuotannon arvo vuonna 2009 oli 13,48 miljardia euroa. Julkisen sektorin osuus toimialan kokonaistuotannosta oli 77%. Yritykset tuottivat 19% ja järjestöt runsaat 4% terveyspalvelujen kokonaismäärästä 1. Palvelutuotannon kokonaismäärään sisältyvät tällöin yllä mainitut toimialaluokat. Keskimäärin siis joka viides palvelutapahtuma oli yritysten tuottama. 1 Lith, Pekka: Sosiaali- ja terveyspalvelujen markkinat yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjonta, yritysprofiili ja kilpailutilanne, Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisu 8/2011: HYVÄ TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 9\n10 Seuraavassa taulukossa on kuvattu terveyspalvelujen jakautumista toimialaryhmittäin ja näiden toimialaryhmien keskeisiä tunnuslukuja toimipaikkatietojen perusteella vuonna Taulukossa on mukana myös toimialan ammatinharjoittajat. Tilastointikriteerinä on käytetty yrityksen pääasiallista toimialaa, joka aiheuttaa joltain osin tilastollista tulkinnanvaraa. Esimerkiksi ensisijaisesti lääkäripalvelua tuottava yritys saattaa tuottaa merkittävän osan myös muita terveydenhuoltopalveluja, jotka kirjautuvat tässä tilastossa lääkäripalvelujen sarakkeeseen. Taulukko 1. Toimialan keskeisiä tunnuslukuja vuonna 2009 Toimipaikat Henkilöstö Liikevaihto Lkm % Lkm % (1000 euroa) 86 Terveyspalvelut Terveydenhuollon laitospalvelut Varsinaiset sairaalapalvelut Kuntoutuslaitokset ja sairaskodit 862 Lääkäri- ja hammaslääkäripalvelut 8621 Terveyskeskus- ja vastaavat yleislääkäripalvelut 8622 Lääkäriasemat, yksityislääkärit ja vastaavat erikoislääkäripalvelut 8623 Hammaslääkäripalvelut Muut terveydenhuoltopalvelut Fysioterapia Laboratoriotutkimukset Kuvantamistutkimukset Sairaankuljetuspalvelut Muu terveyspalvelu % Lähde: Toimiala Online, Tilastokeskus/yritys- ja toimipaikkatilastot 1.2 Toimialan kytkennät muihin toimialoihin Terveyspalvelujen ensisijaisena tavoitteena on luoda ja edistää terveyttä sekä hoitaa sairauksia. Palvelujärjestelmässä käytetään hyväksi alan tutkimustulosten lisäksi välittömästi hyvinvointiin liittyviä hyödykkeitä tuottavan teollisuuden tuotteita, teknologioita sekä erilaisia muita hyvinvointipalveluja. Terveyspalvelut toimialana kuuluu hyvinvointiklusteriin. Hyvinvointiklusterilla tarkoitetaan sosiaali- ja terveydenhoidossa käytettävien teknologia- ja palvelutuotteiden tutkimusta, kehittämistä, tuotantoa ja käyttöä. Siihen kuuluvat myös kotiterveydenhoito, oma- ja itsehoito 10 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n11 sekä itsenäistä suoriutumista edistävät ratkaisut. Hyvinvointiklusteri verkottaa alan toimijoita ja luo uusia yhteyksiä ja synergiaa palveluntuottajien, yritysten ja tutkimuksen välille. Tavoitteena on tuloksekkaampi yhteistyö ja sitä kautta yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä sosiaali- ja terveydenhuollon rakennemuutosten vauhdittaminen. Julkisen sektorin merkittävä tehtävä hyvinvointiklusterin kehityksessä on vaikuttaa alan yritystoiminnan tasapuolisten ja suotuisien olosuhteiden luomiseen. Kannustimina ja työvälineinä voidaan käyttää erilaisia kehittämishankkeita, -ohjelmia ja -avustuksia sekä ja lainsäädäntöä. Julkisen sektorin kehittämisohjelmista KASTE-ohjelma on sosiaali- ja terveysministeriön lakisääteinen strateginen ohjausväline sosiaali- ja terveyspolitiikan johtamiseen. KAS- TE-ohjelman toteuttamisesta vastaa kansallinen sosiaali- ja terveydenhuollon neuvottelukunta, jonka tueksi sosiaali- ja terveysministeriö on asettanut viisi alueellista johtoryhmää. Yritysten rooli ohjelman käytännön toteutuksessa on jäänyt melko vähäiseksi. Osittain asiaan vaikuttaa ohjelman rahoitus, joka osoitetaan kunnille valtionosuuksista. Tätä raporttia laadittaessa valmisteilla on vuonna 2012 käynnistyvä KASTE 2-ohjelma. Tekesin vuosille avattu ohjelma Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmässä on suurin Tekesin hyvinvointialaan kohdistuva kehittämisohjelma. Se on myös ensimmäinen ohjelma, jossa Tekesin rahoitus kohdistuu julkisen sektorin, kuntien ja kuntayhtymien hankkeisiin. Ohjelma tähtää uudistuneeseen sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmään sekä uusiin liiketoimintamahdollisuuksiin kehittämällä, tuottamalla ja ottamalla käyttöön uudenlaisia, asiakaslähtöisiä palvelujen tuotantotapoja yhteistyössä eri toimijoiden kanssa. Ohjelmassa rahoitetaan julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin hankkeita. Noin 120 miljoonan euron ohjelmarahoituksesta on lokakuun 2011 loppuun mennessä myönnetty tutkimus- ja kehittämishankkeille rahoitusta kaikkiaan 16,7 miljoonaa. Siitä yrityksille myönnetyn rahoituksen osuus oli 11 %. Ohjelman suuri käytännön haaste on myös se, kuinka sosiaali- ja terveyspalvelualalle tyypilliset pienet palveluntuottajat voivat hyödyntää ohjelman rahoitusta. Pienillä yrityksillä ei useinkaan ole mahdollisuuksia irrottaa resursseja kehittämiseen, jossa hyödyt eivät ole riittävän konkreettisia. HYVÄ-ohjelma on työ- ja elinkeinoministeriön strateginen ohjelma, jonka tavoitteena on vahvistaa hoito- ja hoivapalvelujen tuottamisen edellytyksiä, edistää hoito- ja hoivayrittäjyyttä sekä kehittää alaa kasvavana ja kansainvälistyvänä toimialana. HYVÄ-ohjelma ohjaa ja koordinoi ministeriön hallinnonalan toimia sosiaali- ja terveyspalvelujen työ- ja elinkeinopoliittisessa kehittämisessä. Ohjelmaa toteutetaan laajassa yhteistyössä muiden hallinnonalojen samoin kuin alan yksityisten ja julkisten toimijoiden kanssa TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 11\n12 2 Toimialan rakenne 2.1 Yritykset ja toimipaikat Vuonna 2009 Suomessa oli jo terveyspalvelualan yritystä. Yritysten määrä kasvoi kaksi prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. Yritystoimipaikkojen määrä vuonna 2009 oli Alla olevassa kuvassa on esillä yritysten määrän kehitys neljältä vuodelta. Kuvio 1. Terveyspalveluyritysten määrän kehitys Yrityksiä Lähde: Toimiala Online, Tilastokeskus/yritys- ja toimipaikkatilastot Yritysten määrä jatkoi kasvuaan koko tarkastelujakson ajan. Alatoimialoista kasvua tapahtui lähinnä ryhmissä Lääkäriasemat, yksityislääkärit ja vastaavat erikoislääkäripalvelut (TOL 8622, Fysioterapia (TOL 86910) sekä ryhmässä Muu terveyspalvelu (TOL 86909). Tarkastelujaksoa edeltäneenä kymmenvuotiskautena terveyspalveluyritysten määrän nettolisäys oli jopa 50 prosenttia. 2.2 Henkilöstö, ammatillinen jakauma ja työllisyyden kehitys Lääkäri- ja hammaslääkäripalveluyritykset ovat terveyspalvelualan suurin työllistäjä. Vuonna 2009 niiden osuus terveyspalveluyritysten henkilöstöstä oli yli 55%. Kaikkiaan terveyspalvelualan yritykset työllistivät yli henkilöä. Terveyspalveluille leimallista on erittäin pienten 1 2 henkilöä työllistävien yritysten runsas määrä. Kaiken kaikkiaan alle 10 henkilöä työllistäviä mikroyrityksiä vuonna 2009 oli yli 98% yrityksistä. Suurta prosenttiosuutta selittää erityisesti ammatinharjoittajien runsaus toimialalla. 12 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n13 Taulukko 2. Yritykset, henkilökuntamäärä ja liikevaihto alaryhmittäin 2009 Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto Terveyspalvelut Terveydenhuollon laitospalvelut Varsinaiset sairaalapalvelut Kuntoutuslaitokset ja sairaskodit Lääkäri- ja hammaslääkäripalvelut Lääkäriasemat, yksityislääkärit ja vastaavat erikoislääkäripalvelut 8623 Hammaslääkäripalvelut Muut terveydenhuoltopalvelut Fysioterapia Laboratoriotutkimukset Kuvantamistutkimukset Sairaankuljetuspalvelut Muu terveyspalvelu Lähde: Toimiala Online / Tilastokeskus, yritys- ja toimipaikkatilastot Henkilökuntamäärät ovat viime vuosina kasvaneet melko tasaisesti kaikissa yritysten kokoryhmissä (ks. taulukko 3). Mikroyritysten määrän suhteellinen kasvu näyttäisi hidastuneen , mutta tämän aikasarjan puitteissa asiasta ei vielä voi vetää johtopäätöksiä. Taulukko 3. Terveyspalveluyritysten määrä henkilöstön määrän perusteella luokiteltuna vuosina Kaikki kokoluokat alle 10 henkilöä henkilöä henkilöä yli 250 henkilöä Lähde: Toimiala Online, Tilastokeskus/toimipaikkarekisteri Mielenkiintoista sen sijaan on tarkastella terveyspalveluyritysten henkilöstömäärien kehitystä rinnakkain liikevaihdon kehityksen kanssa, kuten Pekka Lith raportissaan Seuraavasta taulukosta on nähtävissä, että suurten ja keskisuurten yritysten osuudessa koko alan yritysmäärästä ei vuosina tapahtunut kasvua, mutta sen sijaan niiden osuus toimialan liikevaihdosta kasvoi kolme prosenttiyksikköä ja suhteellinen henkilöstömääräkin nousi. Terveyspalvelualalla onkin nähtävissä samanlaista keskittymiskehitystä, joka alkoi sosiaalipalvelualalla hieman aiemmin. Yhtenä syynä tähän kehitykseen on ollut kansainvälisten pääomasijoittajien viime vuosikymmenellä herännyt kiinnostus Suomen sosiaali- ja terveyspalvelumarkkinaan. 3 Lith, Pekka: Sosiaali- ja terveyspalvelujen markkinat yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjonta, yritysprofiili ja kilpailutilanne, Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisu 8/2011: HYVÄ TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 13\n14 Taulukko 4. Yritysten määrä, henkilöstö ja liikevaihto yrityskoon mukaan Osuus yrityksistä Osuus henkilöstöstä Osuus liikevaihdosta , % 98,4 55,2 57,1-2008, % 98,5 53,3 55,2-2009, % 98,3 52,0 53,2 Mikroyritykset yhteensä lkm lkm 1368,3 Meur , % 1,3 12,1 11,7-2008, % 1,2 11,5 11,6-2009, % 1,4 12,9 12,6 Pienet yritykset yhteensä lkm 3395 lkm 322,5 Meur , % 0,3 32,7 31,2-2008, % 0,3 35,2 33,2-2009,% 0,3 35,1 34,2 Suuret ja keskisuuret yritykset lkm 9245 lkm 878,7 Meur Yritykset yhteensä lkm lkm 2569,5 Meur Lähde: Lith 2011 Terveyspalvelujen alatoimialoja tarkastellessa terveyspalveluyritysten henkilöstömäärän kehitys jatkoi tasaista kasvuaan lähes kaikissa alaryhmissä vuosina Ainoastaan alaryhmässä TOL 861 Terveydenhuollon laitospalvelut henkilöstön määrä on heilahdellut ja henkilöstö jopa välillä väheni. Alla olevassa kuviossa terveyspalveluyritysten henkilöstömäärät on kuvattu TOL 3-numerotasolla. Kuvio 2. Terveyspalvelualan yritysten toimipaikkojen henkilöstömäärä Terveyspalvelut 861 Terveydenhuollon laitospalvelut 862 Lääkäri - ja hammaslääkäripalvelut 869 Muut terveydenhuoltopalvelut Lähde: Toimiala Online, Tilastokeskus/toimipaikkarekisteri 14 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n15 Pula ammattitaitoisesta työvoimasta on terveyspalvelualalla monin paikoin huutava. Keskeisten henkilöstöryhmien eläkkeelle siirtymisluvut kasvavat lähivuosina nopeasti. Vuoteen 2030 mennessä yli puolet alan henkilöstöstä siirtyy eläkkeelle. TE-toimistot ovat toukokuun 2011 lopussa arvioineet noin 200 keskeisen työelämän ammatin kysyntä- ja tarjontanäkymiä, työvoiman saatavuustilannetta ja onko tarkasteltavina olleiden ammattien osalta odotettavissa työvoiman rekrytointiongelmia. TE-toimistojen arviot työmarkkinatilanteesta puoli vuotta eteenpäin on esitetty ELY-keskusalueittain seuraavilla kartoilla. Kuvio 3. Työvoiman kohtaanto terveyspalveluissa 2011 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 15\n16 Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriö 16 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n17 Edellä kuvatut ammattibarometritiedot on tuotettu myös tarkemmalla aluejaolla, TE-toimistojen toiminta-alueittain. Tarkempia ammattibarometritietoja on saatavissa ELY-keskuksista. Käytännössä pulaa on kaikista keskeisistä terveyspalvelualan henkilöstöryhmistä ympäri maata. Vain fysioterapeuttien ja kuntohoitajien osalta tilanne on jossain määrin tasapainossa. Liikaa työnhakijoita ei ole missään ryhmässä. TEM:n ammattibarometrin 4 mukaan tammi huhtikuussa 2010 kaikkia avoimia työpaikkoja kohti oli keskimäärin 4,3 työttömänä tai lomautettuna ollutta hakijaa. Sosiaali- ja terveysalalla heitä oli 1,7 avointa työpaikkaa kohden. Tammi-huhtikuussa 2011 keskimääräinen hakijamäärä oli 3,0 ja sosiaali- ja terveysalalla 1,4. Saman barometrin mukaan niiden viidentoista ammatin joukossa, joista tulee olemaan lähitulevaisuudessa eniten pulaa, on 11 sosiaali- ja terveysalan ammattinimikettä. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen pitkän aikavälin ennusteiden mukaan lähivuosina terveydenhuollon toimialalla työllisten määrän uskotaan kasvavan selvästi. Vuoteen 2025 mentäessä alalla olisi työllisiä lähes 40 prosenttia enemmän kuin vuonna Kuvio 4. Työllisten määrän kehitys terveyspalveluissa 0,5 0,3 0,1-0,1-0,3-0,5-0,7 Kaikki alat Terveydenhuolto Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriö TEM:n ennusteen mukaan työmarkkinoilta poistuu vuoteen 2015 mennessä Suomessa noin 23 prosenttia siitä työvoimasta, joka on ollut työllisenä vuonna Edelleen vuosina työvoimasta poistuu noin 24 prosenttia siitä työvoimasta, joka on ollut työllisenä vuonna Terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen aloilla työvoiman poistumaosuudet ovat tulevaisuudessa muita aloja suuremmat. 4 Toimialaraporttia kirjoitettaessa vielä julkaisematon TEM:n raportti TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 17\n18 Kuvio 5. Sosiaali- ja terveyspalvelualan työvoimapoistumaennuste Kaikki toimialat Terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut Työvoiman poistumaosuus (%) Työvoiman poistumaosuus (%) Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriö Erityisesti lääkärien rekrytoinnissa kunnat ja sairaanhoitopiirit ovat ottaneet käyttöön palkkakannustimet. Esimerkiksi joillakin erikoisaloilla on otettu käyttöön määräaikaisia korotuksia. Vaikka palkkahaitari venyykin, erikoisosaajia ei harvaan asutuille seuduille välttämättä saada. 2.3 Toimialan alueellinen jakauma Seuraavassa taulukossa on esitetty terveyspalvelutoimipaikkojen määrä ja niiden suhteellinen osuus kaikista alan yrityksistä ELY-keskusalueittain vuosina Taulukko 5. Terveyspalveluyritysten toimipaikat ELY-keskuksittain ELY-keskusalue Kpl % Kpl % Kpl % Kpl % Uudenmaan ELY-keskus , , , ,5 Varsinais-Suomen ELY-keskus , , , ,0 Satakunnan ELY-keskus 525 3, , , ,7 Hämeen ELY-keskus 774 5, , , ,4 Pirkanmaan ELY-keskus , , , ,5 Kaakkois-Suomen ELY-keskus 698 5, , , ,9 Etelä-Savon ELY-keskus 294 2, , , ,2 Pohjois-Savon ELY-keskus 630 4, , , ,4 Pohjois-Karjalan ELY-keskus 359 2, , , ,6 Keski-Suomen ELY-keskus 548 4, , , ,1 Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus 412 3, , , ,2 Pohjanmaan ELY-keskus 453 3, , , ,4 Pohjois-Pohjanmaan 987 7, , , ,8 ELY-keskus Kainuun ELY-keskus 160 1, , , ,2 Lapin ELY-keskus 354 2, , , ,6 Ahvenanmaa 60 0,4 67 0,5 72 0,5 79 0,5 Koko maa , ,0 Lähde: Toimiala Online/ Tilastokeskus, yritys- ja toimipaikkatilastot 18 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n19 Eniten toimipaikkoja vuonna 2009 oli Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla. Toimipaikkojen määrä korreloi varsin hyvin alueen asukasmäärän kanssa. Uudellamaalla oli yli kolmannes kaikista toimipaikoista. Vähiten terveyspalvelualan toimipaikkoja oli Ahvenanmaalla, Kainuussa ja Etelä-Savossa. Terveyspalvelujen alatoimialojen osalta jakauma on samansuuntainen. Suurimmassa osassa alatoimialoja Uudenmaan osuus kaikkien yritystoimipaikkojen määrästä ylittää 30 prosenttia. Taulukko 6. Terveyspalveluyritysten toimipaikat toimialoittain ja ELY-keskusalueittain 2009 Ahvenanmaa Lappi Kainuu Pohjois- Pohjanmaa Pohjanmaa Etelä-Pohjan-maa Keski-Suomi Pohjois-Karjala Pohjois-Savo Etelä-Savo Kaakkois-Suomi Pirkanmaa Häme Satakunta Varsinais-Suomi Uusimaa Koko maa Terveydenhuollon laitospalvelut Varsinaiset sairaalapalvelut Kuntoutuslaitokset ja sairaskodit Lääkäri- ja hammaslääkäripalvelut Terveyskeskusja vastaavat yleislääkäripalvelut Lääkäriasemat, yksityislääkärit ja vastaavat erikoislääkäripalvelut Hammaslääkäripalvelut Muut terveydenhuoltopalvelut Fysioterapia Laboratoriotutkimukset Kuvantamistutkimukset Sairaankuljetuspalvelut Muu terveyspalvelu Lähde: Toimiala Online/ Tilastokeskus, yritys -ja toimipaikkarekisteri TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 19\n20 Uusimaa oli selvä johtaja toimipaikkojen lukumärän lisäksi henkilöstöllä ja liikevaihdolla mitattuna. Koko maassa henkilökuntaa toimipaikkaa kohden oli keskimäärin 1,8. Luvun pienuus selittyy ammatinharjoittajien suurella määrällä. Sosiaalipalvelujen puolella vastaava luku vuonna 2009 oli 5,8. Taulukko 7. Terveyspalveluyritysten toimipaikat, henkilöstö ja liikevaihto ELY-keskuksittain 2009 Toimipaikat kpl Henkilöstö Liikevaihto (1000 euroa) Liikevaihto / toimipaikka (1000 euroa) Liikevaihto / henkilö (1000) euroa Uudenmaan ELY-keskus Varsinais-Suomen ELY-keskus Satakunnan ELY-keskus Hämeen ELY-keskus Pirkanmaan ELY-keskus Kaakkois-Suomen ELY-keskus Etelä-Savon ELY-keskus Pohjois-Savon ELY-keskus Pohjois-Karjalan ELY-keskus Keski-Suomen ELY-keskus Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus Pohjanmaan ELY-keskus Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus Kainuun ELY-keskus Lapin ELY-keskus Ahvenanmaa Koko maa Lähde: Toimiala Online, Tilastokeskus/yritys- ja toimipaikkatilastot Liikevaihto toimipaikkaa kohden koko maassa vuonna 2008 oli keskimäärin euroa ja vuonna 2009 jo euroa, mikä kertoo yrityskoon hienoisesta kasvusta. Uudellamaalla sijaitsevien toimipaikkojen yhteenlaskettu liikevaihto, noin 960 miljoonaa euroa oli 37 prosenttia koko toimialan toimipaikkojen liikevaihdosta vuonna Poikkeamat henkilöstö- ja liikevaihtomäärien suhteen eri taulukoissa johtuvat siitä, että osa tilastoista pohjautuu toimipaikkarekisteritietoihin ja osa yritysrekisteritietoihin. Toimipaikkarekisteriin kirjautuvat myös muuta tuotantoa päätoimialanaan harjoittavien yritysten terveyspalveluja tuottavat yksiköt. Toimialan yrityksillä voi olla myös useampia toimipaikkoja. 2.4 Yrityskannan muutokset Suurin nettolisäys vuonna 2010 terveyspalvelualan yrityksissä oli Uudellamaalla 120 yritystä, kun vuonna 2009 vastaava nettolisäys oli vain 51. Ennen taantumaa vuonna 2008 nettolisäys Uudellamaalla oli 129 yritystä. Samankaltainen kehitys viime vuosina on havaittavissa muillakin alueilla tosin Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Varsinais-Suomessa lopettaneiden yritysten määrä jopa ylitti aloittaneiden määrän vuonna TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n21 Taulukko 8. Aloittaneet ja lopettaneet terveyspalveluyritykset ELY-keskuksittain vuonna 2010 ELY-keskus Aloittaneita Lopettaneita Uusimaa Varsinais-Suomi Satakunta Häme Pirkanmaa Kaakkois-Suomi Etelä-Savo 19 9 Pohjois-Savo Pohjois-Karjala 20 9 Keski-Suomi Etelä-Pohjanmaa 8 7 Pohjanmaa 27 7 Pohjois-Pohjanmaa Kainuu 5 5 Lappi 18 6 Ahvenanmaa 9 5 KOKO MAA Lähde: Toimiala Online/ Tilastokeskus, yritys- ja toimipaikkatilastot Aloittaneiden terveyspalvelualan yritysten määrä koko maassa vuonna 2010 oli 694, mikä oli yli 90 yritystä enemmän kuin edellisenä vuonna. Vuosina tapahtunutta notkahdusta aloittaneiden terveyspalveluyritysten määrässä selittää pitkälti ajankohdan yleinen taloudellinen epävarmuus. Vastaavasti lopettaneita terveyspalvelualan yrityksiä oli vuonna 2010 noin 360 eli yli sata vähemmän kuin vuonna Lopettavien yritysten määrän viime vuosina jatkunut tasainen kasvu näyttäisi ainakin toistaiseksi taittuneen. Konkurssin tehneiden terveyspalveluyritysten määrä on 1990-luvun puolivälistä asti tehdyssä seurannassa pysynyt suhteellisen matalana. Vuosina vaihteluväli oli vuoden 2006 kahdeksan ja taantumavuoden 2009 aikaiset 24 konkurssia. Jälkimmäinen olikin ainoa vuosi vertailuaikana, kun konkurssien määrä toimialalla ylitti 20 kappaletta. TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 21\n22 Kuvio 6. Aloittaneet, lopettaneet ja konkurssiin haetut terveyspalveluyritykset koko maassa Aloittaneita Lopettaneita Konkurssit Lähde: Toimiala Online, Tilastokeskus, yritys- ja toimipaikkatilastot 2.5 Alan suurimpia yrityksiä Toimialan suurimpien yritysten listaaminen on varsin haasteellinen tehtävä, sillä alan yrityskenttä erityisesti isojen yritysten osalta elää tällä hetkellä voimakkaasti yrityskauppojen ja muiden omistusjärjestelyjen muodossa. Terveyspalvelualalla on havaittavissa samankaltaista keskittymiskehitystä, jollaista on ollut käynnissä sosiaalipalvelutoimialalla jo useamman vuoden ajan. Isot yritykset kasvavat ja uusia tulee jakamaan markkinoita. Lisäksi monet alan toimijat ovat verkottuneet voimakkaasti ja yksittäisillä toimijoilla on omistuksessaan monia eri tarkoituksiin perustettuja yrityksiä. Samat yritykset myös toimivat sekä terveys- että sosiaalipalveluissa ja välillä rajanveto näiden välillä on hankalaa. Alla oleva taulukko perustuu Asiakastieto Oy:ltä saatuun listaukseen terveyspalvelujen (TOL 86) tuottajista. 22 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n23 Taulukko 9. Suurimpia terveyspalvelualan (TOL 86) yrityksiä vuonna 2010 Yritys Kotipaikka Liikevaihto Henkilöstö Konserni KonserniLV Suomen Terveystalo Oy Helsinki Terveystalo Healthcare -konserni Attendo MedOne Oy Helsinki PlusTerveys Oy Helsinki Diacor terveyspalvelut Oy Helsinki Helsingin Diakonissalaitoksen -konserni Mehiläinen Oy Helsinki Ambea -konserni TAYS Sydänkeskus Oy Tampere Mainio Vire Oy Helsinki Mainio Vire Holding -konserni Oral Hammaslääkärit Oyj Helsinki Atine Group -konserni ODL Terveys Oy Oulu Oulun Diakonissalaitoksen -konserni Esperi Care Oy Helsinki Tekonivelsairaala Coxa Oy Tampere Coxa -konserni Helsingin Lääkärikeskus-Yhtymä Oy Helsinki Aho Group -konserni Yhtyneet Medix Laboratoriot Oy Espoo Medix Laboratoriot -konserni Lääkäriasema Pulssi Oy Turku Condia Oy Oulu Odl Terveys -konserni MWW Yhtiö Oy Parkano Terveysrahasto -konserni Sairaala Orton Oy Helsinki Invalidisäätiö -konserni Coronaria Hoitoketju Oy Oulu Norvestia -konserni Oy Dextra Ab Helsinki Kaunialan Sairaala Oy Kauniainen Sotainvalidien Veljesliitto Lähde: Asiakastieto Oy TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 23\n24 3 Markkinoiden rakenne ja kehitys 3.1 Toimintaympäristö Terveyspalvelualan toimintaympäristö on suuressa muutoksessa. Väestön ikääntymisestä seuraava huoltosuhteen muutos sekä sodan jälkeisten suurten ikäluokkien siirtyminen eläkkeelle muodostavat terveyspalvelujen rahoituksen kannalta haastavan yhtälön. Eliniän odotteen kasvu ja erityisesti vuotta täyttäneiden ihmisten osuuden kasvu lisäävät terveydenhuollon palvelutarpeita. Lääketieteellisen osaamisen ja hoitoteknologian kehittyminen yhdessä lääkkeiden kehityksen kanssa mahdollistavat yhä vaikeampien sairauksien hoidon yhä pitempään. Julkisen talouden kestävyyden kannalta tämä kehitys muodostuu mahdottomaksi, ellei terveyden edistämiseen ja sairauksien ennalta ehkäisyyn panosteta voimakkaasti yksilöiden ja perheiden elämäntavoissa sekä palvelujärjestelmän kehittämisessä. Taustalla pitkä historia Terveyspalveluita tuottavat yritykset ovat eläneet jo vuosikymmenten ajan mukana suomalaisen terveydenhuoltojärjestelmän muutoksessa. Vuonna 1972 voimaan tulleella kansanterveyslailla säädettiin perusterveydenhuollon toiminta ja toimintamallit koko maahan. Laki takasi lähtökohtaisesti koko kansalle lähes maksuttoman terveyden- ja sairaanhoidon. Suomessa 1990-luvun alussa koettu taloudellinen kriisi vahvisti palvelutuotannon rakennemuutostarvetta. Vuonna 1993 toteutettuun valtionosuusuudistuksen seurauksena siirryttiin menoperustaisesta valtionosuusjärjestelmästä laskennallisiin valtionapuihin. Samaan aikaan luovuttiin keskushallinnon harjoittamasta yksityiskohtaisesta kuntien ohjauksesta ja kunnat saivat vapauden valita, millä tavoin ne järjestävät sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelut kuntalaisille tuottaako palvelut itse, yhdessä muiden kuntien kanssa vai ostaako kunta ne ulkopuolisilta palveluntuottajilta. Vuonna 1979 voimaan tullut työterveyslaki mahdollisti työnantajalle oikeuden valita tavan, jolla se työterveyshuoltopalvelut järjestää. Tämä mahdollisuus johti käytännössä siihen, että etenkin suurimmilla paikkakunnilla työterveyspalvelujen ostaminen yksityisiltä palvelun tuottajilta lisääntyi merkittävästi. Samanaikaisesti kunnallista työterveyspalvelujen tuotantoa on supistettu terveyskeskusten voimavarojen supistumisen myötä. Toisaalta eräät kunnalliset työterveyspalvelujen tuottajat ovat panostaneet näiden palvelujen tuotantoon muun muassa liikelaitostamalla työterveysyksikköjään. KELA-korvaukset yksityisissä terveyspalveluissa Yksityisesti tuotettujen terveyspalveluiden laajuutta voidaan myös tarkastella Kansaneläkelaitoksen sairasvakuutustilastointia hyödyntäen. Seuraavasta kuviosta voidaan todeta, että lääkärissäkäynnit sekä tutkimus- ja hoitokäynnit yksityisten terveyspalvelujen puolella ovat 24 TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n25 kasvaneet melko tasaisesti ja vuosittainen kasvu on ollut varsin maltillista. Kansaneläkelaitoksen korvaamien hammaslääkärikäyntien määrät sen sijaan kasvoivat erittäin nopeasti 2000-luvun alkuvuosina, kun lakimuutokset laajensivat hammashoidon sairasvakuutuskorvaukset asteittain koskemaan koko väestöä. Kasvu taittui 2004 ja käyntien määrä tasaantui. Kuvio 7. Sairaanhoitokorvausten omavastuukerrat (yksityinen sektori) kpl Lääkärissäkäynnit 1000 kpl Hammaslääkärissäkäynnit 1000 kpl Tutkimus ja hoito Lähde: Kansaneläkelaitoksen tilastollinen vuosikirja 2009 Sairaanhoitovakuutuksen korvaustason mataluus (kuva alla) selittää osaltaan lääkärissäkäyntien sekä tutkimus- ja hoitokäyntien määrän kasvun maltillisuutta. Kansaneläkelaitoksen maksamat korvaukset yksityislääkärikäynneistä ovatkin jääneet selvästi jälkeen alkuperäisestä lakimääräisestä tavoitteesta eli 60 prosentin korvaustasosta. Kuvio 8. Sairausvakuutuksen korvaama osuus vakuutettujen sairaanhoitokustannuksista yksityisellä sektorilla (%) 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0, Lääkärinpalvelut Tutkimus ja hoito Hammaslääkärinpalvelut Lähde: Kela/Tilastoryhmä TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 25\n26 Kasvavat ja ketjuuntuvat yritykset Terveyspalvelujen tuotanto on edelleen pääosin paikallista ja alueellista toimintaa. Vain muutamat isot lääkärikeskukset ja yksityissairaalat ovat viime vuosien aikana levittäytyneet useimpiin maakuntakeskuksiin ja laajentaneet toimintaansa yritysostoin valtakunnalliseksi. Koko valtakunnan ja ainakin suurimmat kaupungit ja kasvukeskukset kattavalla toiminnallaan alan suuret yritykset pyrkivät hyödyntämään yhtenäisiä toimintakonseptejaan, tunnettua brändiään sekä työterveyshuollon sopimusten kattavuutta suurten asiakasyritysten kohdalla. Tärkeitä asioita ovat myös asiakkaiden ja potilaiden yhtenäisten hoitoketjujen luominen, palvelujen saatavuuden parantaminen sekä kattavien ajanvaraus- ja tietohallintajärjestelmien hyödyntäminen. Valtakunnallisuudella ja suurella yrityskoolla on merkitystä myös osallistumisessa lisääntyviin julkisen sektorin tarjouskilpailu-, ostopalvelu- ja kilpailuttamishankkeisiin. Tähän mennessä ketjuuntuminen ja valtakunnallistaminen ovat tapahtuneet lähinnä lääkäripalvelu- ja yksityissairaalatoimintaa harjoittavien yritysten toimesta. Eriasteista yhdistymistä, joko toiminnallista tai omistuksellista, on tapahtumassa myös hammaslääkäriyritysten, fysioterapiayritysten ja sairaankuljetuspalveluyritysten kohdalla. Asiakkaan omaa valintaa lisätään Vuonna 2009 voimaan astunut palvelusetelijärjestelmä tarjoaa kunnille mahdollisuuden tukea palvelusetelillä niitä kuntalaisia, jotka valitsevat kunnan tuottamien palvelujen sijasta yksityisen sektorin palvelun. Palvelusetelin merkitys on kuitenkin vielä marginaalinen. Kuntien talous- ja toimintatilastojen mukaan palvelusetelimenoja vuonna 2009 oli 110 kunnassa yhteensä alle 20 miljoonaa euroa. Summasta viiden suurimman maksajakunnan osuus oli yli 60 prosenttia. Kuntien palvelusetelimenoista kotipalvelujen osuus oli 33 prosenttia. Terveyspalveluissa palveluseteli on käytössä vieläkin vähemmän kuin sosiaalipalveluissa. 5 Toukokuussa voimaan tullut uusi terveydenhuoltolaki muuttaa todennäköisesti markkinatilannetta jossain määrin lähivuosina. Nyt ensi vaiheessaan uusi laki lisäsi kansalaisten mahdollisuutta valita hoitopaikkansa oman kuntansa sisällä. Laki antaa asiakkaalle mahdollisuuden valita kiireettömän hoidon hoitopaikakseen minkä tahansa oman kunnan terveyskeskuksen terveysaseman. Vuoden 2014 alussa valinnanvapaus laajenee kuntien sisältä kattamaan koko maan perusterveydenhuollon sekä myös erikoissairaanhoidon palvelut. Tuossa vaiheessa perusterveydenhuollon kohdalla riittää, että asiakas tekee kirjallisen ilmoituksen oman kuntansa ja hoitopaikaksi valitsemansa kunnan terveyskeskukselle. Valintaa voi muuttaa korkeintaan kerran vuodessa. Erikoissairaanhoidossa uuden hoitopaikan valinta tehdään yhteistyössä lähetteen antavan lääkärin kanssa. Valinnanvapauden kasvun seurauksena osassa kunnista palvelujen kysyntä putoaa, kun taas joissain kunnissa kysyntä voi kasvaa nopeastikin. 5 Lith, Pekka: Kohdennetut maksuvälineet ja asiakkaan valinta Suomen kansantaloudessa - Selvitys palveluseteleistä ja palvelusetelityyppisistä järjestelmistä yksityisellä ja julkisella alalla, Työ- ja elinkeinoministeriön raportteja 19/ TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu\n27 Asiakkaan valinnanmahdollisuuksien lisääntyminen edellyttää sitä, että asiakkaalla ja hänen omaisillaan ja läheisillään on riittävästi tietoa erilaisista palveluvaihtoehdoista ja tarvittaessa mahdollisuus saada ohjausta ja neuvontaa valintojen tekemiseen. Tämä edellyttää toiminnan läpinäkyvyyttä: julkisten ja yksityisten palvelutuottajien palveluja, niiden laatua ja hintoja on voitava verrata keskenään vertailukelpoisin kriteerein. Palvelujen laadun ja tuloksellisuuden tasapuolista, riippumatonta mittaamista ja arviointia on niin ikään kehitettävä. Julkisen sektorin yritystoiminta Varautuminen uuteen markkinatilanteeseen on yksi syy julkisten terveydenhuollon palveluntuottajien keskuudessa heränneeseen kiinnostukseen yhtiöittää palveluntuotantoaan. On myös pohdittu mahdollisuuksia yhtiöiden kautta tarjota palveluita erimerkiksi palvelusetelipotilaille sekä myös ulkomaisille potilaille ns. terveysmatkailuna. Tampereella on jo muutaman vuoden ajan toiminut Pirkanmaan sairaanhoitopiirin pääosin omistama tekonivelkirurgiaan keskittynyt Coxa Oy sekä uudempana TAYS Sydänkeskus Oy. Valtakunnallisesti puolestaan on tänä syksynä runsaasti keskustelua herättänyt Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) päätös perustaa yksityissairaala Hyksin Oy. Perusteena sairaalan perustamiselle HUS on kertonut tarpeen sitouttaa keskeinen osaava henkilökunta, kuten erikoislääkärit, paremmin pysymään yliopistosairaaloiden palkkalistoilla sekä myös tarpeen hyödyntää kalliita sairaalatiloja ja -laitteita tehokkaammin esimerkiksi tarjoamalla yksityisleikkauksia ilta-aikaan. Yksityiset lääkäripalveluyritykset ovat vastustaneet hanketta pitäen sitä kilpailua vääristävänä. Kansainvälistyvä terveydenhuolto Myös terveydenhuollon kansainvälinen toimintaympäristö on muuttumassa. Vuonna 2013 voimaan astuvan Euroopan Unionin potilasdirektiivin tavoitteena on helpottaa potilaan hakeutumista turvalliseen ja korkealaatuiseen terveydenhoitoon toiseen jäsenvaltioon sekä kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä terveydenhoidon alalla. Jäsenvaltioilla säilyy oikeus järjestää terveydenhuolto haluamallaan tavalla. Direktiiviä sovelletaan terveydenhoitoon riippumatta siitä, kuinka se on järjestetty, tarjottu ja rahoitettu. Direktiivin toimeenpano Suomessa ajoittuu tilanteeseen, jossa kuntarakenne ja sen seurauksena mm. sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisrakenne on muuttumassa. Toimeenpanon valmistellussa joudutaan ratkaisemaan merkittäviä palveluihin hakeutumiseen, kustannuksiin ja niiden korvausperusteisiin liittyviä ongelmia. Sisämarkkinoiden yhdenvertaisuusperiaatteen johdosta se, minkä ajatellaan toimivan hyvin Suomessa, tulee toimintamalliksi myös direktiivin toimeenpanossa koskien Suomeen hoitoon tulevia ja Suomesta muihin EU-maihin hoitoon hakeutuvia. 6 Työ- ja elinkeinoministeriö on vuosien aikana teettänyt erilaisia selvityksiä pk-yritysten toimintaympäristöstä ja kehitysnäkymistä. Vuoden 2010 alussa ministeriö yhdisti resurssinsa Suomen Yrittäjien ja Finnveran toteuttaman pk-yritysbarometrin kanssa. Näistä sel- 6 Direktiivistä löytyy lisätietoa kansainvälistymiskatsauksesta, joka on tämän raportin liitteenä. TEM:n ja ELY-keskusten julkaisu 27\nToimialaraporttisarja. Terveyspalvelut. Toimialaraportti ennakoi liiketoimintaympäristön muutoksia\nToimialaraporttisarja Terveyspalvelut Toimialaraportti ennakoi liiketoimintaympäristön muutoksia Terveyspalvelut Toimialaraportti 2/2006 Vesa Ekroos Ismo Partanen Julkaisusarjan nimi ja tunnus Käyntiosoite


Sammonlahden koulun oppilaat keräävät roskia liikuntatunneilla ja tekevät muovista taidetta — Uuden kampanjan tavoitteena on putsata Lappeenrannan ranta-alueet roskista, ja koko kaupunki on haastettu mukaan - Etelä-Saimaa\nSammonlahden koulun oppilaat keräävät...\nJulkaistu 26.4.2019 18:05\nLappeenrannan asutuilla ranta-alueilla järjestetään siivoamistempaus, johon kaikki saavat osallistua. Kampanjan takana ovat Lappeenrannan seudun ympäristötoimi ja paikalliset Lions Clubit. Etelä-Karjalan jätehuolto käsittelee kerätyt roskat, jotka lajitellaan ja tutkitaan mahdollisuuksien mukaan.\nSammonlahden koulun oppilaista muun muassa Villiina Tarvainen ja Jutta Meuronen osallistuvat kampanjaan keräämällä roskia liikuntatunneilla Sammonlahden ja Huhtiniemen rannoilta. Kuvassa oikealla liikunnanopettaja Mikko Taipale.\nLappeenrannan Sammonlahden koulun 7.-luokkalaiset käyttävät keväisiä liikuntatuntejaan ympäristön hyväksi.\nOppilaat koluavat Sammonlahden ja Huhtiniemen rantoja ja etsivät ympäristöstä muoviroskaa. Luonnosta löytyneestä muovista he tekevät taidetta, kertoo erityisopettaja Iikka Voutilainen Sammonlahden koulusta.\nNuoriso on mukana roskien- ja muovinkeruukampanjassa, jonka takana ovat Lappeenrannan seudun ympäristötoimi ja paikalliset Lions Clubit.\n— Lukuvuoden viimeisen jakson teemana on luonto, taide ja luovuus. Ympäristöstä kerättyä muovia käytetään taidepajassa, ja siitä koostetaan taidenäyttely Sammonlahden koululle.\nSammonlahden koulun oppilaat ovat tietoisia ympäristöasioista. Koulu on myös kaupungin Green reality -koulu, Voutilainen sanoo.\n— Olemme kestävän kehityksen koulu ja alueellisia edelläkävijöitä ympäristöasioissa. Mittaamme myös, kuinka paljon koulussa kertyy muovijätettä lukuvuoden viimeisen jakson aikana. Sitä hyödynnetään taideteoksissa.\nLappeenrannassa on jo olemassa yhteisöllisyyttä. Tietyt ihmiset esimerkiksi asukasyhdistyksissä keräävät roskia vuosittain. - Salme Muurikka\n"Jos roska päätyy hyötykäyttöön, siitä voi syntyä uusia materiaaleja kiertotalouden mukaisesti"\nLappeenrannan seudun ympäristötoimen Salme Muurikka keräsi roskia aurinkoisessa Myllysaaressa. Hän uskoo, että kaupungista löytyy yhteisöllisyyttä lähteä tempaukseen mukaan.\nLappeenrannan seudun ympäristötoimi kannustaa koululaisten lisäksi muitakin yksittäisiä kaupunkilaisia ja yhteisöjä osallistumaan kampanjaan. Roskia kerätään erityisesti Lappeenrannan asutuilla ranta-alueilla, kertoo Salme Muurikka ympäristötoimesta.\n— Ympäristötoimessa oli idea järjestää koulujen kanssa roskaantumisen ehkäisykampanja. Alkuvuodesta selvisi, että myös Lionsit ovat huolissaan vesistöjen roskaantumisesta. Halusimme tehdä yhdessä jotain asian hyväksi.\nMikko Tykkyläinen Lions Club Lappeenrannan Rakuunasta kertoo, että paikalliset Lions Clubit ovat mukana myös Itämeren tulevaisuutta parantavassa haasteessa. Siksi rantojen siivoamistempauksen järjestäminen Lappeenrannassa tuntuu tärkeältä ja ajankohtaiselta.\n— Haluamme haastaa lappeenrantalaisia yhdistyksiä ja yksityisiä mukaan tempaukseen hyvän asian puolesta niin paljon, että voimme käydä läpi kaupungin ranta-alueet ja kerätä sieltä löytyvät roskat ja romut talteen, Tykkyläinen sanoo.\nYmpäristötoimi keksi kampanjan teemahahmoksi luonnossa eksyneenä harhailevan Matti Muovisen. Roskaparka pitää pelastaa luonnosta, jossa muovinpala on hyödytön eikä pärjää.\n— Haluamme levittää tietoa siitä, että jos roska päätyy hyötykäyttöön, siitä voi syntyä uusia materiaaleja kiertotalouden mukaisesti, Muurikka sanoo.\nRoskat lajitellaan ja tutkitaan\nSammonlahden koulun lisäksi muitakin kouluja on ottamassa haastetta vastaan. Myös paikallisia asukasyhdistyksiä on houkuteltu mukaan.\nMuurikka uskoo, että kaupungista löytyy intoa osallistua.\n— Lappeenrannassa on jo olemassa yhteisöllisyyttä. Tietyt ihmiset esimerkiksi asukasyhdistyksissä keräävät roskia vuosittain. Ehkä nyt kampanjan myötä hekin, jotka eivät vielä kerää tai lajittele roskia, huomaisivat, ettei niitä kannata heittää luontoon.\nEtelä-Karjalan jätehuolto käsittelee kerätyt roskat.\n— Mahdollisuuksien mukaan kerätyt roskat lajitellaan ja tutkitaan, paljonko roskista on esimerkiksi muovia sekä lajittelun jälkeen toimitetaan uusiomateriaaliksi, Muurikka kertoo.\nHanke on kiertotalouskokeilu, ja sillä on valtioneuvoston 5 000 euron rahoitus. Ympäristötoimi järjestää kampanjan yhdessä Cirwaste -hankkeen kanssa. Kampanjasta on tarkoitus tehdä jokavuotinen perinne.\nRoskien- ja muovinkeräyskampanjan kampanja-aika on 29.4.—15.5. Startti on la 4.5. Silloin vapaaehtoiset haastetaan kaupungin ranta-alueille keräämään muovia ja roskia kello 10—13.\nIlmoittamalla porukkasi mukaan keräämään roskia hankeaikana tai starttipäivänä 4.5. osallistuu arvontaan ja saa keräysvälineet lainaan ympäristötoimelta.\nKartta keräysalueista löytyy Matti Muovinen -tapahtuman Facebook-sivulta. Osallistumisilmoittautumiset: raija.aura@lappeenranta.fi tai salme.muurikka@lappeenranta.fi. Viestissä tulee ilmoittaa, mille ranta-alueelle on tulossa keräämään.\nLions Club jalkautuu 4.5. eri puolille kaupunkia ja tarjoaa osallistujille suolaista purtavaa. Kerääjille on luvassa myös palkintoja.\nTuloksia esitellään Muovin kierto -seminaarissa Kehruuhuoneella 15.5. klo 12—15. Ilmoittautumiset Salme Muurikalle.\nSammonlahden koululaisista myös Jutta Meuronen, Sara Vainikka ja Sara Simola osallistuvat roskienkeruuseen. Kerätyistä muoviroskista oppilaat tekevät taideteoksia. Sammonlahden koulun erityisopettaja Iikka Voutilainen kannustaa muitakin kouluja osallistumaan kampanjaan. —On tärkeää, että nuorten ympäristötietoisuus kasvaa. Nuoret oppivat, mitä siitä seuraa, kun muovia heitetään luontoon ja kauan muovi pyörii ympäristössä.


Kannattaako lakkouutisia lukea valtamediasta? – Toimitus\nSami Salmela 17.9.2015 Pohdinta\nEnsimmäisen ja Toisen maailmansodan aikana ja niiden välissä (sota)propaganda kehitettiin huippuunsa, eikä aina ollut selvää tuotettiinko propagandaa armeijan, mainostoimistojen ja yritysten vai valtioiden itsensä tarpeisiin. Omanlaisiaan ääriesimerkkejä massapropagandasta olivat tietenkin 1930-luvun totaalitaariset valtiot. Eri tavalla totaalinen oli Yhdysvalloissa 1950-lukuun mennessä huippuunsa hiottu mainoskoneisto, joka sai työläiset samaistumaan keskiluokkaisen ydinperheen kuluttamista rakastavan ideaalikansalaisen rooliin. Keskiluokkaiseen elämäntapaan on suunnilleen näistä ajoista lähtien sisältynyt kuvitelma, ettei itse kuuluisi mihinkään yhteiskuntaluokkaan. Yhdysvalloissa alettiin myös jo varhain käyttämään valtamediaa työläisten lakkojen murtamiseen. Mikael Kallavuo pohtii blogikirjoituksessaan millä tavoin valtamedian tapa uutisoida toimii Suomessa lakkoilijoita vastaan ja miten tätä vastaan voi puolustautua.\nSuomessa joukkotiedotusvälineet ovat muutaman yrityksen hallussa. Myös poliikoilla on läheisiä kytköksiä mediaan, joka voi osaltaan selittää täkäläisten tiedotusvälineiden pehmeää tapaa käsitellä puolueita ja politiikkaa. Wikipedia tiivistää kertoo Suomen medioiden omistussuhteista:\n”Suomessa huomattava osa merkittävistä tiedotusvälineistä kuuluu suurille viestintäalan yhtymille Sanomalle tai Alma Medialle. Toinen merkittävä taho on Yleisradio. Kolmantena vaikuttavana tekijänä ovat maakuntalehdet. Maakuntalehtien kansainvälisten uutisten uutisvalikoimaan vaikuttaa merkittävästi STT, jonka suurin lehtiomistaja on Sanoma, joka kustantaa muun muassa Helsingin Sanomat -päivälehteä. Näin ollen kansainvälisten uutisten osalta lehdistön Reutersilta tuleva uutisvirta on STT:n toimittamaa. Sen sijaan kotimaisissa aiheissa voi olla erilaisia painotuksia.”\nEn tainnut aiemmin olla vielä täysin luopunut toivosta Helsingin Sanomien (HS) suhteen, sillä tänä aamuna (15.9.) meinasi kahvi mennä väärään kurkkuun lukiessani uusimpia lakkouutisia. HS ei ole Suomen ainoa media, mutta Suomen tilatuimpana sanomalehtenä siinä julkaistuilla kirjoituksilla on huomattavast enemmän painoarvoa kuin suurimmalla osalla muista lehdistä. Vuodesta toiseen Hesari tarjoaa muihin lehtiin verrattuna huomattavasti enemmän ideologisesti arvokasta palstatilaa Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) ja ajatuspaja Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) kirjoittajille kolumnien, vieraskynien ja haastattelujen muodossa. Tätä kautta työnantajapuoli pääsee etujärjetöjensä EK:n ja EVA:n suulla jatkuvasti puskemaan omia näkemyksiään julkiseen keskusteluun. Tämä värittää työtaisteluja koskevaa uutisointia HS:ssa jatkuvasti. Jos Suomessa listataan yksittäisiä pääoman puolta julkisuudessa ajavia tahoja, ovat EK ja EVA tämän listan kärjessä.\nHS-analyysissa kerrottiin näennäistä objektiivista asemaa tavoitellen toimittajan mielestä lakosta aiheutuvista hyödyistä ja haitoista. Lakkojen tavoitteiden toteutumisesta ei kirjotettu olevan hyötyä kenellekään, joten ammattiliittojen ja laajemmin työläisten näkökulma ei päässyt lainkaan esiin. Otetaan kuitenkin muutama esimerkki HS:n kirjoituksesta lähemmän tarkastelun kohteeksi.\n”Lakot eivät tuo investointeja eivätkä paranna ilmapiiriä.”\nMikä on tämä ilmapiiri, jota lakot eivät paranna? Omasta näkökulmastani Sipilän hallitus pilasi ilmapiirin viime viikolla ilmoittaessaan useiden ihmisten elämään monin tavoin haitallisesti vaikuttavista pakkokeinoista, kuten palkanalennuksista ja lomien lyhennyksistä. Tämän jälkeen ilmapiiriä on parantanut ainoastaan useilla työpaikoilla ja työpaikkojen ulkopuolella tehdyt ulosmarssit, lakot ja muut mielenilmaukset. Perjantaiksi ilmoitettu ammatillisten keskusjärjestöjen laaja STOP-mielenilmaus on jo nyt nostanut yhteishenkeä sekä synnyttänyt toimialat ja ihmisryhmät ylittävää solidaarisuutta. Angry Students ryhmän opiskelijat osoittavat tukeaan palkkatyöläisten mielenilmauksessa omassa blokissaan. Jo päivä ennen perjantaita opiskelijat järjestävät avoimen yleiskokouksen pohtiakseen yhdessä keinosta vastustaa myös yliopistoille iskevää leikkauspolitiikkaa. Anarkistit tarjoavat perjantain mielenilmauksen jälkeen kansankeittössä lämmintä ruokaa omakustannehintaan. PAMilaisten perustama autonominen ryhmä Liitto X on jakanut ohjeita mielenilmaukseen osallistuville sekä julkaissut jo aiemmin erilaisista lakoista kertovan pienen suuren Lakko-oppaan. Mediaprojekti Yleislakko.org seuraa Suomessa tapahtuvia työtaisteluita ja levittää tietoa yleislakoista. Feministit lähtivät mukaan lakkoon omalla lakkokutsullaan ja nostavat esiin palkatonta työtä tekevät ihmiset, jotka eivät voi mennä perinteiseen lakkoon. Juuri perustettu Vapaa Syndikaatti tarjoaa puhelinpalvelulla ilmaista neuvontaa mielenilmaukseen ja lakkoiluun osallistumisesta kaikille, mukaan lukien ammattiliittoihin kuulumattomat ihmiset. Tällaista positiivista pöhinää ei ole nähty yhteiskunnallisissa kamppailuissa pitkiin aikoihin. Taustalla on myös koko vuoden jatkuneet laajat mielenosoitukset ja muut erilaiset mielenilmaukset. Jos Hesarin mielestä lakot eivät paranna ilmapiiriä, edustaa sen kirjoitus ainoastaan työnantajapuolen näkökulmaa, eikä sen kirjoituksista ole hyötyä perusoikeuksistaan ja toimeentulostaan taisteleville palkallista ja palkatonta työtä tekeville työläisille.\n”Rautatientorille tuskin tulee vain rauhallisia palkansaajia, vaan myös anarkisteja, maahanmuuttomielenosoittajia ja lakkojen vastustajia.”\nHS:n näkemys rauhallisuudesta tuntuu vaihtuvan tilanteen mukaan. Jos anarkistien tapahtumissa pankkien ikkunat tai muut pääoman symbolit saavat välillä kyytiä, niin taloudellinen menetys on niissä todella marginaalinen verrattuna vain kaksi tuntia kestävään toimialat ylittävään maan kattavaan mielenilmaukseen. Lakon tarkoitus on tehdä työnantajille taloudellista sabotaasia. Perjantain mielenilmaus taas on käytännössä vähintään lyhytkestoinen suurlakko. Kontrolloimattomia väkijoukkoja ei ylipäänsä yleensä kuvata medioissa myönteisesti, vaan aina poliisin tai muiden virkamiesten näkökulmasta. Anarkistista on viime vuosina alkanut muodostua mediassa jonkinlainen yleinen syntipukki mielenosoituksissa tapahtuvalle vandalismille, vaikka tekijöiden poliittisesta taustasta ei olisi mitään tietoa. Etukäteen anarkisteista varoittamalla HS pyrkii jakamaan mielenilmaukseen osallistuvat ihmiset hyviin ja huonoihin mielenosoittajiin, mikä rikkoo eri ryhmien välistä solidaarisuutta. Lakoissa tai yleislakoissa ihmisten poliittista taustaa tärkeämpää on yhteinen tavoite, joka perjantain mielenilmauksessa tarkoittaa työmarkkinajärjestöjen vapaan sopimusoikeuden puolustamista ja hallituksen yksipuolisesti päättämien työehtojen heikennysten kaatamista. HS:lle tärkeintä taas tuntuu olevan, ettei kukaan osoita mieltään liian kovaäänisesti tai vahingossakaan toiminnallaan häiritse työnantajapuolta ja hallitusta.\n”Palkansaajien keskusjärjestöjen oli lähes pakko järjestää mielenilmaus, jotta työpaikoilla syntynyt raivo saadaan purettua. Jos mielenilmaisu rauhoittaa palkansaajia, se saattaa auttaa pääsemään hyvin tulehtuneesta tilanteesta työmarkkinoilla.”\nKenen näkökulmasta palkansaajien rauhoittuminen on hyödyllistä? Tätä HS ei kerro, mutta raivo on täysin ymmärrettävää ja oikeutettua hallituksen kohdistettua meihin mittavia ja vahingollisia leikkauksia. HS:lle työmarkkinoiden joustava toimiminen ja jatkuva kasvu, eli voiton tuottaminen yritysten omistajille, tuntuu olevan arvo sinänsä. Omistajan saaman voiton eteen raataminen ei ole itseisarvo työläisille, jotka tuottavat arvoa ja tekevät kaikista raskaimmat työt. Työläisten (mukaan lukien työttömät, opiskelijat ja palkatonta työtä tekevät) asemaa hallitus on juuri nyt kurjistamassa, minkä takia koko lakkoliike on alkanut laajeta. Toivottavasti työläisten raivo ei lakkaa, ennen kuin hallituksen viimeisinkin leikkaus on peruttu ja kurjistamisen sijaan työläisten oloja on alettu parantamaan.\n”Hallitus on valmis muuttamaan lakot aiheuttanutta listaansa ja poistamaan esimerkiksi palkansaajille vaikeimmat asiat, kuten pakkolait ja korvausleikkaukset, jos työmarkkinajärjestöt löytävät tilalle keinoja, joilla toteutuu hallituksen toivoma viiden prosentin yksikkötyökustannusten alennus.”\nHS:n analyysissa kerrotaan, että hallitus on valmis muuttamaan yksipuolisesti sanelemiaan heikennyksiä työehtoihin ja peruuttamaan vapaan sopimusoikeuden lakkauttamisen, jos työmarkkinajärjestöt löytävät keinoja toteuttaa hallituksen toivoma viiden prosentin yksikkötyökustannusten alennus. Tässä vaiheessa putosin HS:n toimittajan järkeilyn kärryiltä. Minkä takia työmarkkinajärjestöt keksisivät hallitukselle tapoja saada hallituksen toivomat leikkaukset läpi, kun juuri niitä vastaan ollaan protestoimassa? Loppuartikkelissa pohditaan eri keinoja saada aikaan ”kilpailukykyloikka” ja ”yksikkötyökustannusten alennus”. HS:n linjassa ei poiketa siitä pohjimmiltaan nationalistisesta ajatuksesta, että olisi olemassa jokin yhteinen hyvä, jonka eteen työskenteleminen tasoittaa pääoman ja työläisen välisen ristiriidan.\nFrancis Fukuyaman vuonna 1992 julistama historian loppu ja Sauli Niinistön vuonna 2005 julistama vastakkainasettelun loppu kuulostavat nykytilanteessa uusliberalistisen ikuisen kasvun ajatuksen evankeliumista poimituilta huvittavilta ideologisilta iskulauseilta. Vastakkainasettelua on enemmän ilmassa kuin vuosiin, ja kapitalismin historiallisuus ja ideologisuus on siksi yhä helpommin havaittavissa. Jos HS:n artikkeleja lukee tarkasti ei voi välttyä ajattelemasta, että lehden toimittajat tiedostavat vastakkainasettelujen olevan jälleen täällä. Vastakkainasetteluista kirjoittamista pyritään kuitenkin välttämään viimeiseen asti kuviteellisen kansallisen yhtenäisyyden säilyttämiseksi, vaikka tämä ei todellakaan ole työläisten etu.\nVieraannuttavasta massamediasta yhdistäviin kamppailuihin\nHelsingin Sanomien sijaan voisimme tarkastella mitä tahansa muuta valtamediaa. Toimittajien tapaan hahmottaa maailma vaikuttaa väistämättä yhtenäinen (korkea)koulutus sekä heidän asema yhteiskunnallisessa hierarkiassa. Vaikka muutamat toimittajat olisivat ponnistaneet alemmista luokista, suurin osa ammattikunnasta on ylempi- ja keskiluokkaisia valkoisia Suomen kansalaisuuden syntyessään saaneita. Toimittajat voisivat vaikuttaa siihen ketkä pääsevät mediassa ääneen, mutta tätä harvoin näkee. Mediassa pääsee harvoin ääneen yhteiskunnaan marginaaliin pakotettuja ihmisiä, kuten työttömiä, siirtolaisia, mielenterveusongelmaisia, vammaisia, epänormativiisia seksuaalivähemmistöjä tai köyhiä. Toimittajalle on helpompaa ottaa yhteyttä näitä ryhmiä edustaviin etujärjestöihin tai tutkijoihin, joiden kanssa toimittajalla on enemmän yhteistä ja tämän takia helpompi kommunikoida.\nMiksi jo ilmoitukset lakosta aiheuttavat ihmisistä vahvoja tunnereaktioita ja medioilla tuntuu olevan vaikeuksia kertoa mistä työtaisteluista on kyse työläisen näkökulmasta? Tämä johtuu osaltaan siitä, että mediassa harvemmin käsitellään yhteiskunnallisia ilmiöitä rakenteellisesta näkökulmasta, kun taas lakko suorana toimintana tuo parhaimmillaan esiin valtarakenteita ja haastaa niitä. Lakko paljastaa palkkatyösuhteen olevan pohjimmiltaan alistava valtasuhde. Pääoman ja työläisen välinen konflikti nousee pinnan alta esiin, kun työläinen kieltäytyy väliaikaisesti myymästä työvoimaansa lisäarvon tuottamiseksi kapitalistille. Tästä seuraa välitön tulonmenetys kapitalisteille, sillä ilman työläisiä he harvemmin pystyvät kerryttämään varallisuuttaan edes entistä laajemman työn automatisaation aikakaudella. Valtaa ei siis ole ainoastaan kapitalisteilla, vaan potentiaalisesti kaikilla ihmisillä heidän alkaessa toimia yhdessä. Yksittäisen työläisen voima kasvaa, kun hän liittyy yhteen toisten kanssa ja alkaa kollektiivisesti toimimaan omasta tilanteestaan käsin. Työväenliikkeessä tätä on kutsuttu työväen itsehallinnoksi, jonka mukaan työläiset eivät tarvitse järjestäytyäkseen sen enempää edustuksellisia ja hierarkkisia poliittisia puoleita kuin byrokraattisia ja keskitettyjä ammatiliittoja.\nPalkkatyösuhteen tarkasteleminen työläisen näkökulmasta ei tarkoita alistumista pääomalle, vaan jatkuvaa kamppailua oman autonomian säilyttämiseksi. Vaikka työväenliike on aina koostunut keskenään hyvin erilaisista ihmisistä, sen johtopaikoille ja julkisiksi edustajiksi on useimmiten päätynyt valkoisia hyvin toimeentulevia miehiä alistamalla ja hiljentämällä muita toimijoita. 1960-luvun yhteiskunnalliset liikkeet ympäri maailmaa laajensivat käsitystä työläisestä ja siitä ketkä muodostavat työväenluokan. Erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla Italian autonomisissa liikkeissä feministit, opiskelijat ja työttömät tekivät tarkkoja havaintoja työn eri muodoista ja tätä kautta erilaisista työläisistä. Tällöin työläisiksi alettiin katsoa palkkatyötä tehtaissa tekevien miesten lisäksi palkatonta työtä kotona ja eri yhteisöissä tekevät naiset. Tämä uusintava työ oli useimmiten koti- ja hoitotyötä. Myöhemmin queer- ja transliikkeen myötä myös sukupuolivähemmistöt ovat vähitellen alkaneet murtautua esiin marginaalista ja tuoneet esiin omaa kokemustaan työläisinä.\nEdellä mainitut esimerkit 1960- ja 1970-lukujen työläisten itsestään tuottamasta tiedosta Italiassa ja muualla ovat aivan toisesta maailmasta, jos niitä vertaa Suomen ammattiliittojen keskusjärjestöjen näkemyksiin. Uudempia näkemyksiä työstä ja työläisistä ei villeimmissäkään unelmissa voi etsiä SAK:n kaltaisen dinosauruksen kuivista tiedotteista, vaan pienempien ryhmien, kuten Feministisen Foorumin järjestäjien, lakkotiedotteista:\n”Näemme lakon mahdollisuutena rakentaa aitoa solidaarisuutta ihmisten välille ja ensimmäisenä askeleena kohti feminististä tulevaisuutta. Haluamme kehottaa kaikki kaltaisiamme kehoillaan, tunteillaan ja ajatuksillaan palkatonta työtä tekeviä ryhmiä yhtymään lakkoon!”\nSolidaarisuuden painottaminen voi olla paras keino tuoda yhteen erilaisia kamppailuja siten, että jokainen toimija säilyttää samaan aikaan ainutlaatuisen luonteensa. Kuluneen vuoden aikana Suomessa on nähty pitkästä aikaa kymmenien tuhansien ihmisten lähtevän kaduille erilaisiin mielenosoituksiin ja muihin mielenilmauksiin. Kesän 2015 aikana yli tuhannen ihmisen mielenosoituksista tuli Helsingissä jo enemmänkin sääntö kuin poikkeus. Toinen toistaan suurempia ihmisjoukkoja on kokoontunut yhteen puolustamaan ja tukemaan muun muassa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä, opiskelijoita ja tutkijoita, vastustamaan rasismia ja fasismia, osoittamaan joukkovoimaa hallituksen leikkauksia vastaan sekä auttamaan maahan tulevia siirtolaisia. Jokainen eri tapahtuma tuntuu ikään kuin enteilevän tulevaa ja saavan yhä useampia ihmisiä nostamaan äänensä kohtaamaansa ja ympärillään näkemäänsä sortoa ja syrjintää vastaan sekä osoittamaan toisilleen tukea ja solidaarisuutta. Jos nykyhetkeä vertaa vuoden takaiseen tilanteeseen, vaikuttavat entistä useammat ihmiset nyt valmiilta puolustautumaan yhdessä hallituksen härskiä luokkapolitiikkaa vastaan ja luomaan uudenlaisia keskenään solidaarisia yhteenliittymiä.\nHS:ssa ei tulla käsittelemään lakkoa työläisten voiman osoituksena, koska työläisiä ei nähdä mediassa aktiivisina ja autonomisina toimijoina. Puhumattakaan palkatonta työtä kotona ja muissa paikoissa tekevistä ihmisistä. Luokkaristiriitojen esiintuomisen sijaan mediassa toistellaan erilaisia nationalistisia variaatioita yhdestä ja jakamattomasta kansasta, jonka on uhrauduttuva melkein ritualistisia piirteitä sisältäviin hallituksen talkoisiin. Herää kysymys kannattaako HS:n kaltaisia medioita lainkaan kuluttaa. Ainakaan lakkouutisia en aio lukea HS:sta ja muusta valtamediasta.\nVuoden 1956 yleislakon aikana ei ilmestynyt lakkoilun takia muita kuin työväenlehtiä. Useilla työpaikoilla lakkouutisia alettiin välittää itse tehdyillä lehdillä. Näiden laatu oli luonnollisesti amatöörimäinen, mutta jokainen tarjosi itse tuotettua tietoa oman työpaikan tapahtumista ja yleislakon edistymisestä. Nykyään porvarillisia verkkolehtiä pystyttäisiin julkaisemaan esimiesvoimin pienemmällä ihmismäärällä myös lakkoilun aikana, joten työläisten hallinta joukkotiedotuksesta on jossain määrin heikentynyt. Ammattiliittojen johdosta lähtien perjantain mielenilmauksen huhutaan olevan vasta lähtölaukaus ulosmarsseista ja erilaisista lakoista muodostuvalle työtaisteluiden sarjalle. Se millaiseksi liittojen toiminta muodostuu riippuu paljolti kentältä tulevasta toimintaa vaativasta paineesta. Yleislakostakin puhutaan jopa valtamediaa myöten. Jos tilannetta vertaa tiedotuksen näkökulmasta vuoden 1956 aikoihin, niin toimittajien rooli median portinvartijoina on osittain murtunut. Internetin ja erityisesti sosiaalisen median ansiosta ihmiset pystyvät yhä enemmän jakamaan itse tuottamaansa tietoa tapahtumista. Perinteinen media on kuitenkin säilyttänyt painoarvoansa internetin ylitsepursuavassa tietotulvassa. HS:n tai YLE:n sivuilla julkaistu uutinen otetaan yhä lähtökohtaisesti vakavammin kuin blogissa julkaistu kirjoitus.\nIhmisten itse tuottama tieto tarjoaa kuitenkin ainutlaatuisuudessaan ja välittömyydessään sellaista kuvausta tapahtumista mitä elinkeinoelämän talutusnuorassa oleva valtamedia ei yksinkertaisesti kykene tuottamaan. Tämän vuoksi aion lukea enemmän valtamedian ulkopuolella tuotettua tietoa perjantain mielenilmauksista ja lakoista.\nEdellinen Vuoristojoen matkassa on monta mutkaa – Johdatus Rojavan vallankumoukseen\nSeuraava Miten ymmärtää kurdien vastarintaa?


Pori työntää sinnikkäästi Laviaa Kankaanpäälle | Kuntalehti\nPori työntää sinnikkäästi Laviaa Kankaanpäälle\nKaupunginhallituksen puheenjohtaja Jaana Laitinen-Pesola toivoo järjen eli vapaaehtoisuuden voittoa.\n17.1.2014 klo 12:30\nPorin kaupunginhallituksen kokoomuslainen puheenjohtaja Jaana Laitinen-Pesola ei näe kuntien pakkoliitoksia järjen voittona.\n– En ole koskaan uskonut , että pakolla syntyy kovin hyviä asioita. Toivon että järki voittaisi, ja se olisi vapaaehtoinen järki joka voittaisi näissä asioissa, Laitinen-Pesola sanoo.\nPorin ja Lavian erityistä kuntajakoselvitystä tekevä valtiovarainministeriön nimittämä selvitysmies Arto Saarinen kertoi Yle Satakunnalle, että Porin ja Lavian pakkoliitos näyttää yhä todennäköisemmältä.\n– Tällä hetkellä se varmaan kuulostaa siltä missä mennään, mutta Pori on ottanut sen kannan, että Lavian oikea suunta olisi Kankaanpää. Toivomme että nämä löytäisivät keskenään vapaaehtoista yhteistyötä, Laitinen Pesola sanoo Kuntalehdelle.\n– Talous on totta kai taustalla. Lavian talous on aika kova rysäys, jos se tulee Porille. Se tuo haastetta, koska meitä rassaa myös valtionosuusuudistus.\nSuoranaisesti realistisena Laitinen-Pesola ei näe sitä, että Lavia liittyisi Kankaanpäähän.\n– Laviassa ollaan kahta mieltä. Osa on Kankaanpään suuntaan ja osa Poriin. Mielestäni kankaanpääläiset ovat olleet aika positiivisia Lavialle. Suurin haaste on varmaan Kankaanpään kantokyky. Mutta niin se on Porin osaltakin.\nPorin seudulla on menossa myös 10 kunnan vapaaehtoinen liitosselvitys. Laitinen-Pesola kiittelee porilaisen päättäjien asennoitumista. Isojen asioiden työläs selvittely ei ole vaikuttanut muuhun päätöksentekoon.\n– Täytyy sanoa, että porilaiset poliitikot ovat hyvin sitoutuneita vapaaehtoiseen selvitykseen ja sen eteenpäin viemiseen. Toivomme, että kuntaliitokset etenisivät vapaaehtoisuuden pohjalta.


Jo 10 ilmailualan yritystä sitoutunut EU:n uusiin lentomatkailun Covid-19 -turvallisuusohjeisiin | lentoposti.fi\nEASA kutsui Euroopan lentoyhtiöt ja lentokenttätoimijat sekä kansalliset viranomaiset mukaan, jotta EU:n laajuiset lentomatkailun toimintaohjeet tulisivat käyttöön ja niistä saataisin kokemuksiin perustuvaa palautetta. Näiden perusteella ohjeistuksiin ja käytäntöihin olisi mahdollista tehdä muutoksia.\nJulkaistuilla toimintaohjeilla pyritään takaamaan lentoliikenteen turvallinen käynnistyminen sekä operatiivisesti, että yleisen terveyden kannalta. Lentokentät, lentoyhtiöt ja ilma-alukset ovat kuitenkin erilaisia ja suositukset tarjoavatkin osittain myös joustavuutta. Tavoitteena on kuitenkin varmistaa yhdenmukaisuus lentomatkailun käynnistyessä Euroopassa uudelleen.\nToistaiseksi kymmenen ilmailualan yhtiötä eri puolilta Eurooppaa on sitoutunut EU-komission pyynnöstä EASA:n ja ECDC:n määrittelemiin toimintaohjeisiin. Osallistujamäärän odotetaan kasvavan nopeasti. Vielä toistaiseksi EASA:n listassa ei ole mukana suomalaistoimijoita.\n"Olen iloinen voidessani toivottaa nämä toimintaohjeiden ensimmäiset noudattajat tervetulleiksi", sanoi EASA:n pääjohtaja Patrick Ky.\n"Nämä lentoyhtiöt ja lentokentät näyttävät tietä suositeltujen toimenpiteiden soveltamisessa ja jakavat kokemuksensa kanssamme. Tämä auttaa meitä saavuttamaan lopullisen tavoitteen, yhdenmukaistetun, terveydelle turvallisen matkustamisen Euroopassa ja muuallakin", jatkoi Ky.\nEnsimmäisenä ryhmänä mukaan on ilmoittautunut seitsemän lentokenttäyhtiötä, joilla on lentoasemia mm. Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa ja Espanjassa. Lentoyhtiöitä on tässä vaiheessa mukana kolme.\nNyt yritysten haasteena on selvittää miten toimintaohjeet laitetaan täytäntöön niiden tarjoamien palveluiden yhteydessä parhaanlopputuloksen saavuttamiseksi. Ensisijaisina ohjeina suosituksissa on noudattaa fyysistä etäisyyttä eli pitää turvaväliä mahdollisuuksien mukaan, käyttää lääketieteellistä kasvonaamaria koko matkan ajan sekä harjoittaa tarkkaa ja säännöllistä käsihygieniaa.\nMyös matkustajien odotetaan ottavan henkilökohtaista vastuuta. Esimerksi jos matkustajilla on Covid-19 -virukseen viittaavia oireita kuten kuumetta, yskää, hajuaistin menetystä tai hengenahdistusta tulee pysyä poissa lentoasemilta.\nLue myös uutisemme uusista EU:n laajuisista toimintaohjeista:


Viihde- ja media-ala globaalisti 4,2 prosentin kasvuvauhdissa - PwC\nViihde- ja media-ala globaalisti 4,2 prosentin kasvuvauhdissa\npe, kesä 09, 2017 08.34 CET\nViihde- ja media-ala kasvaa ennusteen mukaan globaalisti 4,2 % vuoteen 2021 mennessä. Eniten kasvua odotetaan virtuaalisen todellisuuden sisällöntuotannosta, e-urheilusta ja internetvideoista. Tiedot ilmenevät PwC:n laatimasta Global entertainment and media outlook 2017–2021 -katsauksesta.\nPwC:n arvion mukainen globaali viihde- ja media-alan kasvu jää hieman viime vuoden ennustetta (4,4 %) pienemmäksi. Suomessa alan kasvuksi ennustetaan 1,7 % (viime vuonna 2,5 %) seuraavan viiden vuoden aikana. Kasvun yleisen hidastumisen ja mainontamalleihin kohdistuvan paineen myötä voimistuu entisestään tarve luoda uusia tuottoja muuttamalla kuluttajat faneiksi.\n”Alan kasvun hidastuminen heijastaa mainospohjaisten liiketoimintamallien ahdinkoa, kun suuri osa mainostamisesta on siirtynyt internetiin. Kuluttajat ovat mieltyneitä mainoksettomiin kokemuksiin ja mainostajat ovat tyytymättömiä digitaalisen median tällä hetkellä tarjoamiin mittausmenetelmiin”, sanoo PwC:n telekommunikaatio-, media- ja teknologiatoimialasta vastaava partneri Tuomas Törmänen.\nMonilla suurimmista markkinoista, ja siten koko teollisuudenalalla, viihde- ja mediayritykset ovat saavuttamassa tai saavuttaneet eräänlaisen väliaikaisen lakipisteen. Tämä asettaa toimijat tilanteeseen, jossa monet perinteiset ja kypsät segmentit taantuvat, internetin ja digitaalisen viihteen ja median arvon kasvu ei riitä kompensoimaan tätä ja seuraava sisältö- ja viihdeaalto on uusilla, vasta alkuvaihettaan käynnistävillä alueilla, kuten e-urheilu ja virtuaalinen todellisuus.\n”Kuluttajien mieltymykset vaihtelevat tiuhaan, teknologia kehittyy nopeasti ja liiketoimintamallit ovat pysyvässä muutoksessa. Viihde- ja mediayritysten strateginen fokus on nyt muuttaa asiakkaat faneiksi keksimällä ja kehittämällä houkuttelevia, kiehtovia ja vaistonvaraisia sisältöjä ja käyttäjäkokemuksia”, Törmänen toteaa.\nTeknologian ja datan yhdistelmällä lisää tietoa ja tuottoa\nYhdistämällä viimeisimmän teknologian ja datan huikeaan käyttäjäkokemukseen yritykset voivat luoda hyötyjen kehän, jossa kuluttajien kasvava sitoutuminen ja huomio tuottavat lisädataa täsmentäen siten näkemystä siitä, mitä asiakkaat haluavat.\nNäin yritykset voivat entistä paremmin kohdistaa tarjontansa ja sitouttaa ydinyleisönsä, jolloin avautuu uusia tuottomahdollisuuksia. Yritykset soveltavat yhä laajemmassa mittakaavassa teknologian mahdollistamia, valinnanvapautta laajentavia ja käyttäjien vaikutusvaltaa lisääviä suoramyynnin (D2C) strategioita: tulevien viiden vuoden aikana esimerkiksi internetin videotarjonnan kasvuksi arvioidaan globaalisti 11,6 %. Suomessa vastaava arvio on 6,2 %.\nInternetmainonnan markkina suurempi kuin televisiomainonnan\nGlobaali mainosala saavutti tärkeän käännekohdan vuonna 2016 internetmainonnan markkinakoon ylittäessä TV-mainonnan ensimmäistä kertaa. Tämän etumatkan arvioidaan kasvavan voimakkaasti seuraavien viiden vuoden aikana erityisesti mobiilimainonnan merkittävän kasvun ansiosta. Myös TV-mainonnan markkinan arvioidaan kasvavan maailmanlaajuisesti, mutta verkkaisempaan tahtiin.\nInternetmainonnan kasvun moottori on viime vuonna 58,7 %:lla kasvanut mobiilimainonta, joka kasvaa jatkuvasti vuotuisen kasvun ollessa 18,5 % aina vuoden 2021 loppuun saakka. Suomessa mobiilimainonnan ennustetaan kasvavan vuoteen 2021 asti 12,2 % vuodessa ja arvon lähentelevän silloin jo puolta kiinteissä verkoissa tapahtuvan mainonnan arvosta.\nSanomalehtien levikin osuus kokonaistulosta suurempi kuin mainosten vuonna 2016\nVaikka sanomalehtien levikin globaali arvo on ollut laskussa vuodesta 2015, julkaisijoilla on ollut käytössään keinoja korvata painosmäärien nopeaa laskua ainakin osittain. Vuosittainen mainostulojen pieneminen on kuitenkin voimistunut entisestään, koska mainostajat jättävät painetun median sankoin joukoin, ja toisaalta Google ja Facebook työntävät julkaisijoita yhä voimakkaammin pois digitaalisen markkinoinnin tilasta. Sanomalehtien levikkitulojen nouseminen mainostuloja suuremmaksi tulonlähteeksi merkitsee hallitsevien tulovirtojen historiallista siirtymää. Vuonna 2021 sanomalehtien globaalin levikkitulon osuus niiden kokonaistuotosta on 54,0 %.\nKuluttajille suunnatun virtuaalisen todellisuuden (VR) sisältötuotannon markkinoiden vuotuinen kasvu on ennustejakson aikana 77 %, ja sen rahallinen arvo on 15,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2021. Tästä summasta 8 miljardia dollaria käytetään VR-videoon (91 %:n vuotuinen kasvu). VR-sovellusten, eli ohjelmistojen, jotka eivät ole videoita tai pelejä, vaan esimerkiksi viestintäsovelluksia ja hyötyohjelmistoja, kulutus pysyy maltillisena arvon ollessa vuonna 2021 yhteensä vain 163 miljoonaa dollaria. VR-sovellusten kulutus laskee vuodesta 2018 lähtien, kun ostetut, alustojen tai käyttöjärjestelmien puutteita paikkaavat hyötyohjelmistot sisällytetään ydinalustaan, aivan kuten älypuhelinten sovellukset on laajenevassa määrin sisällytetty iOS:n tai Androidin uusimpiin versioihin.\nTuomas Törmänen, PwC, puh. 020 787 8736\nPwC:n Global entertainment and media outlook 2017–2021 on verkossa oleva kattava globaali analyysi niin kuluttajien kuin mainostajienkin rahankäytöstä. Katsaus sisältää verrattavissa olevin luvuin ja kommentein viiden vuoden historiallisen katsauksen ja viiden vuoden ennusteen 17 toimialasta 54 maassa. Outlookin avulla on helppo verrata ja tutkia sekä kuluttajien että mainostajien rahankäyttöä eri segmenteissä ja maissa.\nSelvityksen kattamat segmentit: kirjat, B2B, elokuvat, datan käyttö, elektroninen urheilu, internetyhteydet, internetmainonta, internetvideo, aikakauslehdet, musiikki, sanomalehdet, ulkomainonta, radio, perinteinen TV ja video, TV-mainonta, videopelit ja virtuaalinen todellisuus.


Myyntityölle seuraaja : Severa\n12-12-2019 8:38 am tekijä Anonymous (Päivitetty 12-12-2019 tekijä Taneli Lilja)\nKehitysidea, että myyntityölle olisi mahdollista lisätä seuraaja. Kun Severassa myyntityölle tulee päivityksiä, niistä lähtisi ilmoitus esim sähköpostitse seuraajalle. Näin on ollut esimerkiksi Pipedrivessa, jossa seuraaja sai koosteen seuraamastaan myynnistä sähköpostiin.\n12-12-2019 8:44 am tekijä Taneli Lilja\nHuomenta Pauliina ja kiitos ideasta!\nOnko ajatuksena että tämä seuraaja olisi määritelty yksittäinen henkilö vai enemmän niin että jokainen voisi "seurata" myyntityötä? Eli onko enemmän tarkoitus että esimies tai vastaava seuraa myyntityötä vai että useampi henkilö voisi seurata sitä ihan vaan mielenkiinnosta?\nMitä kaikkea ajattelet tässä kohtaa "myyntityön päivityksenä"? Olisiko jokainen aktiviteetti sellainen mistä info pitäisi lähteä vai vaan esim. liikkuminen myyntiputkessa tai myynnin arvon muutokset? Varmasti tarpeita on erilaisia ja tässä pitäisi mahdollistaa räätälöitävyys, mutta mikä olisi teidän tapauksessa se kiinnostava asia?\nSelvittelen hieman laajemmin tätä tarvetta ja tutustun myös tuohon Pipedriven toteutukseen. Infoilen tänne, kun saan selvittelytyötä tehtyä.\nKertokaa muutkin joilla samanlaista tarvetta on että mitä teillä tällä seurannalla haluttaisiin tehdä!


Fat in Bangkok: IG TRAVEL THURSDAY: Japanilainen ruoka Thaimaassa\nViikon päästä me olemme tähän samaiseen aikaan Tokion Asakusassa, kenties jossakin Sensoji-temppelin alueella, ryystämässä ramen-keiton nuudeleita ja ahmimassa juuri hetki sitten pyynnöstä valmistettuja makirullia. Ah, Japani! Syyskuisen vierailun jälkeen Japani-innostus koki renesanssin sisälläni eikä tarvinnut kauaa miettiä kun Juuso ehdotti, että mennään Japaniin vielä keväällä. 26.3 starttaa meidän jo innolla odotettu 10 päivän Tokio-kierros ja vielä parhaimpaan kirsikankukka-aikaan!\nTäällä Bangkokin hiostavassa kuumuudessa olemme kuitenkin saaneet nauttia viikottain (tai päivittäin) Japanin kulinaristisista herkuista ja vielä todella huokeaan hintaan. Tänne reissaava saattaa yllättäen huomata, että japanilaisten ravintoloiden osuus katukuvassa on silmiinpistävä. Itseasiassa niitä on kaikkialla! Meidän lähellä on eräs ostoskeskus, jota parhaiten kuvailee sanat "japanilaisten ravintoloiden ostari". Siellä ihan tosiaan on pääasiassa ravintoloita, joista 80% on japanilaisia.\nEri ravintolat tarjoavat erilaisia ruokia ja yksi lemppareistamme onkin Omaishi-ravintola, josta saa rameneita 1 euron hintaan. Aika harvassa paikassa itseasiassa on tarjolla sushia ja yleensä se onkin paljon kalliimpaa kuin lämmin ruoka. Possuramenin lisäksi (maistuu joulukinkulta!) eräs lemppariruokani on katkaraputempura riisillä ja olen vihdoinkin ymmärtänyt myös sashimin taian!\nBangkokissa japanilaisesta ruuasta on tullut todella suosittua ja ravintoloita on heti seuraavaksi eniten Thai-ravintoloiden jälkeen. Elintason yleinen nousu on parantanut thaimaalaisten ostovoimaa ja suonut mahdollisuuden nauttia kalliimmasta japanilaisesta ruuasta. Myös matkustaminen Japaniin (matkoja mainostetaan täällä paljon ja esim. junat ovat vuorattu niin ulkoa kuin sisältä Japanin matkamainoksilla) ovat tuoneet japanilaiset maut tutuiksi ihmisille. Thaimaassa ihmiset ovat Japanimyönteisiä, joten japanilaisilla yrityksillä on helpompaa, toisin kuin Kiinassa ja Koreassa.\nOnkos teillä omaa lemppari Japani-ruokaa?\nLähettänyt Kat klo 3/20/2014\nTunnisteet: Aasia, Bangkok, IG Travel Thursday, ruoka\nPinja 20. maaliskuuta 2014 klo 19.34\nHei kiitti Totorosta! Se tuli tänään postissa. :)\nKat 21. maaliskuuta 2014 klo 16.12\nHeii, ihana kuulla, että totoro löysi tiensä perille! :)\nAnne 20. maaliskuuta 2014 klo 20.53\nEikä, mä en kestä! Mä niin kaipaan kunnollisia japanilaisia ravintoloita Suomeen. Tai siis, onhan noita, mutta hinnat huitelee pilvissä eikä yhdestäkään saa RAAMENIA!! En voi käsittää. Berliinissä tyydytinkin pari viikkoa sitten raameninnälkääni ekaa kertaa ties kuinka moneen vuoteen.\nJa pakko olla myös vähän kade tosta teidän Japanin reissusta, viimeksi oon käynyt Japanissa 2009 ja alkais olla jo korkein aika palata. Ens vuodelle oon aatellut matkaa, mutta katsotaan nyt toteutuuko se.\nKat 21. maaliskuuta 2014 klo 16.19\nSiis joo, tämmöstä japanimättöä ei kyllä tule hetkeen vastaan kun Suomeen pääsee. Mä aloin käydä Marusekissa syömässä Tampereella kun se oli vielä ainoa japanilainen ravintola kaupungissa ja sijaitsi Hallituskadulla pienessä idyllisessä tilassa. Vuosien kuluttua ravintola muutti Tuulensuuhun ja siitä eteenpäin on joka vuosi ruokalista uudistunut. Ja sen myötä hinnat noussut ja ruuan taso laskenut. Vielä vuosi sitten eksyin paikkaan lounastamaan pidemmän tauon jälkeen ja melkein itkin verta! Maksaa LOUNASmenuussa joku 6 pientä kuivakkaa kappamakia melkein 10e! Hahhaa, ja porukka maksaa!! Itse päätin, etten paikkaan enää astu. Tottakai ymmärrän, että Suomessa on kallista pitää ravintolaa, mutta kun melkein joka paikassa on trendinä ollut edes pieni hinnanalennus alvin laskun myötä niin tuolla ne hinnat avan nousee eikä ruuan taso todellakaan vastaa hintoja. Ja muut japanilaiset paikat tuntuvat olevan enemmän noita kiinalaisia ravintoilta joiden puffetteihin on isketty susheja miellyttämään ihmisiä. Onhan ne "syötäviä" mutta siihen se sitten jääkin... Nyyh :,,D Taas pitkä itku!\nMä toivon, että pääse Japaniin mahdollisimman pian! Sinne lennotkaan ei oo enää mitenkään kalliita ja ite itseasiassa yllätyin kuinka "halvalla" siellä pärjää kunhan vähän deekuilee (eli syö seiskaleiskan juustokakkua xD) eikä shoppaile hirveitä. Nytkin on kova tarkoitus olla tuhlaamatta liikoja matkan aikana sillä Suomi ja Suomen kulut jo oottelee iloisesti :)\nTeea 21. maaliskuuta 2014 klo 16.57\nKävin kanssa aikanaan Marusekissa muutaman kerran kun olivat vielä entisissä tiloissaan ja olin tyytyväinen ruokaan, palveluun ja hintoihin. Sitten muuttivat Hämeenkadulle ja mun on siitä lähtien pitänyt käydä siellä. No en ole vieläkään mennyt. Ja harmi kyllä, en ole paljoa positiivista paikasta viime aikoina kuullut :/\nOdotan innolla postauksia Japanista! Mulla on alkanut nousta Japani-kuume tässä noin vuoden sisällä uudelleen, mutta "valitettavasti" kuumeilu ulottuu myös moneen muuhunkin kaukokohteeseen, joten mihkähän sitä menisi ensiksi :)\nKat 21. maaliskuuta 2014 klo 18.28\nJoo siis mua kans harmittaa ihan hirveesti, että se koko homma on muuttunut. Eipä sitä nyt ihan kakkeliksi voi sanoa kun porukkaa lappaa niin paljon sisään. Mutta kun itse muistaa mitä se silloin aikoinaan oli niin ei vaan pysty. Entinen lemppariruokani Teriyaki-lohikin on pienentynyt puolella. Tai ehkä 10 vuodessa on vain aika kullannut muistot? xD\nItellä on pientä kuumetta havaittavissa melkein mistä tahansa maailman kolkasta. En tiedä miten sitä pysyy housuissaan kun pääsee Suomeen, kai sitä ollaan kynäniskana heti katselemassa tarjouslentoja jonnekin :P\nAnne 24. maaliskuuta 2014 klo 9.40\nHei mä oon kanssa käynyt Marusekissa joskus syömässä kun olin tapaamassa kaveria Tampereella (ja tää oli ehkä siis joskus 2006/2007). Tilasin siellä raamenia ja se oli rehellisesti sanottuna täyttä p*skaa. No, en ole mennyt toiste sitten sen jälkeen :D Tietysti, onhan tosta jo aikaa, ehkä voisi antaa uuden mahdollisuuden kun seuraavan kerran Tampereella käyn..\nKat 24. maaliskuuta 2014 klo 15.18\nMun yks kaveri kans kerran tilasi ramenia ja se siis kuulemma maistui hyvälle, mutta se haju... Haisi ihan sellaselle hirveen pahalle hengitykselle :D Mutta myöhemmin kuulemma oli ihan normaalihajuista ramenia :)\nItsellä se hinta-laatu-suhde ei enää kohtaa millään tasolla niin parempi olla menemättä kun sitten alkaa kuitenkin harmittamaan rahan tuhlaus. Joskus 8 v sitten laitoin melkein joka viikko 15-20e haisemaan siellä ja hyvillä mielin. En enää.\nSatu VW / Destination Unknown 21. maaliskuuta 2014 klo 10.15\nOi oi, Japani on ollut listalla jo kauan mutta vieläkään siellä ei ole tullut käytyä... Innolla odotan ensi viikon kuulumisia! :) Niin, ja terkkuja tällä kertaa Tampereelta...\nKat 21. maaliskuuta 2014 klo 16.20\nTampere! Kiitoksia terkuista :)\nSanna 21. maaliskuuta 2014 klo 16.01\nMoikka, oon huono siinä mielessä kommentoimaan tähän etten syö itse lainkaan sushia. Mutta toisaalta, mun matkaseuralaiset syö, ja aina vain kun se on mahdollista. Siksipä Bangkokissakin tulee koluttua aina kaikki sushimestat. Viimeksi oltiin muuten yhden ostarin tuolla Fuji-ravintolassa. Onkohan se minkä tasoinen sinun mielestä? joka tapauksessa mun seurue rakasti heidän ruokiaan, ja ei mun salaatissakaan mitään vikaa ollut :) Kivaa reissua Tokioon! Innolla odotan kuvia sieltä :)\nKat 21. maaliskuuta 2014 klo 16.24\nEt ole ollenkaan huono kommentoimaan tähän sillä japanilainen ruoka käsittää paljon muutakin kuin sushia! Suosittelen siis l maistamaan joitakin japanin lämpimiä ruokia, ne ovat kerrassaan loistavia! :)\nMe käytiin Siam Paragonissa sijaitsevassa Fujissa ja luultiin, että se on oikeasti joku superkallispaikka sillä se on niin siistin ja tyylikkään näköinen sisältä. Verrattuamme hintoja muutamaan muuhun japanilaiseen paikkaan jotka olivat siinä lähistöllä niin Fuji olikin yllättävän edullinen! Eli siis hinta-laatu suhteeltaan aivan loistava! Otin siellä valmiin sashimisetin ja siihen tuli ties mitä kippoa mukaan ja maksoi 4,5 euroa! Tulipas monta huutomerkkiä :D\nMutta Fuji kyllä itselläni hakkasi mennen tullen kaikki nuo Shabu Shabu-liukuhihna-keittämis-buffetit, jotka on ylihinnoiteltuja ja lopuujen lopuksi todella mauttomia.\nJa kiitoksia! Onneksi siellä netti toimii enemmän kuin hyvin niin pääsee latailemaan kuvia nettiin jo paikan päällä :)\nVeera 21. maaliskuuta 2014 klo 16.22\nVoi mitä herkkuja! Japanilainen ruoka on kyllä uskomattoman maukasta!\nKat 21. maaliskuuta 2014 klo 18.24\nOn! Tosin välillä ihmetyttää se suuri innokkuus uppopaistaa KAIKKI xD\nKea 21. maaliskuuta 2014 klo 20.25\nMä haluaisin kans raamenia. Sais jo rantautua Suomeenkin muu kuin sushivillitys! :)\nLosissa käydessä tykkään aina käydä kaikissa Koreatownin aasialaisissa syömässä. Niissä aina hinta-laatusuhde paras! Suomessa yritän väkertää ite mahdollisimman paljon...\nKat 22. maaliskuuta 2014 klo 3.52\nItse tekeminen on kyllä yllättävän edukastakin! Oon joskus keittänyt ienen kattilallisen riisiä ja sitten pitkin viikkoa pyöräytellyt pari rullaa päivässä. Toimii hyvin :3\nMun pitäisi vielä kokea semmonen korealainen grilliliha-puffa. Täällä niitäkin paikkoja on runsaasti, mutta ovat sitten tietty vähän hintavampia kun mukana on tuontinautaa muualta.


Poliisi: Ensimmäinen uusi tutkakamera on nyt käytössä kutostiellä – Tältä se näyttää | Uusi Suomi\nKuva: Sensys Gatso Group AB\nTänään otettiin käyttöön ensimmäinen uuden sukupolven peltipoliisi eli tutkajärjestelmällä varustettu nopeusvalvontakamera.\nLiikenne, Autoilu, Poliisi, Kotimaa, uutiset, Peltipoliisit\nAsettakaapas' niitä ihkauusia peltipoliiseja myös pyöräteille, niin kaikki pääsevät toteamaan kuinka liikenne sujuu pyöräteillämme. Olisi hauska tietää totuus eli kulkevatko pyöräilijät, potkulautailijat ja skeittanrit tosiaankin sääntöjen mukaisesti - siis pyöräteillä tai vaihtoehtoisesti ajoteillä, mutta ei jalankulkuteillä (= Hesassa jalkakäytävillä)? Ja huomioikaa myös ajonopeudet!\nItse kokemuksesta vaistoan, että vauhti on hurja. Ja kun silmä välttää, heti ajetaan jalkakäytävillä. Olisiko viisasta vaatia kaikilta pyöräteillä liikkuvilta ajokortti täällä Suomessakin?\nHenkilökohtaisesti vaatisin ¨seniorikaistaa¨ meille senioreille, jos menot tästä vielä vilkastuvat! Turvallisuus ennenkaikkea.\nKyllä ne on autot, joka niitä ruumiita tuottaa, ei pyöräilijät.\nJa jalankulkijaltakin voisi vaatia "kulkijakorttia". Sen verran päätöntä toilailua pyöräteillä..


Urheilemaan tai matkalle upea urheilulaukku seurana! Urheilujalkineet ja vaatteet sopivat vaivatta tilavaan päälokeroon. Lisäksi laukku on mitä parhain kumppani lyhyille matkoille. Vintage-tyyliä parhaimmillaan. Laukussa on pehmustettu pohja, irrotettava ja pituussäädettävä olkahihna sekä vahvistetut kahvat. Iso Ford Bronco -logo komeilee etupuolella. Mitat: L 50 x K 31 x S 20 cm, materiaali: puuvilla\nUrheilemaan tai matkalle upea urheilulaukku seurana! Urheilujalkineet ja vaatteet sopivat... lisää


Tikku-Iitan tekeleet: Aurinkoista ja hyvää äitienpäivää kaikille !\nAurinkoista ja hyvää äitienpäivää kaikille !\nToivotan Hyvää Äitienpäivää kaikille ! Korttiastkastelut on välillä pienellä tauolla. Yhden tuossa äsken tein ja laitan sen vaikka huomenna tänne esille. :)\nLähettänyt Anitta klo sunnuntaina, toukokuuta 10, 2009\nMarcelle 11. toukokuuta 2009 klo 8.19\nSaitkohan vapun tienoilla multa tuntomerkkihaasteen? En ole ihan varma lähetinkö sen eteenpäin sulle. En ainekaan löydä et olisin jättänyt siitä komenttia. Tai sitten ei kommenttien lähetäminen taaskaan onnistunut...\nKäypähän katsomassa blogistani 29.4 tuntomerkkihaaste. Se on vapaaehtoinen...


Voiko nauruun kuolla? - Tiede | HS.fi\nVoiko nauruun kuolla?\nKovasti pitkittynyt hepuli voi johtaa tajuttomuuteen, sillä häiriintynyt verenkierto ei saa kuljetettua happea aivoille, kertoo tehohoitolääketieteen dosentti Leila Niemi-Murola.\nTavalliseen nauruun ei voi kuolla. Tilanne voi olla toinen, mikäli nauru johtuu esimerkiksi myrkytyksestä tai hermoston häiriöstä. (KUVA: Marja Airio Lehtikuva)\nJulkaistu: 13.11.2015 2:00 , Päivitetty: 13.11.2015 14:06\nFanni Grönlund, 8 Tavalliseen nauruun ei voi kuolla. Nauraessa ihminen vetää nopeasti keuhkot täyteen ilmaa, minkä jälkeen ilma purkautuu ulos. Tämä sotkee ihmisen luonnollisen hengitysrytmin ja sen myötä verenkierron.


Foxygen – We Are the 21st Century Ambassadors of Peace & Magic / Nuorgam\n22.01.2013 Joni Kling\nFoxygenin Jonathan Rado ja Sam France.\nFoxygen varastaa toisella albumillaan vanhuksilta. Pummit eivät tunne häpeää. Paha henki vaanii.\nKun Sam France ulvoi Foxygenin viimevuotisella debyytillään Take the Kids Off Broadway maanisen, kenkänsä ja niiden mukana huumeensa kadottaneen katupastorin lailla, tunsin kuuntelevani musiikkia, joka oli hyvin kaukana kotoa.\nFoxygenin kaltaiselle yhtyeelle jo koko kodin käsite saattaa olla fiktiivinen. Siksi he luultavasti kokevat olonsa helpommaksi ajelehtijoina, maagisessa, höyryisessä todellisuudessa paikallaan kulkien, aamuöisiin metrojuniin nukahdellen, genrestä toiseen levottomasti lainaillen.\nEihän 21st Century Ambassadorsista voi puhua mainitsematta kuinka naurettavan paljon France kuulostaa Mick Jaggerilta, Bowielta tai vaikka Alan Vegalta. San Francisco -kappale taas voisi löytyä sellaisenaan Frank Zappan vuoden 1968 albumilta Were Only in It for the Money, joka oli äärimmäisen kyyninen levy niitä aikansa huurupäitä varten, jotka olivat eksyksissä sekä maantieteellisesti että sielullisesti.\n”I left my love in San Francisco\nThat’s okay, I was born in L.A.“\nWere Only in It for the Money oli kirjoitettu Francen ja Jonathan Radon tyyppisille päämäärättömille harhailijoille, mutta Foxygenin uutuusalbumiin sen yhdistää myös tapa, jolla populaarimusiikin katse kääntyy julman arvostelevana kohti omaa sisintään. Molempien levyjen sanoma kuuluu: pop on perimmiltään aivan typerää musiikkia.\nZappa ehkä uskoi vuonna 1968 rockin muotokielen olevan uudistettavissa. Foxygen on todiste siitä, ettei näin ole käynyt. Duon jäsenet ovat vankeina omassa metamusiikissaan, jonka on hamaan loppuun kuulostaminen esikuviltaan: Lennonin kuulaalta kiekumiselta Spector-kaudellaan (On Blue Mountain), orjallisen uskolliselta Dylan-fraseeraamiselta (No Destruction) tai omista aikalaisistaan luvattoman paljon Ariel Pinkiltä (Oh Yeah).\nNäin 21st Century Ambassadors kirjoittaa ehkä tiedostamatta testamenttia kuolleelle, ilmaisuvoimansa menettäneelle indierockille. Musiikille, joka resonoi niin nopeasti oman suppean kuulijakuntansa kanssa, että se myös sanelee välittömästi kuinka yleisö albumin loppupuolen tulee kuulemaan. 21st Century Ambassadorsin vaikutteet ovat ensimmäisestä raidasta asti niin selvät, että loppuun asti jatkavat vain vihkiytyneet.\nVuonna 2013 näitä vihkiytyneitä on kourallinen ja Sam Francen ja Jonathan Radon tavoin he ovat ikuisesti kodittomia, historian päämäärättömiä keskimiehiä, jotka raahaavat pahvilaatikossa mukanaan muutamia välisarjatason sävellyksiään ja roskisdyykattuja lyriikoitaan. Juuri sellaisia kuin tällä levyllä. Kyse onkin enemmän elämäntavasta kuin musiikista. Omituisesta juurettomien seurakunnasta. Rauhasta ja Rakkaudesta. Huumeista. Saatanasta. Ne on kirjoitettu kaikkialle tähän musiikkiin.\n80 We Are the 21st Century Ambassadors of Peace & Magic on alkuvuoden tähän asti paras julkaisu, koska se ammentaa kaikki vaikutteensa ajasta, jolloin pop ja kokeellisuus vielä olivat symbioottisia käsitteitä, ja koska se naulaa seinälle sen nykytodellisuuden, jossa tuon suhteen toisintamisesta on tullut pakonomainen sääntö.\n”Olemme kasvaneet ulos indiedisco-ilmiöstä, johon meidät vielä Antidotes-debyyttimme aikaan liitettiin”, kolmannen levynsä ensi viikolla julkaisevan brittibändin kosketinsoittaja sanoo.


Vertigo-tv-sarjat | Tähtivaeltaja\nSaarnaaja, Saatana ja kuollut nainen\nVertigo-sarjakuvat valtasivat television\nAmerikkalaiset tv-tuottajat ovat työstäneet näyteltyjä supersankaritelevisiosarjoja iät ja ajat. Teräsmies päätyi kotikatsomoihin jo 1950-luvun alussa, Lepakkomies seuraavan vuosikymmenen lopulla. Harvoin, jos koskaan, on sarjakuvasankareiden tv-vyöry ollut silti yhtä massiivista kuin nyt.\nTrendin mielenkiintoisinta antia ovat aikuislukijoille suunnatun Vertigo-linjan tv-sovitukset: Preacher, Lucifer ja iZombie. Kaikista niistä on ilmestynyt jo vähintään kaksi tuotantokautta, mutta pahimpien juonispoilereiden välttämiseksi artikkeli keskittyy vain sarjojen ensimmäisiin vuosikertoihin.\n"Jumala on tulossa! Bikinivahaus nyt 50 prosentin alennuksella!"\nGarth Ennisin ja Steve Dillonin suomeksikin paraikaa julkaistavaa Preacher-sarjakuvaa (2/16 & 4/16) on yritetty kääntää valkokankaille tai tv-ruutuun jo yli kymmenen vuoden ajan. Valmista saatiin vasta vuonna 2016. Ansio tästä kuuluu pitkälti projektia intomielellä ajaneille Seth Rogenille, Evan Goldbergille ja Sam Catlinille. Televisiotuotannoksi Preacher on erinomaisen vänkä pläjäys, vaikkei se alkuperäisen sarjakuvan tasolle kohoakaan.\nTapahtumat käynnistyvät, kun tähdenlennon kaltainen voima matkaa kohti Maapalloa. Maassa se sinkoutuu ensitöikseen afrikkalaiseen saarnaajaan, joka julistaa olevansa valittu profeetta – kunnes räjähtää verimössöksi seurakuntalaistensa päälle. Pian tämän jälkeen televisiouutiset kertovat myös rakastetun näyttelijän, skientologipastori Tom Cruisen verenhuuruisesta poismenosta.\nToisaalla, Teksasissa ex-konna, nykyinen luuserisaarnaaja Jesse Custer (Dominic Cooper) kipuilee puoliautiossa kirkossaan. Viskinjanoisen miehen seurakunta on sekalaista junttisakkia ja huolet sen mukaisia. Yhtä kiusaa vanhainkodissa asuva äiti, joka soittelee päivittäin aikamiespojalleen haukkuakseen tämän lyttyyn. Toinen hakkaa vaimoaan ja lapsiaan. Suurin osa rupuisen Annvillen asukkaista ei vaivaudu kirkkoon lainkaan.\nTämä kaikki muuttuu, kun outo valoilmiö sujahtaa Jessen ruumiiseen ja antaa tälle kyvyn käskyttää ihmisiä sanoillaan. Jesse uskoo, että voima on Jumalan lähettämä ja että hänen elämänsä tarkoitus on sen avulla käännyttää koko Annville Jumalan huomaan. Tässä vaiheessa tosin kannattaa varoa, mitä suustaan päästää: jopa vihapäissään lausuttu "Painu Helvettiin!" -kehotus kun muuttuu auttamatta todeksi.\nTONI JERRMANIN ARTIKKELI JATKUU PAINETUSSA LEHDESSÄ.