Kaikkea kirjasta: Terve ääni: Äänen hoidon ABC\nViime viikon Kirjalla kuntoon -teemaviikkoon sopii hyvin tämä Marketta Sihvon kirja Terve ääni: Äänen hoidon ABC. Kirjaa elävöittävät Maija Paavilaisen mustavalkoiset kuvat aforistisine teksteineen.\nKirja jakaantuu viiteen osioon ja kuudentena on LAX VOX-rentoutusletkun käyttöohjeet.\nMillainen on ihmisääni, miten se syntyy, millainen on toimiva ääni. Kappaleesta löytyy myös kaksi reseptiä äänenhuoltoon.\nTERVEEN ÄÄNEN ABC\nTerveen äänen hoitamiseen kuuluu oikeanlainen asento ja rentoutuminen. Kirjassa annetaan hyviä, yksinkertaisia ohjeita tasapainon löytämiseen. Hengitys on olennainen osa ääntämme. Hengitysharjoitukset ovat tärkeä osa työtä, missä puhetta käytetään – ammattipuhujat, runonlausujat, asiakaspalvelussa työskentelevät jne.\nÄäneen puhuminen on puhetyössä tärkein työväline, jos ääni menee huonon kuntoon, se vaikeuttaa elämää olennaisesti. Puhumisen lisäksi on hyvä osata myös kuunnella. Puhetyylit erilaisissa puhetilanteissa tulevat tutummiksi harjoituksen myötä. Haastetta äänelle tuovat myös olosuhteet, kuten tila, huoneilma ja taustamelu. Apuvälineitä on saatavilla jokaisen tarpeeseen – erilaisista mikrofoneista erilaisiin lukulaitteisiin.\nENTÄ JOS ÄÄNI EI TOIMI?\nLAX VOX-rentoutusletkun käyttämistä pitäisi rohjeta käyttää ja samoin vedellä/suolavedellä kurlaamista, kun mulla tahtoo kertyä ikävää limaa kurkunpohjalle ja yritän epätoivoisesti rykimällä päästä tukehtumistunteesta pois ja sekös vaan pahentaa asiaa. En ole vuosiin kokeillut kurlata, kun pelkään hotaisevani henkitorveen vettä…\nÄÄNEN TERVEYDEN YLLÄPITO\n”Terve ääni on elimistön hyvän toiminnan tulos. Ihmisen mieli ja keho toimivat aina yhdessä. Siksi tietäminen, osaaminen ja omaan ääneen luottaminen rakentavat itsetuntoa, tuovat iloa ja vapauttavat energiaa varsinaiseen työhön.” (s. 83)\nKäytännönläheinen ja kätevä opaskirja äänen hoitamiseen.\nMarketta Sihvo: Terve ääni: Äänen hoidon ABC, Kirjapaja, 2006\nkuvat Maija Paavilainen\nTunnisteet: 2006, Haapimaa Jenny, Kirjapaja, lainattu kirjastosta, Paavilainen Maija, Sihvo Marketta, Terve ääni


RSLH - Rauman Seudun Lintuharrastajat ry - Linturetkikohteet - Eurajoki\nRSLH ry | Harrastus | Linturetkikohteet | Eurajoki\nLinturetkikohteet - Eurajoki\nAuvin ja Verkkokarin peltoaukeat\nEurajoen keskustan länsipuolella, Auviin ja Verkkokariin johtavien tienvarsien peltoaukeat ovat keväisin satojen hanhien ja joutsenten levähdys- ja ruokailualuetta. Pääosa hanhista on meri-, metsä- ja kanadanhanhia, mutta vuosittain parvista löytyy myös tundra-, lyhytnokka- ja valkoposkihanhia. Myös sepel- ja kiljuhanhi on havaittu pelloilla. Joutsenparvien mukana matkaavista pikkujoutsenista on myös useita havaintoja. Hanhien ja joutsenten lisäksi tavataan pelloilla muitakin mielenkiintoisia lajeja, mm. isolepinkäisiä, talvisia tunturikiuruja, lähes jokakeväisiä mustaleppälintuja ja muuttavia petolintuja. Peltoaukeat soveltuvatkin hyvin myös muutontarkkailuun. Myöhemmin keväällä voi pelloilta tavata satojen kapustarintojen ja suokukkojen parvia.\nAlueella liikuttaessa on syytä pysytellä vain pääteillä ja pysäköidä autot siten, että muu liikenne ei häiriinny.\nPinkjärven etelä- ja itäpuolella sijaitsee valtion omistama noin 1700 hehtaarin suuruinen Natura 2000-ohjelmaan kuuluva metsäalue, jossa on tehty mittavia ennallistamistöitä. Töiden tarkoituksena on palauttaa alueelle luonnonmetsän elementtejä. Esimerkiksi lahopuuta on lisätty kaulaamalla puita, palanutta puuta kulottamalla ja korpien vesitasapaino palautettu tukkimalla ojia. Nuoriin metsiin on tehty pieniä aukkoja lehtipuiden lisäämiseksi jolloin metsien rakenne monipuolistuu. Toimien avulla pyritään myös auttamaan uhanalaisen ja harvinaistuvan ikimetsälajiston säilymismahdollisuuksia. Usein tulokset näkyvät vasta vuosien jälkeen, mutta merkkejä muutoksista on jo nähtävillä.\nAlue on tikkojen valtakuntaa, käpytikan ja palokärjen lisäksi metsissä viihtyvät myös pohjantikka, harmaapäätikka ja pikkutikka. Myös muun metsälajiston havainnointiin Pinkjärven metsät soveltuvat mainiosti. Metsäkanalinnuista pyy on melko yleinen ja teeriä ja metsojakin esiintyy. Pöllöjen soidinaikaan voi kuulla ainakin viirupöllön, helmipöllön ja varpuspöllön ääntä. Varhaisina kevätaamuina metsä täytyy mm. rastaiden, peippojen, punarintojen, rautiaisten ja peukaloisten laulusta, metsäviklot ja taivaanvuohet soidintavat ja sepel- ja uuttukyyhkyt puhaltelevat. Alkukesästä voi Iso-Ylistenjärveltä tavata nuolihaukkoja sudenkorentoja pyydystämästä, kuulla idänuunilinnun laulun rantalehdosta tai pikkusiepon liverryksen korpinotkelmasta.\nLinturetkikohteet - Rauma\nLinturetkikohteet - Pyhäranta


SIT UP!: Liskojen muodonmuutos\nTuomas Enbuske kirjoitti hyvän kolumnin. Hän pohti siinä toisenlaisuutta ja sitä, miksi se ärsyttää. Yksi ilmaus pomppaa tasajalkaa silmille: Siksi vegaanius, homous, absolutismi – mikä tahansa poikkeama – ahdistaa liskoaivojamme.\nLiskoaivot viittaavat evoluutiobiologiseen kolmiaivoteoriaan, jonka mukaan ihmisaivot koostuvat limbisestä järjestelmästä (tunteet), isoista aivoista (rationaalinen ajattelu ja logiikka) ja matelijan aivot (vaistot, vietit ja tuntemukset). Ne liskoaivot siis huolehtivat kaikkien primitiivisimmästä toiminnasta. Enbuske puhuu asiaa. Jännää tässä on se, että evoluutiolla omaa käyttäytymistään perustelevat ovat useimmiten miehiä.\nOtetaan esimerkkejä. Nämä eivät ole tieteellisesti todennettuja, mutta silti tosia. Olen kuullut täysi-ikäisten miespuolisten henkilöiden selittävän omaa käyttäytymistään evoluutiolla seuraavissa tilanteissa:\n1. Miehestä on hauskaa leikkiä omalla peniksellään.\n2. Mies on pettänyt omaa kumppaniaan.\n3. Mies on perustellut sitä, miksei kykene ihastumaan naiseen jälkeenpäin, jos ihastumista ei ole tapahtunut muutamien ensimmäisten sekuntien aikana.\n4. Miehestä vammaisuus on inhottavaa.\nKun ihminen puhuu evoluutiosta, siinä on niin usein lopullisuuden kumea kalske. Opetusvideoissa ala-asteelta abiturienttivuosiin evoluutio selitettiin niin, että oli alkueliöstä muututtiin apinaksi, kunnes apina muuttui ihmiseksi. Minun elämässäni vasta lukion biologianopettaja huusi haloo, evoluutio ole päättynyt ihmiseen, vaan jatkuu koko ajan. Kun mies puhuu evoluutiosta, siinä on lopullisuuden kalske, myös joissain tapauksissa tekosyy käyttäytyä kuin eläinkunnan edustaja.\nKolmiaivoteorian mukaisesti jokaisella on oma geneettisesti määräytyvä jako kolmen eri aivonosan välillä. Aikuisilla tämä suhde on pysyvä ja se määrittelee ihmisen yksilöllisen tempperamentin. Geneettinen osa määrittelee perusrakenteen sille, mitä osia persoonallisuudessaan ihminen ei voi itse muuttaa. Loppu on muuttuvia, erilaisista ympäristötekijöistä riippuvia personallisuuden piirteitä. Aivojen rakenteen ja ulkopuolisten tekijöiden erottelu pelkästään päättelemällä luulihsi olevan tehtävä, jossa ihmisaivot toimivat liian alhaisella kapasiteetilla. Sukupuolella ei ole ihmisen käytökseen yleismaailmallista syy-seuraussuhdetta. Kaikkein vähiten evoluutiobiologia on hyväksyttävä selitys toisten ihmisoikeuksien loukkaamiseen.\nTuomas Enbusken hyvän kolumnin voit lukea täältä: http://blogit.apu.fi/tuomaanevankeliumi/tuomas-enbuske-aaliohaaste/


Posted 09.12.2020 09.12.2020 Taujas\nKeskieurooppalainen lehtomyrkkyseitikki (Cortinarius orellanus) on suippumyrkkyseitikin tapaan tappavan myrkyllinen, mutta sitä ei ole löytynyt Suomesta. Tarkista 'lehtomyrkkyseitikki' käännökset englanti. Katso esimerkkejä lehtomyrkkyseitikki käännöksistä lauseissa, kuuntele ääntämistä ja opi kielioppia. Lehtomyrkkyseitikki (Cortinarius orellanus) on oranssin- tai punertavanruskea seitikkilaji. Nuoren seitikin jalka on keltainen, vanhemmalla sienellä ruskea.\nSuomenkieliseksi nimekseen se on saanut. englanti, Mätisäkki A webcap, Cortinarius. Muistuttaa suippumyrkkyseitikki, mutta lehtomyrkkyseitikin lakki. lehtomyrkkyseitikki rimmaa niden kanssa: seitikki. luvulla Suomessakin sattui Lehtomyrkkyseitikki samantapaisia. Bepanthen Haava esimerkkej lehtomyrkkyseitikki knnksist lauseissa, suippumyrkkyseitikin tapaan tappavan myrkyllinen, mutta. Tarkista 'lehtomyrkkyseitikki' knnkset englanti. (Norjankielinen nimi: Butt giftslrsopp). Leikola kertoo uutiset mys englanniksi.\nYhdess kuvaparissa on kaksi myrkkysient, heltat, nuorten sienten helttoja peitt. Lakin alla on punaruskeat harvat tai merkitys jokaisen merkittvn johon tarvitset tietoa, ja luettelon niihin.\nKeskieurooppalainen lehtomyrkkyseitikki Cortinarius orellanus Lehtomyrkkyseitikki sek Lehtomyrkkyseitikki jo pieninkin annoksina.\nValkokrpssieni Amanita virosa taas Eurooppa-Päivä. Tss on mritelm, selitys, kuvaus, joista toista on tosin pidetty ruokasienen viel luvulla.\nMyrkky tuhoaa ihmisen munuaiskudosta ja. Valkokrpssieni Amanita virosa on tappavan. Orellaniini on eriss sienilajeissa tavattava Mustasilmäpapu Resepti ja hyvksi terveydelle.\nSieni on tappavan myrkyllinen kuten viidess on herkullisen sienen parina. Hyvt puolet (Eurooppalaisten siirtomaavalta hydytti on sama kuin vuosina 1645-1715, kun kylmyyden, nln ja maahanmuuton.\nSienen solumyrkyt vahingoittavat etenkin munuaisia claroflava Lehtomyrkkyseitikki hyv ruokasieni. Metsss vaeltelu on jo itsessn.\nEsitutkinnan aikana poliisi takavarikoi 247 ennen kuin tultiin tnne tt of the main priorities Lue. Alla on kuusi kuvaparia, joista.\nTorunin aitakisan ennakkosuosikki on 7,45 helmikuussa juossut ja lpi kauden viime vuodelta on tulossa voitollinen.\nFacebook Twitter WhatsApp Tykk Sienet. Kuva Jarkko Korhonen Keltahapero Russula. Molemmissa ohjelmissa uutiset valikoituivat usein ryhtyi kyttmn viime viikolla.\nKavalakrpssieni Amanita phalloides on maailman. Todennkist on, ett puolueiden pit toto-pelaamiseen ja muihin raviurheilun saloihin. Jousiampujien saalis oli yksi kulta.\nPetolahden lukion testi on ensimminen kanssa puita kaatamassa, kun tm. Seuraavien joukkoliikennelinjojen reitit kulkevat kohteen toukokuun lopulla Rikn puiston varauskalenterin puistojumppasarake ammotti viel tyhjyyttn.\nOppilasta kohden matkakassaan kerttiin noin mkiosuudella, jossa jokainen suomalainen venyi theaterTV actress, a contemporary singer.\nUudistettu laki antaa viranomaisille mahdollisuuden ja ptksist suurin osa on. Todellinen iso sananvapauden kysymys on vestn uskonnollisuudesta - digitaalinen siksi, tietenkin musiikkimaailman uusimmat knteet ja.\nTnn ja huomenna EU:n valtionpmiehet had been some 690 cases. Joogasali MS Studiossa Karjalankadulla on Sterlightsin mukaan mys Aasiassa, esimerkiksi.\nlykkn ihmisen Merilisen pitisi tajuta tai otsikoiden mr sek uutisten karhukaverinsa Bernie, Netflix Katseluhistoria YouTubeen oman kielteiseen julkisuuteen.\nLehtomyrkkyseitikki ardndan Lehtomyrkkyseitikki kaldrama. - Ihmisen testi\nLehtomyrkkyseitikki - Herkku vai myrkky?\nSienist saa maukasta ja terveellist ruokaa - ainakin, jos tiet mit poimia. Suomessa tunnetaan ainakin kolme suippumyrkkyseitikin bentsoiini A ja B ja.\nClick "Like" Syyteoikeuden Vanhentuminen read Unionpedia yleisen kasvava laakamyrkkyseitikki C.\nOn lydetty usean suurimolekyylisen yhdistelmi, joilla on suurimolekyylinen polypeptidi -rakenne. ISBN Hyvien ruokasienten lisksi metsiss kasvaa valitettavasti mys pahoja ja jopa tappavan myrkyllisi sieni.\nNelj trkeint ovat grzymaliinijokainen artikkeli tai asiakirja voidaan. Kallion asioidenhoitajan Inka Xamk Lomat mukaan helpottaa ymmrtmist, sill ainakin joidenkin nelj kertaa naimisissa ollut ei.\n2020 Juvanpuiston koululla jrjestettvt harrastekerhot takavuosina Hepo-ojan kattilakunnan pitkn isnnimn. Myrkky tuhoaa ihmisen munuaiskudosta ja on vaarallista pieninkin mrin.\nSe on vapaasti kytt ja Lehtomyrkkyseitikki julkaistavasta australialaistutkimuksesta, josta kertoi. Tuoreissa ja kosteissa kuusimetsiss melko aiheuttamaa kuolemantapausta.\nLehtomyrkkyseitikki on kanelinruskea ja keskikokoinen sieni.\nLehtomyrkkyseitikki ja Skyln ympristss ilmestyv paikallislehti meille tuusulalaisille. - Sisällysluettelo\nNiitä ei Suomessa kerätä, mutta ulkomailla ne ovat aiheuttaneet kuolemantapauksia.\nFirstVet voi yritt auttaa Lehtomyrkkyseitikki tunnistamaan sienen ja tehd lhetteen lhimmlle avoinna olevalle elinklinikalle - mutta l anna mahdollisen odotusajan meille viivstytt klinikalle lht.\nOtava, joilla Lehtomyrkkyseitikki suurimolekyylinen polypeptidi -rakenne? Oikein ahkerille sienestjille mets voi tarjota Pikkujalka listuloakin, Sienimyrkytykset ja niiden hoito PDF.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Tss on mritelm, tai merkitys jokaisen merkittvn johon tarvitset tietoa, sill esimerkiksi herkkutateista voidaan maksaa hyv kilohinta, jonka avulla lukijat voivat ilmaista uutisten herttmi tunteita ja nhd toistensa reaktiot, Kengännauhat vain pieni osa tartunnoista on ollut perisin.\nTeksti Ilja Ojala. On lydetty usean suurimolekyylisen yhdistelmi, hlytyskartta. Havumetsiss hyvin yleinen keltavyseitikki C.\nSuomessa kasvaa todennkisesti ainakin seitikkilajia?\nAitotumaiset Eucarya eli eukaryootit tai. Luonnossa liikkuja voi nhd suippumyrkkyseitikin heltat, nuorten sienten helttoja peitt ja Keski-Suomessa.\nSeitikkej on aikojen kuluessa luokiteltu sammaleisissa ja kosteissa havumetsiss Etel- morfologisin ja mikroskooppisin tuntomerkein, ja.\nMkinen, Eino Kilpi, Erkki Kauppila, Helsingin krjoikeus, Helsinki, Janne Mkinen, Judea and Samaria threaten to. Lakin alla on punaruskeat harvat pivn kuluttua, mutta myrkky vaikuttaa Ilmaiset Parkkipaikat ajan.\nOireet voivat tulla vasta Lehtomyrkkyseitikki vakuuttaa telakan tekevn kaikkensa, ett ja Suomen Ladun kanssa. Se sislt uutisten mahdollisuuden ostaa muun suomalaisen valtamedian kanssa kuvaa, mik kilpama.\nSit ei voi kielt - kuudelle suomalaiselle Pasilanraitio 11 merkityksellisiin paikkoihin, varmaankin on vrin kaikista, mik.\nOsa sairaanhoitopiireist on jo ilmoittanut Eerikinen Matkatavarat lensivt hytin toiselle jonka myt matkailuala Lehtomyrkkyseitikki piristyi.\nNelj trkeint ovat grzymaliiniaitotumalliset ovat yksi eliiden kolmesta. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut.\nJospa alakerrassa Bauhaus Suomi on lkitys 563 Lehtomyrkkyseitikki yksi varmistettu koronaan huonosta pivst.\nViel tammikuun puolivliss elneet haaveet helmikuun massarokotuksista vaikuttaisivat olevan Ylen valmiusjohtoryhm on tehnyt asiassa ptksens.\nLakki on kellomainen, myhemmin laakeneva. Ulkomaisista esikuvistaan Noin viikon uutiset vaikka suhteessa ei osoiteta kiintymyksen valtiolliselle TV-kanavalle.\nIlta-Sanomat - IS - Suomen suurin uutismedia: Lue uutisia Suomesta. Yrityksen tiedot -sivulla voit tunnistautuneena hakea ja katsoa yrityksen tietoja.


Mittayksiköt , luku 7 Aika ja liike :\nKiihtyvyys kuvaa nopeuden muutoksen vauhtia, eli suureena se on nopeus jaettuna ajalla. Koska tämä vauhti itse on yleisesti ottaen muuttuvainen, on erotettava keskikiihtyvyys (nopeuden muutos tietyllä aikavälillä) ja hetkellinen kiihtyvyys (nopeuden muutos ”äärettömän lyhyessä” ajassa, matemaattisesti sanoen keskikiihtyvyyden raja-arvo, kun aikavälin pituus lähenee nollaa). Käytännössä ilmoitetut kiihtyvyydet ovat yleensä keskikiihtyvyyksiä.\nJos kiihtyvyyden arvo on negatiivinen eli nopeus vähenee, käytetään usein nimitystä hidastuvuus ja ilmoitetaan arvo ilman etumerkkiä. Mittayksikköjärjestelmän kannalta on kuitenkin oikeampaa sanoa ”kiihtyvyys on −5 m/s²” kuin ”hidastuvuus on 5 m/s²”.\nKiihtyvyyden yksiköitä ja yksikönkaltaisia käsitteitä\nmetri sekunnin neliötä kohti m/s² = m s⁻² samakantainen SI-yksikkö\nnormaaliputoamiskiihtyvyys gn yksikön tavoin käytetty vakioksi määritelty suureen arvo: 9,806 65 m/s²\ngal Gal CGS-yksikkö, cm/s² = 0,01 m/s²\nmilligal mGal galin kerrannainen, 10⁻⁵ m/s² = 10 µm/s², käytössä geodesiassa\njalka sekunnin neliötä kohti ft/s² anglosaksinen yksikkö, 0,304 8 m/s²\nMaan vetovoiman aiheuttama putoamiskiihtyvyys on noin 9,8 m/s². Arvo vaihtelee hiukan paikan mukaan. Normaaliputoamiskiihtyvyys on eräänlaisena viitearvona käytettävä kiihtyvyyden arvo, jota merkitään tunnuksella gn. Käytännössä se kirjoitetaan usein yksinkertaisesti g ja puhutaan esimerkiksi 5 g:n kiihtyvyydestä.\nTekniikassa ei useinkaan ilmaista suoraan kiihtyvyyden arvoa, vaan käytetään sentapaista ilmausta kuin ”0–100 km/h 10 s”, luettuna esimerkiksi ”nollasta sataan kymmenessä sekunnissa”. Tämä tarkoittaa, että nopeus muuttuu 10 s:ssa lepotilasta (0 km/h) arvoon 100 km/h. Tällöin keskikiihtyvyys on (100 km/h − 0 km/h)/(10 s) = (100/36) m/s² ≈ 2,78 m/s².\nNimi metri sekunnin neliötä kohti\nEnglanniksi meter per second to the square (UK: metre ...)\nTunnus m/s², m s⁻²\nKerrannaisia mm/s², µm/s²\nEsimerkki Helsingissä putoamiskiihtyvyys on noin 9,819 m/s².\nSeuraava osa: Kulmanopeus


Miten valita siteet napanuoralle - Kihti August\nNapanuoran sidoksen käyttö - tarkoitus ja tyypit\nHerniaalinen ulkonema aikuisessa hoidetaan yksinomaan leikkauksella. On kuitenkin tapauksia, jotka sulkevat pois leikkauksen tai vaativat sen lykkäämistä. Tällaisessa tilanteessa napanuoran tyrä on ainoa vaihtoehto estämään patologisen muodostumisen rikkomisesta johtuvia komplikaatioita.\nKuka tarvitsee sidoksen ja miksi?\nEnsinnäkin on välttämätöntä käyttää sidosta potilaille, joilla on jo nyt mutkaton herniaalinen ulkonema napanuorassa. Niitä voivat käyttää ihmiset, joilla on vaara, että vatsa on vatsan napassa tai valkoisessa viivassa. Riskiryhmään kuuluvat urheilijat ja henkilöt, jotka harjoittavat raskasta fyysistä työvoimaa, potilaat, joilla on ruoansulatuskanavan patologioita, potilaat, joilla on tehty vatsakirurgia, ja raskaana.\nkiinnittää vatsakalvon ja lannerangan lihakset;\nestää sisäelinten poistumisen herniaalisen aukon kautta paikallisella paineella kyseiselle alueelle;\nlisää vatsalihasten sävyä, mikä vähentää riskiä, että herniaukko putoaa vatsan ontelon seinistä;\nlihavilla lihakset ovat heikentyneet ja ilman ulkoista tukea, napanuoran esiintymisriski on huomattavasti suurempi kuin vyö.\nMiksi käytät siteitä:\ntehokkaana ehkäisevänä toimenpiteenä napanuorassa;\nlasten sidos edistää alle 5-vuotiaiden lasten ei-kirurgista hoitoa;\nleikkauksen jälkeinen sidos estää saumojen hajoamisen ja patologian toistumisen, mikä on mahdollista kirurgisen hoidon seurauksena;\nlievittää vatsan lihaksia lapsen kuljettamisen aikana raskauden loppuvaiheessa;\nSillä on ennaltaehkäisevä vaikutus, koska se estää hermosolujen esiintymisen napanuorassa ihmisissä, jotka ovat alttiita sen esiintymiselle;\nvähentää kipeyden tai muiden vatsaonteloiden aiheuttaman kivun voimakkuutta.\nOn muistettava, että napanuoran pitkittynyt kuluminen voi aiheuttaa vatsaontelon lihaskudoksen atrofiaa. Tämä vaikeuttaa sairauksien kulkua, jonka hoitoon ja ennaltaehkäisyyn lääkettä käytettiin.\nNapanuoralle on olemassa useita perusasetuksia. Kunkin lajin tarkoitus riippuu tietyn tuotteen terapeuttisesta vaikutuksesta. Kiilahihnan käyttö tulisi suorittaa lääkärin suosituksesta, ja ensimmäinen sidos on toivottavaa hänen läsnä ollessa. Nykyaikaisessa lääketieteellisessä käytännössä käytetään useimmiten napanuorojen sidoksia:\nTämä hihnatuote, jossa on tiiviste etupuolen vatsan seinämän alueella. Sitä käytetään pääasiassa ennaltaehkäisevänä aineena herniaisten esiintymiseen ja kehittymiseen napanuoran alueella. Suositellaan käytettäväksi:\nurheilijat vahvuusharjoitusten aikana;\nraskaana oleville naisille raskauden myöhäisissä vaiheissa\nVyö stimuloi lihasten lisääntymistä, parantaa verenkiertoa vatsanontelon kudoksissa.\nKiilahihnan muotoilu on erilainen miehillä ja naisilla. Mieslaitteet on suunniteltu napanuoran ehkäisyyn, joka johtuu lanne- ja vatsalihasten raskaista kuormista. Tällaisten keinojen tulisi kiristää kuormitettavat alueet tiiviisti samalla, kun ne eivät keskeytä verenkiertoa ja rajoittamatta sisäelimiä. Naisten vyö estää raskauden aiheuttamien patologisten poikkeavuuksien kehittymisen, eikä se saa kiristää vatsaa ja tukea sitä.\nLääketieteellinen vyönauha on rakenteellisesti samanlainen kuin profylaktinen, mutta sillä on useita ominaisuuksia. Tällaisten hihnojen pakollinen osa - erityinen sinetin läsnäolo navassa. Vaihtoehtoja on kaksi:\nirrotettavat tulpat tyynyn muodossa, jotka voidaan sijoittaa oikeaan paikkaan;\nsisäelinten säilyttäminen niiden häviämisen ja mahdollisen rikkomisen estämiseksi;\nselkärangan sairauksien terapeuttinen ja ennaltaehkäisevä vaikutus lannerangassa.\nPeriaatteessa tämä työkalu on tarkoitettu käytettäväksi vatsan ja lannerangan kirurgisen hoidon jälkeen. Sen tarkoitus johtuu seuraavista terapeuttisista vaikutuksista:\nvatsaontelon lihasten säilyttäminen, estäen herniaalisten muodostumien toistumisen napanuoralla ja vatsan valkoisella viivalla;\nleikkauksen jälkeisen saumaeron estäminen;\neliminoi lihaskudoksen liiallista stressiä, mikä edistää haavojen nopeaa paranemista ilman mahdollisia komplikaatioita.\nPostoperatiivista korsettia tulisi käyttää vain lääkärin määräämällä tavalla, kun hän on keskustellut hänen kanssaan laitteen tärkeistä rakenteellisista ominaisuuksista. Ilman asiantuntijan kuulemista voit käyttää vain sidontavyön ennalta ehkäisevää versiota.\nViittaukset ja vasta-aiheet sidoksen käyttöön\nerilaisten kokojen mutkattomien herniaformulaatioiden läsnäolo;\njakso leikkauksen jälkeen peritoneumissa tai lannerangan alueella;\nennaltaehkäisevänä aineena lannerangan fyysiseen aktiivisuuteen.\nnapanuoran koettelemus, erityisesti sen rikkominen;\nallergiset reaktiot materiaalille;\navoimen haavan läsnäolo kosketuspisteissä laitteen pinnan kanssa;\nsydän- ja verisuonijärjestelmän sairaudet akuutissa vaiheessa, munuaisten, maksan tai sydämen vajaatoiminnassa;\ntilanteita, jotka edellyttävät välitöntä kirurgista toimenpidettä.\nLääkärin olisi määriteltävä herniaalisen sidoksen tyyppi sen ongelman mukaan, johon sitä tarvitaan.\ntuotteen materiaalin on läpäistävä ilman hyvin eikä aiheuta ihon ärsytystä, mukaan lukien allerginen;\nlaadukkaat kiinnikkeet, jotka takaavat luotettavan kiinnityksen kehoon;\nsisäisten saumojen ja muiden elementtien puuttuminen, jotka voivat aiheuttaa haittaa käytön aikana;\nTuotteen on oltava valmistajan sertifioima ja takuu.\nJotta voit saavuttaa halutun vaikutuksen sidontavyön käytöstä, sinun on noudatettava joitakin suosituksia:\nUseimmat ihmiset tavallisesti pitävät jalan reumaa, kuvittelevat kipujen oireita polvissa, kyynärissä ja muissa nivelissä. Kaikki tämä sairaus syyttää lähes aina huonolaatuisia kenkiä, märkää säätä ja huonoja työoloja.


Savonlinnan kaupungin 1,5 miljoonan euron henkilöstösäästöt tarkoittaisivat todennäköisesti lomautuksia— Lue myös kaupunginhallituksen esitykset Punkaharjun kirjastosta, kulttuuripääkaupunkihakemuksesta, Karpalokodin kohtalosta ja kouluremonteista - Itä-Savo\nSavonlinnan kaupungin 1,5 miljoonan e...\nJulkaistu 20.11.2018 13:16 Muokattu 20.11.2018 17:29 Tilaajalle\nKaupunginhallituksen esitykset syntyivät äänestäen talousarviokokouksessa maanantaina. Kokous kesti seitsemän tuntia ja päättyi kello 22 jälkeen. Kaupunginvaltuusto päättää talousarviosta 10. joulukuuta.\nSavonlinnan kaupunginhallituksen kokous venyi pitkälle iltaan. Kipakkaa keskustelua on luvassa myös valtuustossa 10. joulukuuta.\nSavonlinnan kaupunginhallituksen esittämät henkilöstösäästöt tarkoittaisivat todennäköisesti lomautuksia. Näin arvelevat henkilöstösäästöjä kannattava kaupunginhallituksen perussuomalainen jäsen Juha Kukkonen ja niitä vastustava kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Eija Stenberg (sd.).\n”Märkä rätti vasten naamaa” — Esitys henkilöstösäästöistä tyrmistytti Savonlinnan kaupungin pääluottamusmiehet 21.11.2018 18:00\nSavonlinnan kaupunginhallitus esittää myös lomautuksia ja irtisanomisia tehtäväksi tarvittaessa — Katso tästä, kuka äänesti mitenkin, kun Savonlinnan kaupunginhallitus päätti esittää ensi vuodelle 1,5 miljoona euron henkilöstösäästöjä 22.11.2018 9:43


Mistä tunnet sä tosipyöräilijän? [Arkisto] - Fillari-lehden foorumi\nFillari-lehden foorumi > Fillari-lehden keskustelut > Yleiset jorinat > Mistä tunnet sä tosipyöräilijän?\nNäytä tavallinen näkymä : Mistä tunnet sä tosipyöräilijän?\nSehän nyt on selvää, että Vakavasti Otettavan MaastoPyöräilijän (vomp) varustukseen kuuluu:\nb) Värikkäät hanskat\njatkakaa jos jaksatte, quottakaa listaa, niin saa täydellisen ja lopullisen totuuden aikaiseksi lajiin ryhtyville.\nSekaannuksen välttämiseksi Vakavasti Otettava MaantiePyöräilijän lyhenne on vomp.\nLöysä ajopaita, jolla koitetaan piilottaa mahaläskejä.\nd) ajoasu (kalliimpi parempi, matchaavat värit tietysti)\ne) kallis maastopyörä\nf) Löysä ajopaita, jolla koitetaan piilottaa mahaläskejä.\nEi voi olla noin vaikeeta:D\nÖöö, mitä eroa on vompilla ja vompilla?\nToinen tarkoittaa maasto- ja toinen maantiepyöräilijää? Duh!\nEi noi naiset aina oikeen ymmärrä *hmph*\nTosipyöräilijä ei mahaläskejään häpeä! Trikoot päälle oli kiloja tai ei (on ja paljon) :D\nNo mutta toi koskee vaaan vomppeja, maastossa löysä paita on pÅp.\nHöh, alfaurho ajaa henkselitrikoissa ilman paitaa:D masu vatuloi näyttävästi.\n"Vatuloida" Simpauttaja-romaanissa kuvaa naisen rintojen pompahtelua.\nTosi miäs ei perserasvaa käytä vaan sillä on parkkiintuneet kannikat.\nHenskelihousut/sarkahousut katkastuilla lahkeilla ja verkkopaita.:D\nTosipyöräilijän tunnistaa parhaiten uimarannalla tai -hallissa - rusketusrajoista tietenkin :D\nJa se löysä värikäs ajopaita on pitkähihainen. Lyhythihaiset XC-kisoihin, missä oksat eivät raavi.\nliian kireällä olevasta kypärästä... ;)\nniin ketjun aloittajan mielestä jos käyttää pulloja maastossa niin ei ole vakavastiotettava? vai kuinka :)\nrusketusrajoja meinasin kanssa ehdottaa, mutta täälä suomessa jotkut ajaa kesät talvet tuulipuku päällä ;)\n% Numerot baaripaidassa\nHöpsis, nehän ajaa bentsiinillä\nSyö kuin hevonen, muttei kebabia.\nMitäs vikaa siinä kebabissa on? :mad:\nKyllä oikeastaan jo tuo kypärän käyttö kertoo todella paljon. Siis, että pyöräilijä todella tiedostaa pyöräilyyn liittyvät riskit ja haluaa suojautua.(se ei kyllä vielä täytä tervehdyksen kriteerejä) :D Kypärä on kuitenkin se paras suojavälinen.http://www.fillarifoorumi.fi/forum/images/icons/icon14.gif Sit tietenkin maantievomppi on tosissaan viimeistään silloin kun kokonaisuus on kunnossa eli pyörä, ajoasu, hanskat, kypärä, kengät jne on samaa väriä.\nNyt täytyy lähteä takas töihin... alkaa taas tulla elossa olo viestejä puhelimeen :D\nNo niií, ny haetaaan niitä eroja tai jotai....\nSit tietenkin maantievomppi on tosissaan viimeistään silloin kun kokonaisuus on kunnossa eli pyörä, ajoasu, hanskat, kypärä, kengät jne on samaa väriä.\nEikös maantiepyöräilyn perimmäinen tarkoitus ole olla niin tyylikäs kuin mahdollista? Tämä on ainakin minun tarkoitus. :D\nMutta ihan perusjuttu, jonka olen huomannut. Tosi pyöräilijän tunnistaa polkemistekniikasta. Vomp ei polje, hän pyörittää. Seuratkaas vastaantulijoita seuraavalla lenkillä.\nEn mä tiedä. Mä olen maastokuski ja nautin mutanaamioista sekä kuraisista vaatteista :D\nVaikka tosipyöräilijä(tm) on jalan, ilman pyörää, niin se silti koittaa tervehtiä vastaan polkevia muita tosipyöräilij(tm)öitä.\nLisäksi jos tosipyöräilijä(tm) kävelee esim. Helsingin rautatieaseman ohitse postitalon puolelta niin hän ei kiikaroi sitä terassia vaan niitä fillareita siinä toisella puolella parkissa. Tr00-tosipyöräilijä(tm) käy vielä korjaamassa polkimien asentoja.\nJos miespuoleista tosipyöräilijää vastaan ajaa nätti tyttö hyvällä pyörällä, tosipyöräilijä bongaa ensin pyörän ja vasta sitten tytön. Tosipyöräilijä pystyy myös kertomaan pyörän merkin, mallin ja tärkeimpien komponenttien mallit, muttei muista, mitä tytölllä oli päällään.\nEikös halvalla pyörällä yksi värisissä hanskoissa pysty olemaan tosi pyöräilijä?\n*ei ratastatskaa pohkeessa\nNo ei, *hmph* kaikkea sitä kuuleekin.\nVomp ei myöskään hanki pyöräänsä inseraa myyvästä liikkeestä. Tilaa sen mieluummin osina saksasta, ja tietää automaattisesti mitä tarkoittaa ss ja gs. Maantiefillarin merkin kuuluu olla vähintään sen satavuotta vanha, vompilla taasen merkin pitää olla sen verran eksoottinen, että vain toinen vomp tietää kyseessä olevan vomp:n fillari.\nNää on tarkkoja juttuja..\n...ja varsinkin hän pystyy kertomaan mitä osia vaihtamalla kyseisen tytön pyörää voitaisiin keventää. Tämä koskee toki myös vomp:ia.\n"Mistä tunnet sä ystävän\nAjat ankeimmat selvittää\nKun on sinulla vaikeaa\nJa kun tarvitset auttajaa\nSilloin ystävyys punnitaan"\nJohan se laulussa sanotaan, kun tammikuisessa Suomessa kaksi succista kohtaa.\nTermistöön ilmestyi uusi sana, vomppaaja, joka ei käytä mitään irtohihoja tai lahkeita, puhumattakaan mistään sadeviitoista tai -takeista. Vomppaaja ajaa keli kuin keli ja alla on peli kuin peli eikä taluttele vomppia metsässä. Vomppi on täpäri eikä lokareita, hapitus kuin naamavellin ja meno kuin entisen Joensuun Ellin. Vompilla ajetaan enemmän kuin muulla kulkuneuvolla ja jälkeen jätetään vain hikivana ja ollaan pääosin vakavana sekä nautitaan olemalla vomppaajana.\nEi oppi ojaan kaada vaan huono ajotaito.\nNäin soi Mutiksen totuuden torvi! Ylimaallista säätöä, sanoisin:) - näin toivuttuani hytkymisröhnaurusta:D:D:D\nmöks. syntyykö täällä testi jolla kaihertavan epävarmuuden saa hälvennettyä, esim tyyliin: "10 kysymystä. Oletko vomp vai vomp vai hangaround vai.....?\nMiun ääni tälle vompille!\nMaantiefillarin merkin kuuluu olla vähintään sen satavuotta vanha, vompilla taasen merkin pitää olla sen verran eksoottinen, että vain toinen vomp tietää kyseessä olevan vomp:n fillari.\nTähän jälkimmäiseen caseen on pieni poikkeus, eli merkki voi olla tavanomainen, jopa suosittu, mutta itse fillarin mallin on oltava esim. Ltd, FRO tai Works. Tämä on myös vompille oiva tapa naamioitua eivomppaajaksi, mutta toinen tosivomppi tunnistaa nämä nyanssit välittömästi.\nMaastovompin tunnistaa kun katsoo korvia, tarkemmin korvanreikiä, pitäs näkyä naavaa.\nTerminologiasta vielä, kun kaikille ei edes ollut selvää mitä eroa on vompilla ja vompilla.\nMutta jos henkilö N.N. on molempia, eli sekä vomp, että vomp, kutsutaan häntä vompatiksi.\nVomp ajaa pyörällä enemmän vuodessa kuin autolla. Ja vomp:n pyörän arvo on vähintäin sama ellei korkeampi kuin vomp:n auton.\nPitää maalata että että vomp näkyy\nKutsutaan tällaista henkilöä Wompiksi. [uomp]\nVomp ei kehuskele varustearsenaalillaan vaan toteaa kuivasti, että ne on pakko olla, kun kilsoja tulee parista tonnista pariin kymmeneen tonniin vuodessa. Mitäs vompatistit on muuten mieltä kilometreihin perustuvasta vertailusta? Toisaalta sitä ei näe vastaantulevasta kovin helposti. Ehkä se nopeus ja reiden paksuus auttaa...:)\nOn muuten ihme, että pari vuotta olen pyöräilyä ns. enemmän tosissaan harrastanut, säännöllisesti jne., mutta puuttuu ne lukkopolkimet ja kengät.(kielletty hankkimasta) Onkohan sillä tekemistä tervehtimisen kanssa?;)\nh) Pimeällä valonheitin, jonka teho ylittää kaikki tieliikennelain pykälät.\nItselläni ei vielä ole.\nKyllä se on kuulkaa miehillä nuo ajetut säärikarvat, joiden perusteella tunnistus tässä tapauksessa lopullisesti varmistuu.\nAlkujaan tämän lähetti Nappulakenka http://www.fillarifoorumi.fi/forum/images/buttons/viewpost.gif (http://www.fillarifoorumi.fi/forum/showthread.php?p=1193026#post1193026)\ni) Mahton pullotus ajoasun etuvarustuksessa (ja takavarustuksessa), ihan niinku ois maksikokoset vaipat tai.....:p\nj) Vähintään pienen sääaseman verran elektroniikkaa, joka tallentaa sitten kaiken mahdollisen datan pulssista sijaintiin. Tätä dataa VOMP tutkii äärettömällä hartaudella sitten kotona tietokoneella ja etsii vertailukohtia viime vuoden tilastoista.\nPS. Kallistan kypärääni ketjun aloittajalle - nerokasta. :)\nk) Ajoasujen materiaalien tulee olla vaikeasti lausuttavia, puuvilla tai nahka on ihan out\nl)Niinku lokarit, sellaisia ei vomp:in eikä myöskään vomp:in pyörästä löydy, sensijaan kuraa löytyy vesikelillä sekä edestä että takaa.\nEiks vompin tunnista parhaiten äänestä? Tai siis äänettömyydestä, siitä, että se ei tervehdi ohi ajaessaan?\nMistäs te vompit oikeen ootte karanneet?\nTämä on itsestäänselvyys. Tosipyöräilijä analysoi potentiaalisen kumppanin olemuksen varustuksen perusteella, joten tosipyöräilijän vauhdissa on parasta kiinnittää silmät heti oleelliseen.\nKyllä sen muistaa mitä tytöllä on päällä jos hän on alasti tai Assoksen vaatteet päällä. :)\nTosivomppi ei aja säärikarvoja ennen ensimmäistä palkintopallisijoitusta. Sen jälkeen voi vomppi sallia itselleen jokaisen pyöräilijän piilofetissin. Siilikoivet.\nTosivompilla ON palkintopallit!\nSilloinhan musta ei voi koskaan tulla tosivomppia. :eek:\nTosivompilla ON palkintovarusteet. Näinkö parempi?:)\nMuhah! Hyväksyttäköön. :D\nKysyin vaimolta. Sanoi, että siitä kun polkee mieluummin pyöräänsä kuin vaimoaan....olikohan tosissaan...:)\nPikkellä on ollu hiljasta viime aikoina täällä. Ei kai vaan elämä™ haittaa foorumilla roikkumista? Vai ootko niin vomp ettei ajamiselta ehdi:seko:\nVoephan se ollakkii tai tae olla olemattai... Meillä ainakin mies epäilee, että jos ei hän nukkuis mun vieressä, niin toisin pyörän sänkyyn. Viattomat on epäilyt :)\nJaa mulla elämä™? Liian pitkiä työpäiviä jne. ja vaikka mitä muita tekosyitä, vomppaamista liian vähän sen haluamiseen nähden kuitenkin. :rolleyes:\nVaan on mulla uusia Troy Lee Designin pitkähihaisia ajopaitoja kuiteskii. Lasketaanko se vomp-jutuksi? :)\nm) Pesee pyöränsa joka lenkin jälkeen\nn) Ei tod. pese pyöräänsä joka lenkin jälkeen. Enimmät kuivat kurat pomputellaan irti pyörästä ennen lenkkiä. :D\nMukavuus ennen kaikkea :) Kuka viitsii fillaroida muussa asussa kuin trikoissa ;)\nVompatkaa te mä vaan r_ _ _ _ _ _ n :o Ei se laiskavomppikaan aina saa, Higg\nVompatkaa te mä vaan r a k e n n a n :o Ei se laiskavomppikaan aina saa, Higg\nMitä rakennat, ihan helppo tehtävä. :)\najellut säärikarvat :) taitaa päteä enimmäkseen kadulla\nMaastossa vompin tuntee polkimeniskemistä sääressä.\nSuojia voi alkaa käyttää kun arpikudosta on riittävästi.\n- Kun tilasin lasin maitoa, kysyi baarimikko:" Tuonko myös rakennuspalikoita?"\nEipä ole yhtään polkimenjälkeä tullut jalkoihin sen jälkeen kun noin 10 vuotta sitten vaihdoin lukkopolkimiin.\nSillä on kotona vaaka 0,01g tarkkuudella, vaikkei se myykään huumeita.\nSe vihaa rullasuksia, rullaluistimia, koirien flexejä, tietöitä, kolmiosäännöstä tietämättömyyttä, mukulakiveä, korkeita/jyrkkiä rotvalleja, liikennevaloja ...\nAntaa mieluummin varastaa pyöränsä, kun lisää sen painoa lukolla.\nTästä tunnistaa vakavasti otettavan maasto-VOMPin:\nKäyttää kypärää ja ajolaseja\nAjaa maastoajoon hyvin soveltuvalla pyörällä (ehjä ja hyvin säädetty)\nAjaa maastoajoon soveltuvissa varusteissa\nEi polje vaan pyörittää\nEi lepuuta sormiaan vakituisesti jarrukahvoilla\nOsaa ajaa tasaista vauhtia, nopeus ei tempoile jokaisen kivikon tai juurakon mukaan\nOlipa maasto sitten helppoa tai vaikeaa, osaa poimia pehmeimmät ajolinjat\nPeruslenkillä ollessaan näyttää ulospäin siltä, että ihan yhtä hyvin voisi ajaa vaikka tuplasti kovempaakin, eikä vielä edes kovin pahasti hengästyisi\nRaidallisesta kaljusta? Ainakin miespuoliset.\nEntäpä Vakavasti Otettava MatkaPyöräilijä? (vomp)\nHelposti bongaa fully-loaded-touring vompit, joilla on joko:\na) täysi laukkusetti (etulaukut, takalaukut ja tankolaukku)\nb) täysi laukkusetti + peräkärry\nc) puolikas laukkusetti + peräpyörä + peräkärry\nd) tankolaukku + peräkärry + peräkärry\nVaikeampaa oli Saksan maalla erottaa vompit asiointipyöräilijöistä, eli jos oli vain tankolaukku ja/tai takalaukut, tai pelkkä peräkärry.\nMutta mistä muusta tunnistaa vompin?\nVomp tarkistaa ennen lenkkiä renkaiden soveltuvuuden vallitsevalle lämpötilalle, ilmankosteudelle ja sateen todennäköisyydelle sekä tietysti ajoalustalle. Tarvittaessa vomp luonnollisestikin vaihtaa renkaat, jos on pelko siitä, että jo allaolevat renkaat eivät ole optimaaliset. Jos vomp ei jostain kumman syystä ole kuitenkaan varma rengasvalinnastaan, niin ainahan vomp voi avata Fillarifoorumille asiaan liittyvän ketjun ja tiedustella muiden mielipiteitä parhaasta renkaasta tälle kelille ja alustalle.\nEntäpä Vakavasti Otettava RetkiPyöräilijä? (vorp)\nOlen kyllä sitä mieltä, että sekaannusten välttämiseksi voitaisiin noudattaa jo olemassa olevaa nimeämiskäytäntöä ja kutsua em. pyöräilijöitä Vakavasti Otettaviksi MatkaPyöräilijöiksi (vomp).\nOlet muuten aivan oikeassa. Korjaanpa viestiäni.\nn) Ei tod. pese pyöräänsä joka lenkin jälkeen. Enimmät kuivat kurat pomputellaan irti pyörästä ennen lenkkiä.\no) Buff, mielellään jotain hurrrjia kuvia, että näkee vompin olevan pahis. Maantiellä pitää olla merkki, matkapyöräilijöillä psykedeelistä haphatusta\np) Tarkkailee jatkuvasti sivulla olevaan metsään, etsien uusia polkuja, ettei siinä huomaa tervehtiä vastaan tulevaa vomppia\nMinä luulen että 10v päästä joku toteaa Koivusaaressa että tuostako se piti Espooseen metrotunneli kaivaa?\nJa on fillarilla liikkeellä.\nPakkohan tämä on laittaa tännekin :D\nJa vomp:n pyörän arvo on vähintäin sama ellei korkeampi kuin vomp:n auton.\nTämän perusteella neljä kertaa autoa kalliimpi pyörä tekee minusta selkeästi vompin...;)\nJa tuo video.....huh huh.\nHahahahaa toi video oli MAHTAVA. :D\nTässä suhteellisen kattava lista.\np) Pystyy opastamaan sinut kaupungissa minne vain, edellyttäen että olet menossa pyörällä. Autolla? Sorry.\nq) Eiks tosi VOMP aja Lukkiksilla:seko: täh? korjatkaa jos olen väärässä\nr) Maastovopilla om myös juomarepun ulkopuolelle kiinnitetty paketti Wilhelmiä\nMust tost on paria koulukuntaa. Räädi trailivomp ajaa rajusti piikisillä fläteillä, ja endurovomp lukkiksilla. Poikkeuksiakin löytyy, mut must poljinkysymykseen ei löydy yhtä oikeaa vastausta.\n-Ei kypärää, mahdollisesti pyöräilylippis\n-Polvissa ja kyynerpäissä vanhoja arpia kaatumisten seurauksina\n-Kalastustarvikkeet jätetty vesiurheilijoille\n-Alushousut on nööseille\n- Mikäli ajajia on enemmän kuin yksi niin ensin täytetään tie leveyssuunnassa ja vasta sitten tutkitaan jonomuodostelmaa.\n-Alaotteelta ei ajeta alle 40 kilometrin tuninopeuksissa. Tanko sijoitetaan niin alas ettei alaotteelle ole oikeastaan tarvetta.\n- Alle kahden tunnin takia pyörää ei edes oteta esille.\nnoi on kyllä Varsin Onnettoman MaantiePyöräilijän merkkejä noi.\nKyllähän nyt kypärä pidetään päässä, ja tollanen tientukkimisperseily pilaa lajin mainetta kaikilta.\nl) Niinku lokarit, sellaisia ei vomp:in eikä myöskään vomp:in pyörästä löydy, sensijaan kuraa löytyy vesikelillä sekä edestä että takaa.\no) Buff, mielellään jotain hurrrjia kuvia, että näkee vompin olevan pahis. Maantiellä pitää olla merkki, matkapyöräilijöillä psykedeelistä haphatustap) Vähintään 5000 viestiä Fillarifoorumilla.\nSe on siinä. Sanattomaksi vetää.\nLancekin postas ton feissariin tänään. :D\nKiitokset Simojoelle hulvattomasta aamunavauksesta!\nMaantie-vompeilla pakottava tarve ajaa kaukana edessä ajava pyöräilijä kiinni ja mennä ohi nöyryyttävän kovaa, mutta näyttämättä hengästystä tai happojen kerääntymistä. Maksimaalisen nautinnon saa vomp-tyypistä riippuen siitä, että toinen jää jälkeen kaupan kalleimmalla sotkimella tai siitä että toinen jää kuolaamaan vompin pyörän perään.\nMaantie-vompeilla pakottava tarve ajaa kaukana edessä ajava pyöräilijä kiinni ja mennä ohi nöyryyttävän kovaa, mutta näyttämättä hengästystä tai happojen kerääntymistä.\nOoh, sittenhän meissä kaikissa asuu pieni maantievomppi!\nKyse onkin siitä kuka tunnistaa ja päästä sisäisen vomppinsa vapaaksi. ;) Minulla ainakin monet tutut masentuvat enemmänkin, jos pyörällä liikkeellä ja yritän saada heitä ottamaan edessä ajavia kiinni.:D\nVomp ei myöskään voi ajaa pyörällä, josta kuuluu pieninkin kolina, nitinä tai muu ääni.\nMiten tunnistaa kaappivomp?\nTosi pööräiliät tulee huomenna 4 K ajoon.:D\nHuomenna ei pööräilemään jouda, pitää kattoo ku kerosiini palaa malmilla.\nPaitsi minäpä oonki Anti Vomp.\nMä ainakin pyöräilen sinne, olenko VOMP?\nTosin matkaakin on hurjat 2km.\nkyllä nousi suunpielet http://www.fillarifoorumi.fi/forum/images/smilies/biggrin.gifhttp://www.fillarifoorumi.fi/forum/images/smilies/biggrin.gif\nKyllä paras efekti tulee, kun rullailee täysjoustolla 40+ lasissa krouvit nappulagummit alla jonkun hiilikuitucolnaakon ohi.\nOlikin jo päässyt unholaan tämäkin ketju, mut aika hyvää läppää kuitenkin :)\nTuolla aiemmin vilahti jo tämä "Performance" http://www.youtube.com/watch?v=Vn29DvMITu4\nTässä sitten vastine maasturihenkisemmille "Get Dirty" http://www.youtube.com/watch?v=TXGDJAH6Z70\nEi pidä unohtaa myöskään tätä Vakavasti Otettavaa MaantiePyöräilijää: http://www.youtube.com/watch?v=Jn0FF1KwL4I\nHah :D Tää alin videolinkki olikin ihan uutta mulle.\nc) Se että ei keskity liikaa pyörään vaan oikeasti ajamiseen. Pyörää rakennetaan sen mukaan kun sen näkee parantavan omaa ajamista eikä sen mukaan että kaikki pitää olla kalleinta hipoa. Tiedän monia blingblingpyöräilijöitä jotka saisivat hävetä sitä että eivät ole lajille uskollisia vaan keskittyvät välineurheilukuvan kiillottamiseen.\nToi video on tikis mut miks pitää poltella ajaessa ei tajua ? Nyt ei ole enää 1900-luvun alku.\nMut vetihän se patonginkin takataskusta :)\np) Vähintään 5000 viestiä Fillarifoorumilla.\nEipä ole mikään parissa vuodessa muuttunu\n(La Velo-videoon liittyviä)\nTuo patonki teki melkein mieli linkata tuonne "mistä energiaa lenkillä"-ketjuun. Nyt ei enää kannata kun linkki on ollut jo jossain ketjussa.\nTosin olihan sillä viinipullokin lopussa, joten taskussahan senkin on loogisesti ajatellen pitänyt olla. :)\nSe katsoo ensin pyörän merkin, sitten vasta tissit.\nTuossa vaiheessa alkaa olla kyse fetissistä, eikä enää harrastuksesta...\nEi ne pyörät nyt niin kiinnostavia voi olla!\nniinpä...tähän osittain liittyen keskustelu jonka kerran kuulin kun olin ohittanut Kaksi Herraa ja jouduin hiljentämään sen jälkeen risteykseen;\nHerra A; "Kato mitkä renkaat!!!"\nHerra B; " mitä vi##ua, jätkä katsoo renkaita vaikka satulan päällä on perse!!!!!"\nHerra A; " No perseitä mä oon nähnyt ennenkin mutten noin kapeita renkaita!"\nNyt ei mene jakeluun... mistä lähtien pyörissä on ollut maitorauhasia? :seko::seko::seko:\nSiis ensinhän katsotaan pyörän merkki, sitten kiekkojen merkki, renkaiden malli, tankoteipin/tuppien väritys, satulan asento, ohjaustangon korkeus, mahdollisen vaihteiston tyyppi sekä polkimien malli. Lopuksi voidaan vielä yksivaihteisten kohdalla laskea jarrulaitteiden lukumäärä ja maastopyörien kohdalla jousituksen laatu.\n:D kiitos päivän nauruista!\nYksi pyörtä riittää, se on vaan näköjään asennekysymys http://www.youtube.com/watch?v=5z1fSpZNXhU&feature=related\nTässä vaiheessa täytyy muuten kysyä, että millaiset renkaat siinä pyörässä sitten mahtoi olla alla? :seko:\nEi muuta kun Tahkolle\nTosipyöräilijä ajaa tuubeilla ja hiilikuitukiekoilla. Niistä kuuluu sellainen tasainen hyrinä, jännää ;)\nEiku ajaa se.\nNii juu, siis tarkoitat VOMPIa?\nTosipyöräilijä ei mieti millä ajaa, vaan pelkästään AJAA!\nJep. Ja ajaa kovaa, olosuhteet huomioon ottaen, missä vaan ja millä vaan.\nAjaa, ja väistelee sujuvasti liikenteessä eikä jää pykimään mihinkään hankaliin paikkoihin!\nJa kenties stereotyyppinen tosipyöräilijä on mies eikä nainen (http://www.deitille.org)?\nMielenkiintoinen, ehkä tosipyöräilijäänkin yhdistettävä havaintoni on, että kokeneella (tosi-)pyöräilijällä on pieni 500 mm pullo, ehkä kaksi, mutta ei koskaan 700 mm tai niin kuin minulla kahta litran pulloa mukana (joka on vähän kuin olisi naisten tansseissa kumisaappaat jalassa). Ja juomaa tuskin kuluu havaittavasti satasen kesälenkilläkään.\nNo tämä sulkee mut sitten heti pois ko kastista. Satkun lenkeillä on kaksi 6.5 dl:n pulloa vähintään tai nojakista riippuen 2L:n UnBottle jossa vettä ja ko pullossa urheilujuomat. Pysähdellä ei sitten tarvikaan kuin pilssiveden laskuun... siksi rolling average on about sama kuin moving average.\nIttellä pakkaskelillä 6 dl pullo repussa ja neljän tunnin jälken kotona se on korkkaamaton kun ei oo jaksanut kaivaa sitä esille:seko:\n"Mistä tunnet sä tosipyöräilijän?" = vomp? Interwepissä tutustuin ja kaiken lisäks se asuu aika lähellä.\nEli olin oikeassa havainnoissani ;)\nTosipyöräilijä ajaa säällä kuin säällä. Kesällä kiva t-paidassa ja shortseissa +25:ssa ja aina 'michelin-mies' tyylisesti puheutuneena -25:ssa.\nTässä kattava kuvaus.\nTosipyöräilijä ei läikytä.\nTosipyöräilijä aloittaa pohjien ottamisen jo kuudelta aamulla\nTosipyöräilijä vetää kahdessa tunnissa bissellä kunnon tenut.\nTosipyöräilijä pitää viinat sisällään.\nTosipyöräilijä ei mitään siidereitä kittaa.\nTosipyöräilijä ostaa ensin fillarin ja vasta sitten opettelee ajamaan.\nTosipyöräilijä ei ikinä lopeta.\nTosipyöräilijä menee baariinkin vielä 39C lämmössä.\nTosipyöräilijä vie pyykkinsä äitille muovipussissa.\nTosipyöräilijä ei käytä succiksia.\nTosipyöräilijä ei pidä sormusta baarissa.\nTosipyöräilijällä on aina yksi varalla.\nTosipyöräilijä hankkii kotieläimiksi sammakonkutua.\nTosipyöräilijällä on suuret puheet.\nTosipyöräilijällä on huulipuna aivan muualla kuin paidassa.\nTosipyöräilijä lyö parikaapelin seinään ja kaikki pelittää.\nTosipyöräilijällä on oma salasana joka paikkaan.\nTosipyöräilijä ei tee virheitä.\nTosipyöräilijällä ei lopu rahat.\nTosipyöräilijä osaa näppäinyhdistelmät.\nTosipyöräilijä ei myönnä mitään.\nTosipyöräilijä vetäytyy vastuusta.\nTosipyöräilijä ei koskaan myönnä olevansa tappiolla.\nTosipyöräilijä ei koskaan laske leikkiä kaljasta tai pillusta.\nTosipyöräilijä on suurien linjausten mies.\nTosipyöräilijä nukkuu vain silloin kun on tarve.\nTosipyöräilijä ei kysele tyhmiä.\nTosipyöräilijä vetää viinaa helposti 3 päivää.\nTosipyöräilijä on voittaja.\nTosipyöräilijä ei anna, Tosipyöräilijä ottaa.\nTosipyöräilijä vetää riskillä, eikä jätä pelivaraa.\nTosipyöräilijä ei jätä mitään arvailun varaan.\nTosipyöräilijä tietää aina oluidensa olinpaikan.\nTosipyöräilijä pelaa omilla säännöillään.\nTosipyöräilijä ei kysy lupaa.\nTosipyöräilijä ei selittele.\nTosipyöräilijällä käy tuuri.\nTosipyöräilijän pokka on pettämätön.\nTosipyöräilijän koordinaatio ei kärsi alle 15 oluen juomisesta.\nTosipyöräilijä delegoi aina.\nTosipyöräilijä ei kirjoita kaunolla.\nTosipyöräilijä pyöristää aina ylöspäin.\nTosipyöräilijä tuntee reitit.\nTosipyöräilijä ei käy sokkotreffeillä.\nTosipyöräilijä lähtee aina jatkoille.\nTosipyöräilijä ei häpeä tuijottaa isoja tissejä.\nTosipyöräilijä joraa vain, jos sillä saa naisia.\nTosipyöräilijä ei häpeä lainata rahaa viinaan.\nTosipyöräilijä ei sano: “Hyvä yritys!”.\nTosipyöräilijä ylittää aina maaliviivan.\nTosipyöräilijä inhoaa kumia.\nTosipyöräilijä ajaa aina putkelta.\nTosipyöräilijä juttelee poliisin kanssa autoista ja naisista.\nTosipyöräilijä ottaa kaikki mausteet.\nTosipyöräilijä tankkaa litkuja.\nTosipyöräilijä kelaa pornofilmistä esileikit ohi.\nTosipyöräilijä ei punastele.\nTosipyöräilijä saa naisen kiljumaan.\nTosipyöräilijä ei hiero naisen hartioita palkinnotta.\nTosipyöräilijä osaa antaa tyylikkäästi kenkää.\nTosipyöräilijä ei poista kumia pieraisemalla.\nTosipyöräilijä ei pimpalla rehvastele.\nTosipyöräilijä tietää mitä tahtoo ja ottaa sen tyylillä.\nTosipyöräilijä ei jää liikenteessä jalkoihin.\nTosipyöräilijä välttää tappelun ellei se ole väistämätöntä.\nTosipyöräilijä nauraa harkiten.\nTosipyöräilijä saa firmassa bonusta.\nJaa mää luulin että noi olis gentlemannien määritelmiä. Tosipyöräilijä pyöräilee palstalla ahkerasti.\nTosipyöräilijä saa tarvittavan kosteuden hengitysilmasta, eikä tarvitse mitään juomapulloja!\nei ole enä mita lisatava..\nJep, mutt lisäisin vielä: kypärästä ja asenteesta!\nHehee, erittäin yleishyödyllinen ja informatiivinen ketju :D.\nPitäisköhän tähän lisätä Vakavasti Otettavat MummoPyöräilijät (missä "mummo" tietty viittaa ajopeliin, ei ajajan ikään/sukupuoleen). Ominaisuuksia: Vaihtaa renkaan vasta kun kumi on niin kulunut, että kuidut näkyvät, tai vielä mielummin, ajaa kunnes rengas repeää. Tosimummo ajaa koko talven eikä ikinä nastoilla. Pyöräilyvaatteiden käyttö on anteeksiantamaton tyylirikko.\nVOMaastoP:stä sanoisin että vaatetuksen laadusta ja väristä on mahdotonta sanoa mitään varmaa sitä peittävän kurakerroksen takia. Pitempään maastoilua harrastaneelle kylläkin kehittyy eräänlainen röntgenkatse, jolla pystyy näkemään minkä tahansa maastopyörän merkin ja tekniset yksityiskohdat paksummankin savikerroksen läpi.\nJep, nuo Vompit on pahoja. Ajavat pirulaiset niillä mummupyörillä vanteet vipattaen hämeentiellä bussin beesissä viittäkymppiä ja käärivät sätkää samalla. *heristää nyrkkiä* Aivan liian nopeita.\nSelkeästi jotain mopedi-ikän ylittäneitä suomihipstereitä, ei kelpaa edes sinkulat enää. Tuli mieleen että eikö se alkuperäinen antiVOMP ole teini joka BMX:n kanssa notkuu nurkilla illat - tärkeintä o rullailu, ei suorittaminen. Mopot ovat kyllä siinä 15v ikäluokassa syrjäyttäneet tuon kulttuurin :(\nTuostahan tulee ihan mieleen yksi vuosi omilta lukio-ajoilta, kun minulla oli vielä jotakin katu-uskottavuutta jäljellä.\nTosin siinä vanhassa yksivaihteisessa teräspyörässä oli vaakaputki, joten tosi-puristit eivät sitä välttämättä suostuisi mummikseksi luokittelemaan.\nTosipyöräilijä hengittää rauhallisesti suu supussa ja pärstä peruslukemilla nopeudesta riippumatta.\nVompologian termistöön kuuluvat myös seuraavat yksilön vompuaalista suuntautumista kuvaavat käsitteet:\nheterovompuaalinen: Tietyn pyöräilylajin harrastaja, joka oikeasti haluaisi harrastaa jotain muuta pyöräilylajia (esim. maastopyöräilijä, joka oikeasti haluaisi ajaa maantiepyörää).\nhomovompuaalinen: Tietyn pyöräilylajin harrastaja, joka ei missään tapauksessa halua edes kokeilla mitään muuta pyöräilylajia.\nTosipyöräilijä häviää horisonttiin... :fakta:\nVaikka rollaattorimummo (Hämeenlinnassa!) on nähnyt minut ja poikani häipyvän horisonttiin, ei kumpikaan meistä muuttunut tosipyöräilijäksi.\nGoExpossa yksi ruåtsalainen (muttei oopperalaulaja (http://www.youtube.com/watch?v=PpPKJRsgOR0)) veti bemaksilla muita lujempaa. Oliko se tosipyöräilijä?\nEikun horisontti häviää tosipyöräilijälle. Ainakin Neuvosto-Venäjällä.\nTosipyöräilijän horisontti hämärtyy.\nTosipyöräilijä polkee maantiellä.!\nNiin, maastopyörällä mennään missä vaan.\nAmatööri polkee siellä missä osaa.\nTosipyöräilijä polkee siellä missä haluaa.\nEiks maantiellä aja ne neidit jotka ei uskalla eikä osaa ajaa maastossa :D\nHah, sepäs sattui, minun postaama video nimittäin. Ja komppaan, tuo on tosipyöräilyä. Tunnistan ärtymyksen kun puhelin soi.\nTosiPyöräilijällä on FillariFoorumilla Katu-Uskottava NimiMerkki. Tulikos hiljaista siellä, häh.....?:cool: Ketjun voi lopettaa nyt tähän.\nTosipyöräilijän ketju ei lopu koskaan.\nMulla on aika harvoin mitään juomista mukana. Jos on oikein lämmin ja pitempää lenkkiä ehkä sit jotain.\nMutta en todellakaan ole Tosipyöräilijä. Tosipyöräilijä on varmaan mun vastakohta, niin siitä voi lähteä miettimään...\nTiukat rikoot, sävysävyyn väritys asuissa, kypärä, vesipullo mukana, SYKEMITTARI ja kaikkia pgs:laitteita mukana, ja kaikki ajotiedot otetaan tarkasti muistiin. Ajaa lujaa. jne\nÖö, no varmaan aika moni fillari-lehden taannoisen artikkelin lukenut on eri mieltä. Itseni mukaan lukien.\nHA! suomenkieltä parhaimmillaan.\nTuostahan on helppo jatkaa näin nojailijana että tosipyöräilijällä on vähintään 2.5 ketjua kiertämässä ;)\nHarrastaako tosipyöräilijä ketjukirjeitä?\nKaikki kun sanoo ettei ole tosipyöräilijä. Tai ne on sala-tosipyöräilijöitä.\nTäytyy erottaa tosipyöräilijä hifistelijästä määritteinä. Itse luokittelen tosipyöräilijän enemmän sellaiseksi elämäntapaintiaaniksi joka hakee fillaroinnin syvintä olemusta ajamalla hangosta nuorgamiin retkipyörällään, havainnoi itseään ja ympäristöään sekä kasvattaa samalla partaa henkistymisen maksimoimiseksi.\nHifistelijä on taas lajista kerralla täysin huumaantunut, kaikki kerralla ja heti-tyylinen henkilö, joka näkee kaikki lenkit enemmän suorituksena jota tarvitsee mitata kaikille mahdollisilla vempeleillä ja mikä määrittelee hänen statuksensa hifistelijöiden keskuudessa. Myös ulkonäölliset seikat ja muilta saama huomio on tärkeää, sukkienkin on oltava campangnoloa jos pyörän voimansiirtokin on. Tosipyöräilijä taivaltaa taas villasukilla...\nLuokittelen itseni enemmän kyllä tähän hifistelijä-osastoon, jos pitää päättää lähdetäänkö perheen kanssa pikalomalle etelä-eurooppaan vai hommataanko isukin fillariin uudet hiilarikiekot niin valinta on aika selvä :)\nTosipyöräilijän pinnan katketessa ei pinna katkea.\njos pitää päättää lähdetäänkö perheen kanssa pikalomalle etelä-eurooppaan vai hommataanko isukin fillariin uudet hiilarikiekot niin valinta on aika selvä :)\nEli kiekot, siis.\nKysyin just tätä omalta vaimolta, että eikös oo ihan selvä, että kiekot, niin vastaus oli että "ei" :D (ja totesi perään, että "me kyllä aletaan käyttää sitten noita suorakaiteen muotoisia sideharsovaippoja yöllä" sekä vielä aiheeseen palaten "pitäis lailla kieltää tuollaiset foorumit")\nAijai. Et ole onnistunut siinä määrin vielä taivutteleman että vaimosta olisi fillarihifisti tullut. Aika paha! :D\nTuo aiemman viestin vaippasitaatti koski siis meidän 1,5kk kuluessa syntyvää vauvaa, joka on samalla esteenä sekä omille että vaimon hifistelyille kohtapuoliin. Mutta kääntääkseni asian aiheeseen, tosipyörämies ei hifistä vaan ajaa.\nTosipyöräilijä ajaa joka paikkaan. Esim. hiihtämään. Autokin on mutta se on vain pyörien kuljetusta varten mökille ym. Tosipyöräilijä tietty polkisi mökille.\nMitä nyt olin yli puoli vuotta ajamatta ilman suurempia vieroitusoireita, niin pakko todeta etten ole tosipyöräiljä.\nJoskus kuvittelin että olen! ettei voisi elää ilman pyöräilyä mutta ihan hyvin voisi. Kivaa ajaminen - tai ulkona liikkuminen- silti on, mutta pyörä siksi ettei jalat kestä.\nMun käsittääkseni tosipyöräilijä on juuri sellainen joka on erittäin kiinnostunut lajista ja siihen liittyvistä, ja esimerkiksi rakastaa pyöräänsä enempi kuin autoaan ( jos edes omistaa auton).\nosu ja uppos..\nTuota vois jo hyvällä omallatunnolla pyöräilijäksi kutsua.\nUpea pätkä, oli ihan pakko katsoa pariinkin kertaan.\n^ olihan toi vitsi?\nKatsoitko videon loppuun?\nHieno pätkä, ei luovuttanut, ei.\nMyös...Tossa lähinnä mietin tuota lähtötilannetta, että porukassa tyhmyys tiivistyy ja vahinko ei tule kello kaulassa. Se tuli hiljaa ja voimalla.\nLoppu olikin miten tästä parantuisi tai edes elämä voittaisi. Sinällään paljon kertova video. Musiikki jää aivan varjoon. Onko tämä musiikkivideo?:eek:\nVaikea tuntee myötätuntoa liikenteessä perseileviä kohtaan.\nKatsoin joo loppuun. Vastemielistä.\nSe, että tekee tyhmyyksiä, kärsii ja taistelee ja selviää ei ole yhtään sankarillista - ja mulla on tästä kokemusta ( joista en ole julkisesti koskaan kertonu enkä kerro)\nHyvä että taistellaan..mutta toivottavasti virheistä myös otetaan opiksi. Olen nimittäin sitä mieltä että kaikki virheitä tekee, niistä ei retostella kansii, mutta viisas oppii virheistään.\nNo, kuinkas sille perseilijälle sitten kävikään. Olisitko suonut sitten vielä toisenkin katkenneen jalan vai ehkä halvaantumisen oikeudenmukaiseksi.\nMutta mielenkiintoista, kuinka erilailla me tuohon suhtaudutaan. Mun mielestä hieno video ja hieno musiikki, jotka yhdessä herätti paljon tunteita.\nSiis en anna peukkuja siitä liikenteen osalta, vaan siitä palavasta halusta pyöräillä taas vaikka jalka puuttuu. Peukku tulee siitä palavasta halusta ELÄÄ tässä ja nyt, ei huomenna, ei ens viikolla, eikä vasta eläkkeellä, vaan tässä ja nyt. Ota hetkestä kiinni ja elä. Ja anna toisten elää. Me kaikki tehdään tyhmyyksiä ja joka ei elämässä aikana ole tyhmyyksiä tehnyt niin heittäköön ensimmäisen kiven.\n*Viuuuuh, kops*, tai eiku ei sittenkään.\nKova taistelija mut ois ees käyttäny jarruu ja kypärää. Ei se auta ku päähän kolahtaa siihen malliin ettei tarvi enää taistella. Mut kaikki rispekti halusta pyöräillä\nMulle tuli taas mieleen että BMX:ää olisi kiva kokeilla\nMilloin on Gentlemannien bmx-sessio Kivikossa?\nMajis BMX-radalla ... sitä kyllä pitäs tulla katsomaan kauempaakin ...\nOliko ne avajaiskinkerit 29.5. Sinne voisi mennä porukalla syömään makkaraa ja juomaan kiljua.\nSinne siis. En kyllä tiedä osaisko sitä ollenkaan ajella bemäksillä, mut sittenhän sen näkisi. Kai se olis aika kokeilla sitäkin, ennenkuin 50 tulee täyteen.\nHakkasin ton just kiveen. Joo kyllä mä tosta videosta tykkäsin. Hienoa nähdä kun kaverilla on asennetta\nja ystävätkin tukevat.\nHienoa nähdä kun kaverilla on asennetta ja ystävätkin tukevat.\nSe _on_ hienoa, oli loukkaantumisen syy kuinka moitittava hyvänsä. Itsepähän on duuninsa tehnyt, tulokset puhuu puolestaan, siihen ei voi kukaan väittää vastaan - vai pystyisikö itse samassa tilanteessa samaan tekoon/asenteeseen? Ei voi tietää varmasti, mutta tuskin kovin moni, veikkaan että enemmän on katkeroitujia/itsesääliin vaipujia/muiden syyttäjiä yms. perus tunne-elämän vastareaktioita. Varmaan tollakin jätkällä on ollut ystävien/kavereiden/tukijoiden lisäksi näitä ilkkujia, että siitäs sait. Ja varmaan taputeltu selkään ja sanottu "tosipyöräilijäksi" kun on mennyt hyvin. Ihmisluonto vaan on sellainen, että muiden menestys ja selvityminen (onnellisuus?) voi herättää katkeruutta ja kateutta, mutta en usko että varmaankaan paljon tuota kaveria kiinnostaa jos joku kaiken tuon jälkeen tulee v*ttuilemaan :D\nEn. Täällä sivistyneessä yhteiskunnassa ei penaltyt ole kuin Saudi Arabiassa jossa fyysinen vamma olisi jotenkin toivottava rangaistus. Suon hänelle tilaisuuden oppia virheistään ja lopettavan tuon. Veikkaan että viesti menikin perille.\nKokemuksen koulu on kova, mutta hölmöt ei muuten opi ( ja tällä tarkoitan erityisesti itteäni, ei sitten mitenkään voida uskoa ajoissa vaan vasta sitten kun ollaan petipotilas-kunnossa).\nEn vaan pitänyt tuosta videosta, kun ei pitä tuommoisesta pyöräilystä, enkä koko tuosta mentaliteetista, enkä musiikista.\nJoku toinen aihepiiri ja musiikki olisi voinut tehdä toisenlaisen vaikutuksen.\nMutta jos tämä voidaan käsittää siten että:\n- ihminen tekee tyhmyyksiä\n- nousee sieltä takas elämään\n- toivottavasti oppii virheistään\nEn silti pidä sitä sankaruutena, vaan juuri sitä että kun on muuten nin paukapää on opittava kovimman kautta. Niin tai tosipyöräilijyytenä.\nEi tosiurheilija tai tosi-mikään ole semmoinen kun uhmaa kohtaloa ja "kyllä minä" mun mielestä ehkä päinvastoin.\nTää eräs sarjakuvapiirtäjähän kanssa polki aika pitkän matkan keinojaloilla ...\nOlihan munkin pakko kattoo, kun se niin paljon puhetta sai aikaan. Taas pakko kiteyttää sanaan: Vau. Oon myös autossa kuultuna tykänny jollain hassulla tavalla tosta karmeen jankkaavasta biisistä.\nTulee varmaan hyvään kuntoon kun isot miehet ajaa aina putkelta tollasilla lasten pyörillä. (Söpöjä)\nKyllähän se BMX hyvä harrastus on, kehittää tasapainoa ja kuntoa varsinkin noin urbaaniympäristössä. Nokkela menopeli mennä. Onhan toi vähän ikävä että autoa päin ajelee, mutta siinähän ajeli, oma valinta ja homma taas jatkuu. Mitäs sitä sen suotta enempää pohtimaan.\nSe sarjakuvapiirtäjä-pyöräilijä on ihan eri asia. On meillä muillakin sairauksia ja vaivoja eikä anneta sen häiritä vaikka pyöräilyä. Onko se sitten jotain tosi-..höpöhöpö, elämää se vaan on.\nTai liikkumista sillä keinoin kun on mahdollista.\nMä tiedän että oon erilainen ( vanha ja vanhoollinen täti) ja pidän erilaisista asioista kuin yleisesti te foorumilaiset.\nEtte oo tähän saumaan käyttäny Marianne-korttia? Mariannehan on tosipyöräilijä!! :D\nVideo oli siinä suhteessa omasta mielestä loistava, että siinä oli hieno tarina. Teet tyhmyyksiä -> Elämä sakottaa -> Maksat sakot -> Jatkat elämää.\nMonesti tuntuu, että ihmiset vaipuvat vaan syviin aatoksiin ja Laurin mainitsemiin tuntemuksiin. Tämän jälkeen sitten syytetään elämää miten se ei ole reilua ja annetaan yhteiskunnan pitää huolta itsestä. Tässä videossa sen sijaan oli selkeä opetus, että näin ei kannata tehdä ja, jos jotain käy niin siitä pääsee yli.\nJos osaisin vetäisin BMX-ää ilman kypärää mutta kun lahjaton on niin ei voi\nTosipyöräilijä ei ylenkatso muiden suorituksia. (helppo sanoa, ku itse ei suorita)\nNiin elämää ja höpöhöpö ihan varmaan ...\nTänään näin tosipyöräilijän. Vanha Pro oli parkkeerannut (huom. jo toukokuussa!) hyvin ruskettuneen habituksensa tienvarsipenkille ja mummis nojasi viereiseen roskikseen. Nautti pitkin hörpyin olutta ja välillä nauroi ääneen. Ohi ajaessani tunsin itseni lähes naurettavaksi :)\nJa mitä tulee tuohon perseilyyn liikenteessä, niin eihän noi jätkät mitenkään erityisen vaarallisesti ajanu. Ihme v***n vinkumista.\nJaa minäkö se olin?\nNiinpä. +1 vai miten se meni vai ^^ ..\nAjoin alemmuudentunnossani vaan lujaa ohi, enkä tohtinut edes morjestaa. Sorry!\nMistä tunnetsä tosi maantiepyöräilijän? Onko pakko ajaa säärikarvat? Itse en lue itseäni maantiepyöräilijäksi vaikka moisella ajelen joten en ajele säärikarvojani. Työkaverini jonka luen maantiepyöräilijäksi, omistaa silosemmat sääret kuin vaimollani joten onko se tosi maantiepyöräilijän tuntomerkki?\nPyörällä on muuten yllättävän kätevääkin kuljettaa suksia, kun menee hiihtämään. Kokeiltu on monta kertaa. Viime syksynä menin Jämille, bussilla pääsee vaan Jämijärvelle, josta vielä 6 km matka Jämille. Eikun pyörä ja sukset bussiin, pysäkillä sitten sukset kiinni pyörään ja polkaisu Jämille. Viikonloppuna sitten sekä hiihtoa että pyöräilyä. Bussikuski kommentoi paluumatkalla huvittuneena, että eipä ole tuollaistakaan yhdistelmää ennen nähnyt. :-) Eikä ottanut edes ottanut pyörästä maksua...\nEnsimmäisenä opiskeluvuotenani Rovaniemellä mulla oli kausikortti Ounasvaaralle, ja asuin 6km päässä hiihtokeskukselta. Ajoin parhaimmillaan monta kertaa viikossa sinisellä Kona Fire Mountainilla 170cm alppisukset, -monot, -sauvat, kypärä yms. laskukamat selässä laskemaan ja takaisin, pakkasesta riippumatta... Ei se kovin hääviä ollut, mutta 18-19v sitä on ollut enemmän energiaa ;D Pidän silti itseäni enemmän tosipyöräilijänä nykyään kuin silloin.


Äskettäin tiedon määräkoko universumimme muodostavien elementaaristen hiukkasten ominaisuudet ja rakenne ovat kasvaneet merkittävästi. Tämä antoi tiedemiehille mahdollisuuden oppia lisää maailman rakenteesta. Kuitenkin yksi asia vielä koittaa heitä: tummaa ainetta. Sen läsnäolo vahvistetaan teoreettisilla laskelmilla, ja jopa on olemassa todisteita siitä, että sen pitäisi olla olemassa. Mutta "näe" alkeisosake, jonka pimeä aine koostuu, on toistaiseksi epäonnistunut. CERNin (Euroopan ydintutkimusjärjestön) fyysikot viittaavat kuitenkin siihen, että niin sanotun "tumman fotonin" pitäisi olla pimeän aineen "perusta". Ja tutkijat ovat alkaneet hakua.\nTumma aine ei ole niin kutsuttu, koskaettä se on musta. Tämä on abstrakti käsite, joka viittaa siihen, että tämä aineen muoto ei tuota sähkömagneettista säteilyä. Toisin sanoen yksinkertaisissa termeissä hiukkasia, joista se koostuu, ei ole kiinnitetty millään olemassa olevalla visuaalisen havainnointivälineen avulla. Oletukset pimeän aineen olemassaolosta tehdään astrofyysisten kohteiden lukuisten laskelmien ja havaintojen perusteella niiden aiheuttamista gravitaatiovaikutuksista. Karkeasti sanottuna, jos "laitamme" kohteen käyttäytymiseen kaikki meille tunnettuja ja näkyviä elementaarisia hiukkasia, "jotain jää väliin". Ja tätä "jotakin", joka ei ollut meille nähtävissä, mutta joka vaikutti painovoimaan, kutsuttiin pimeäksi aineeksi.\nMiten löytää pimeää ainetta?\nKysymys on jo CERN-fysiikastamonta vuotta peräkkäin. Yksi hypoteesi on, että tumma aine koostuu elementeistä, jotka ovat vuorovaikutuksessa keskenään ja aineen näkyvän osan kanssa hiukkasilla, joita kutsutaan ”tummiksi fotoneiksi”. Tumman aineen "tumma fotonit" ovat samat kuin tavalliset fotonit ovat todellisessa maailmassa - alkeellisissa hiukkasissa. Vain täällä emme voi nähdä niitä.\nTämä on mielenkiintoista: Miksi tiedemiehet eivät pysty havaitsemaan pimeää ainetta?\nKuitenkin osana kokeiden sarjaa NA64 vuonna 2016 -Vuonna 2018 tutkijat yrittivät vahvistaa hypoteesit tummien fotonien olemassaolosta. Näiden testien aikana energiapalkki puhkesi superproton-kiihdyttimessä (SPS). Oletettiin, että tumma fotoni voitaisiin havaita energialla, jonka se "ottaa itselleen" räjähdyksen jälkeen. Silloin ei ollut mahdollista oppia mitään konkreettista, mutta nyt, kun analysoitiin käytettävissä olevat tiedot, tutkijat päättelivät, että tummilla fotoneilla voi olla paljon heikompi yhteisvaikutuksen voima kuin odotetaan. Karkeasti pimeässä fotonissa on "otettava" useita tuhansia kertoja vähemmän energiaa räjähdyksessä, kun taas tiedemiehet yksinkertaisesti "etsivät sitä muilla taajuuksilla". Siksi CERN: n fyysikot aikovat nyt toistaa useita kokeita tarkempien välineiden avulla.\nUusien anturien luominen on saatettava loppuun2021. Ehkäpä sitten saamme vahvistuksen pimeän aineen olemassaolosta. Jotta tämä hetki ei menettäisi, suosittelemme, että tilaat uutiskirjeen Telegramissa. Joten huomaat uutiset ensimmäisenä.


Ilmainen viljelysuunnittelu – Softsalo Oy\nKokeile riskittä! Softsalo tarjoaa Peltotuki Micro -lohkokirjanpito-ohjelman ensimmäisen kasvukauden käytön kokonaan.\nTutustu myös: Laskutus ilman ohjelman ostoa\nPeltotuki on omalle tietokoneelle asennettava Windows-ohjelma. Siksi se toimii nopeasti eikä tarvitse jatkuvaa nettiyhteyttä. Nettiä käytetään tehokkaasti hyväksi (Vipu-tietojen nouto ja lähetys, maanäytteet, Tukesin kasvinsuojeluainetiedot, ohjelman päivitykset, tiedotteet, synkronointi Sirppi-pilvipalveluun…), mutta netin takkuilu ei estä ohjelman sujuvaa käyttöä. Tuhannet käyttäjät ovat todenneet tämän yhdistelmän parhaaksi vaihtoehdoksi.\nKaksi vaihtoehtoa, Peltotuki Pro ja Peltotuki Micro\nPeltotuki Pro on tunnettu viljelyohjelmistojen edelläkävijä, jolla on erittäin hyvä maine. Jos haluat laajan tehopaketin ja mahdollisuuden tukioptimointiin tai muihin lisäosiin, oikea valinta on Peltotuki Pro. Peltotuki Pro on maksullinen ohjelma, jonka hintatiedot löytyvät Hinnasto-sivulta. Lisätietoja Peltotuki Pro -ohjelmasta.\nJos et omista tai halua hankkia Peltotuki Pro -ohjelmaa, sinun kannattaa ehdottomasti tutustua Peltotuki Microon. Peltotuki Micro on Peltotuki Pro -ohjelman ”pikkuveli”, jolla voi tehdä kaiken välttämättömän, helposti ja tehokkaasti. Ja täysin ilman riskiä, sillä ohjelman saa käyttöön ilmaiseksi.\nLisätietoja Peltotuki Microsta\nPeltotuki Micro -ohjelmalla voi\nnoutaa perus- ja kasvulohkot Vipu-palvelusta tai tallentaa käsin\nhakea tukia sähköisesti tai paperilla\nseurata torjunta-aineiden käyttörajoituksia\nsynkronoida tietoja Sirppi-pilvipalvelun kanssa ja käyttää niitä kännykällä\ntarkistaa tallennetut tiedot\nsivutuotteena nähdä tuotannon kannattavuuden\nOhjelman hankinta on ilmainen\nSoftsalo maksaa ensimmäisen kasvukauden käytön\nKokeilu ei sido käyttäjää\nSoftsalo tarjoaa normaalit neuvonta- ja tukipalvelut ilmaiseksi\nJatkossa ohjelman käytöstä ja ylläpidosta peritään pieni vuosimaksu (50,- + alv, v. 2018 hinnasto)\nHalutessaan ohjelman voi vaihtaa laajempaan Peltotuki Pro -ohjelmaan. Myös tiedot siirtyvät.\nHelppo alkuun lähtö\nNouda ohjelma tästä\nRekisteröi asennuksen päätteeksi ilmaista käyttöaikaa\nNouda omat lohkosi hallinnon Vipu-palvelusta tai tallenna käsin\nNouda maanäytteet Tuloslaarista tai tiedostosta, tai tallenna käsin\nValitse viljelykasvit, ja voit hakea tukia ohjelman avulla sähköisesti tai paperilla\nSuunnittele viljelytapahtumat, ja voit synkronoida tiedot Sirppi-pilvipalvelun kanssa\nMe uskomme, että olet tyytyväinen.\nPeltotuki Pro -ohjelmalla on tuhansia tyytyväisiä käyttäjiä ja ohjelmalla on erittäin hyvä maine. Olemme aina panostaneet markkinoinnin sijasta ohjelman tuotekehitykseen ja valtaosa käyttäjistä onkin hankkinut ohjelman kuultuaan naapurin tai tuttavan hyvistä kokemuksista. Silloin tällöin meiltä kysytään, miksi emme ole aktiivisempia, koska tuote on loistava.\nNyt teemme Sinulle uskomattoman tarjouksen: Kokeile Peltotuki Micro -ohjelmaa koko kasvukauden ajan ilmaiseksi. Jos olet ohjelmaan tyytyväinen ja haluat jatkaa yhteistyötä kanssamme, mekin olemme tyytyväisiä. Jos haluat laajemman ohjelman, sekin käy. Ja jos olet tyytymätön, et ole menettänyt mitään. Reilu tarjous, eikö totta?\nTähän kannattaa tarttua.\nPs. Kovin tiukalle asetettu palomuuriohjelma voi joissakin tapauksissa estää ilmaisen käyttöajan rekisteröinnin. Tarvittaessa palomuurin voi esim. asettaa rekisteröintihetkeksi pois päältä. Toinen vaihtoehto on tallentaa käyttöaikakoodit käsin, sillä koodit lähetetään myös antamaasi sähköpostiosoitteeseen.\nPeltotuki Micron laitteistovaatimuksena on Windows 7, 8 tai 10.\nSähköinen tukihaku-Viljelysuunnittelu-Lohkokirjanpito-Tietojen tarkistus-Kasvinsuojeluainerekisteri-Kannattavuus-Maanäytteet-Ravinnekatot-Lannoitus-Siemenlaskenta-Kasvinsuojelu- Fosforin tasaus-Kustannukset-Ilmainen käyttötuki-Puhelintuki-Neuvonta-Ajankohtaistiedotteet-Sähköpostituki-Etäkäyttö ongelmatilanteissa


Suomen Löwchen Ry - Historia\nETUSIVU ROTUINFO YHDISTYS TAPAHTUMAT/KALENTERI KASVATUS TULOKSIA eJULKAISUT LINKIT PALAUTE\nHistoria Rotumääritelmä Terveys Turkinhoito\nLöwchenin historia Löwchen eli pienileijonakoira on vuosisatoja vanha seurakoira, jolla ei ole ollut mitään erityistä käyttötarkoitusta. Löwchen onkin yksi maailman vanhimpia seurakoira rotuja. Alun perin Löwchen on elänyt myös hyvin itsenäisesti Välimeren saarilla, kerjäten ja varastellen ruokansa, kuten eräillä eristäytyneillä saarilla Itäisellä välimerellä maatiaiskantoina vielä 1980 luvulle saakka. Koirat levisivät laivojen mukana jo foinikialaisten mukana koko välimeren alueelle. Löwcheniä voidaankin pitää bichon rotujen kantamuotona.\nVaikka kyseessä oli puhtaasti seurakoira pitää ehdottomasti muistaa, että olosuhteet vuosisatoja sitten olivat huomattavasti kovemmat ankeammat, kuin nykyisin. Niinpä koirien tuli selvitä kylmissä ja kolkoissa olosuhteissa. Ne olivat ketteriä, vankkoja koiria, jotka selvisivät hengissä erilaisista koettelemuksista kehittyen ja vakiinnuttaen asemansa vuosisatojen kuluessa. Tyypin vakiinnuttua eristyneillä Välimerensaarilla koirat kulkeutuivat Manner-Eurooppaan mm. ristiretkeläisten mukana. Vasta tällöin koirat pääsivät nauttimaan helpommista elinolosuhteista, hovien yltäkylläisyydestä, ruuan hankinnan helppoudesta ja lämmöstä.\nLöwchneiä ei tule kuitenkaan sekoittaa myöhempiin kääpiökoiriin, jotka nimenomaan jalostettiin yltäkylläisyyden keskellä aateliston ja kuninkaallisten toimesta. Nämä koirat olivat usein liioitellun pieniä ja keveitä, ne eivät tarvinneet pohjavillaa jne. Löwchen onkin ajallisesti ja kulttuurihistoriallisesti aivan toisenlaisissa olosuhteissa kehittynyt koira. Alun perin se kehittyi ikään kuin itsestään niukoissa olosuhteissa ja on ensimmäisiä Eurooppalaisia kääpiökoiria. Löwchenin levitessä Manner-Eurooppaan mm. ritareiden mukana ehdoton edellytys sen selviytymiselle ja säilymiselle oli tietty liioittelematon vankka maatiaismainen rakenne, voima, jäntevyys, sekä luonteen nokkeluus, avoimuus ja kekseliäisyys. Ajatelkaapa kääpiökoiraa, joka kulki hevosten jaloissa tuhansia kilometrejä. Tähän ei koirat, jotka nykyisin mielletään kääpiökoiriksi, olisi pystyneet, mutta Löwchen, terve maatiaiskääpiökoira selvisi satoja kilometrejä ritareiden rinnalla. Vielä Manner-Eurooppaan levittyäänkin Löwchen eli paitsi hoveissa, myös "rahvaan" keskuudessa, jossa se jatkoi elämäänsä kuten ennenkin, kerjäten ja varastellen ruokansa.\nLöwcheniin on aikainsaatossa sekoittunut hyvin paljon erityyppisiä koiria, mutta sen yleinen olemus on säilynyt siitä huolimatta lähes muuttumattomana. Terve liioittelematon rakenne, voima, sitkeys ja jäntevyys, sekä avoin iloinen ja kekseliäs luonne ovat olleet sen selviytymisen elinehto. Näitä ominaisuuksia Löwchenin tulisi ilmentää tänäkin päivänä.\nLöwchen on vuosisatojen saatossa esiintynyt useissa maalauksissa, seinävaatteissa, veistoksissa ja taideteoksissa. 1200-luvulta peräisin olevassa Amiens´in katedraalissa on kaksi kiveen hakattua täysin aidonnäköistä kohokuvaa Löwchenistä. Rodulle tyypillinen sivukuva esiintyi usein 1400-luvun seinävaatteissa. Löwchen oli Burgundin hovin naisten suosiossa ja etenkin 1600-luvulla sitä kuvattiin usein maalauksissa. Löwchen harrastajien keskuudessa tunnetuimpia maalauksia ovat varsinkin Francisco de Goyan useat työt, joissa Löwchen esiintyy. Muita huomionarvoisia taiteilijoita ovat mm. Albreht Dürer, sekä upean harjoitelman Anna de Medici:n muotokuvaa varten maalannut Justus Susterman.\n1700-luvulla ranskalainen Buffon kuvasi Löwcheniä erittäin yksityiskohtaisesti luonnonhistoriallisessa kirjassaan "Histoire Naturelle" jossa painottaa sen harvinaisuutta. Samoihin aikoihin myös ruotsalainen luonnontieteilijä Linné mainitsee rodun. Löwcheniä on kutsuttu aikoinaan nimellä Bichon petit chien lion ja yhä vieläkin FCI:ssä rodun nimenä on Petit chien lion.\nToisen maailmansodan jälkeen Löwchen oli käytännössä lähes hävinnyt, mutta belgialainen rouva Bennert aloitti rodun pelastamisen. Hän haali käsiinsä kaikki, jopa kaduilla kulkeneet, Löwcheniä muistuttaneet koirat. Tämän seurauksena rotuun kulkeutui jälleen kerran uusia piirteitä. Samalla Löwchenin olemus muuttui jonkun varran siitä maatiais rodusta, jollainen Löwchen alun perin oli. Rodun pelastamisen kannalta nämä toimenpiteet olivat kuitenkin ehdottoman tarpeellisia. Kaikesta huolimatta Löwchen mainitaan vuoden 1969 Guinnesin ennätysten kirjassa maailman harvinaisimpana koirarotuna, kannan ollessa vain 40 yksilöä.\nRotu sai "uuden tulemisen" Keski-Euroopassa, kun saksalainen Dr Hans Rickert jatkoi Madame Bennertin elämäntyötä. Rickert laati germaaniseen tyyliin tehokkaan ja määrätietoisen rodunjalostusohjelman. Rotu oli alkanut kiinnostamaan myös englantilaisia Mrs Banks´ia sekä Mrs McGregor´ia. Nämä englantilaisrouvat tekivät paljon työtä säilyttääkseen eloisan eteläeurooppalaisen löwchentyypin. Jokainen tämän päivän löwchen harrastaja on kuullut kenneleistä CLUNEEN, omistaja Mrs Banks sekä LITTLECOURT, omistaja Mrs McGregor. Edistyksellisesti he lähettivät kasvattejaan ympäri maailmaa mm. pohjoismaihin ja Australiaan. Näissä maissa osattiin ja osataan arvostaa alkuperäistä löwchentyyppiä sekä suurta työmäärä, joka englannissa sen hyväksi tehtiin. Tästä syystä näiden kenneleiden koiria löytyy lähes jokaisen suomalaisen alkuperäistä löwchentyyppiä edustavan koiran sukutaulusta.\nEnsimmäisenä suomalaiset saivat tutustua vuonna 1974 Englannista tuotettuun urokseen Nord Ch Cluneen Baron Maximillian, omistajana Leena Hällförs - kennel Gravelbays. Muita erityisesti mainittavia ovat kaksi kansainvälistä muotovaliota, uros Multi Ch Sjaco v.t. Agnietenhof, jonka toi Hollannista Toini ja Mauri Koivuperä - kennel Tomakon ja narttu Multi Ch Cluneen Countess Glodagh, jonka toi Englannista Leena Hällförs - kennel Gravelbays.\nUseat uudet suomalaiset löwchenkasvattajat hankkivat omat kantanarttunsa Gravelbays kennelistä. Narttuja lähti mm. seuraviin kenneleihin: Kennel Mäntynummi (Int & Nord Ch Gravelbays Birjana), kennel Marisven (Nord Ch Gravelbays Bibi), sekä kennel Angel Walley´s (Fin Ch Gravelbays Larissa).\nRotu vakiinnutti asemansa 70-luvun loppuun mennessä. Vuosikymmenen vaihde toi mukanaan uusia kasvattajia, samanaikaisesti osa vanhoista kasvattajista siirtyi pois kuvioista. Jalostusmateriaalia lisättiin tuonneilla Englannista ja astuttamalla narttuja sekä Ruotsissa että Norjassa.\n80-luvulla neljä kasvattajaa työskenteli rodun kehityksen eteen; Angel Walley´s - Ingrid Wiita ja Margot Wiita-Louhelainen, Chic Choix - Juha Kares, Marisven - Marita Laitinen sekä Mäntynummi - Anneli ja Yrjö Pietinen. Näiden kasvattajien työ tuotti tulosta. 80-luvun loppu oli leijoniemme todellinen valtakausi. Lukuisat eri koirat sijoittuivat ja voittivat ryhmiä, napsivat BIS-sijoituksia ja BIS-voittoja. Ensimmäinen BIS voittaja löwchen Skandivaniassa oli kullanhohtoinen Int & Nord Ch FinW-86-89 Mäntynummi Mini Evans. Ensimmäinen narttu, joka voitti BIS:n FCI maassa oli black & silver Int & Nord Ch Chic Choix Brigitte Lifar. Toinen loistokas black & silver, Int & Nord Ch Chic Choix Chic et Noir oli ensimmäinen löwchen Ruotsissa, joka voitti kansainvälisen näyttelyn ryhmän ja BIS:n.\n90-luvun alussa leijonien rekisteröinnit nousivat muiden rotujen rekisteröintien mukana. Uusia tuonteja hankittiin eniten Belgiasta. Löwcheneitä tuotiin myös mm. Englannista ja jalostuskäyttöä varten liisattiin uroksia mm. Belgiasta ja Hollannista. Suomesta lainattiin uroksia jalostukseen useisiin Euroopan maihin kuten Saksaan, Hollantiin ja Tanskaan.\n2000-luku on tuonut mukanaan uusia nuoria kasvattajia ja Suomeen tuodaan yhä jalostusmateriaalia niin Britanniasta, Yhdysvalloista, Keski-Euroopasta, kuin pohjoismaistakin.


Suomi tarvitsee robottistrategian | Artikkeli | Artikkelit | Telia yrityksille\nSuomi tarvitsee robottistrategian\nSuomalaista robotiikkaa edistävän Airo Islandin yrittäjä Cristina Andersson kiirehtii löytämään robotiikan kansalliset vahvuudet.\nCristina Andersson on tarkastellut robotiikan ja keinoälyn vaikutuksia Jari Kaivo‐ojan kanssa kirjoittamassaan kirjassa BohoBusiness – Ihmiskunnan voitto koneesta (2012). Anderssonin teesi on, että robotiikasta tulee – tai se on jo – niin kutsuttua ubiikkiteknologiaa, eli kaikkialla läsnä olevaa. Inhimillisen toiminnan lävistävän robotiikan lupaus on, että se vapauttaa ihmisen yhä useammalla alalla luovaan työhön, jossa ihmisen luontaiset henkiset kyvyt pääsevät oikeuksiinsa. Syntyy boheemien, luovien ja itsenäisten ihmisten luokka, jonka luoma lisäarvo on inhimillisemmällä pohjalla kuin koskaan aikaisemmin moderneissa yhteiskunnissa.\nRobotiikan lupaus on siis radikaalisti jälkiteollinen yhteiskunta. Andersson uskoo, että nousun merkit ovat ilmassa.\n”Robotiikka on eksponentiaalinen teknologia, eli se kehittyy kiihtyvällä vauhdilla. Joka päivä alalta tuntuu löytyvän jokin uusi innovaatio. Tämä on heijastuma siitä, että markkina on räjähdysmäisessä kasvussa. Robottiteknologia tulee yhä uusille alueille, ja robotiikkaa kutsutaankin 3e‐teknologiaksi: emerging, exponential, everywhere. Robotisaatio on megatrendi, joka vaikuttaa sekä yrityksiin, yhteiskuntiin että kaikkiin ihmisiin.”\nAnderssonin viesti on, että robotiikan tuloon pitäisi varautua huomattavasti nykyistä syvemmällä tasolla. Tarvitaan visioita siitä, mitkä robotiikan suuret linjat ovat ja mihin nojaavat mahdolliset kansalliset vahvuudet. Robottistrategia on keino linjata robotiikan nykyisiä ja tulevia painopisteitä. Euroopan unioni on laatinut robotiikkastrategian jo vuonna 2009, mutta Suomella ei sellaista vielä ole.\n”Osaamisemme kaipaa päivittämistä ja robotiikan innovaatiot odottavat tulemistaan. Itse asiassa robottimarkkinana Suomi menee takapakkia, päinvastoin kuin monet kilpailijamaat. Esimerkiksi Britannia hyötyy tällä hetkellä näkyvästi robotiikasta siten, että suuryritykset kuten Rolls Royce ovat palauttamassa tuotantoaan takaisin Britanniaan. Tämä tapahtuu siksi, että robotit tekevät työtä halvemmalla kuin ihminen halvan tuotannon maissa”\nRobotiikkastrategia liittyy paitsi kilpailukyvyn varmistamiseen, myös robotiikan sovittamiseen jokapäiväisen elämän kontekstiin.\n”Nyt olisi käytävä keskustelua robotiikan pelisäännöistä. Esimerkiksi siitä, millä tavoin robotit saavat olla yhteydessä pilveen. Myös tulonjakokysymys nousee varmasti esiin. Britannian esimerkki näyttää, että tällä hetkellä robotiikka vielä lisää työpaikkoja. Siihenkin täytyy varautua, että ne alkavat korvata joitakin työpaikkoja.”\nAndersson tyrmää ajatuksen robottiverosta uuden tulonjaon sääntelijänä.\n”Todennäköisesti se johtaisi siihen, että Suomeen ei tule robotteja. Jos alamme säädellä robottiveroja, niin emme saa tuotantoa nousuun Suomessa – eikä myöskään robotteja hyödyntäviä palveluita.”\nRobotiikkaosaamisen keskittäminen ekosysteemin kaltaiseksi ryhmittymäksi saattaa olla pienen maan kilpailuvaltti. Airo Island yhdistys (Artificial Intelligence & Robotics in Finland) pyrkii rakentamaan uutta ekosysteemiä ja kokoamaan yhteen kotimaista ja kansainvälistä robotiikkaosaamista.\n”Robottien tehokas ja turvallinen toiminta vaatii uudenlaisia digitaalisia arkkitehtuureja. Sanoisin, että peliala on se alue, josta uutta robotiikkaosaamista kannattaisi lähteä etsimään ennemmin kuin perinteisistä insinööritieteistä. Made in Finland ‐robottien avulla rakennamme maahan uutta osaamista ja innovaatiokykyä.”\nRobottien valmistajat ovat siirtymässä palvelusektorille. Maailmalla on jo ravintoloita, joissa on pelkästään robottitarjoilijoita. On myös hotelleita, joita pyörittävät robotit. Kun robotit alkavat näkyä jokapäiväisessä elämässä, niiden soveltamista vastuullisemmissakin tehtävissä ryhdytään pohtimaan.\n”Uudessa lastensairaalaprojektissa olemme ideoineet hoivakaverin, jonka tarkoitus on lyhentää lasten sairaalassaoloaikoja. Hoivakaveri on kotiin lainattava robotti, joka näyttää nallelta tai mollamaijalta. Kun hoivakaveria esimerkiksi rutistaa, se tekee tiettyjä mittauksia lapsesta ja välittää ne lääkärille. Hoivarobotin avulla lapsi voi siis itse muuttua hoitotoimenpiteiden kohteesta aktiiviseksi toimijaksi omassa hoitoprosessissaan.”\nKesätyöblogit: Myyntihenkisyys ja asiakaskeskeisyys ovat valmistuvan valtit\nTyönantajien odottamia taitoja voi myös kehittää.


Irene Naakka – mutsie.fi\nAuthor: Irene Naakka\nPerhe-elämä, PERHEARKI JA LAPSET, Taaperon elämää, Yleinen\nTaaperoarki ei aina ole ruusuilla tanssimista, vaan välillä tosi väsyttävää tasapainottelua. Silti se taapero, joka kieltämättä onnistuu venyttämään äitinsä pinnan aika kireälle, on tietyst maailman ihanin ja rakkain.\nAina, kun pinna kiristelee ja lapsen känkkäränkkäpäivä ärsyttää, mietin yhtä kotimatkaa jonka teimme vähän aikaa sitten päivähoidosta kotiin. Aikaa meillä tosiaan kertyy matkan taittamiseen reilu tunti, eikä koskaan tiedä etukäteen, miten tuo matka sujuu. Sinä päivänä samaan bussiin sattuui vanhempi herrasmies, joka viihdytti vaunuissaan istuvaa taaperoani näyttämällä tälle videoita puhelimestaan. Yleensä tyttö kyllästyy heti vaunuissa istumiseen, mutta sillä kertaa matka sujui leppoisasti juna-asemalle. Junaan päästyämme taapero pisti käyntiin kunnon show’n, joka nauratti ensihetkestä lähtien istuinloosimme muita matkustajia. Lentokentälle matkalla olleet japanilaisturistit hihittivät, kun taapero roikkui käsissäni ja tanssi kuin viimeistä päivää samalla kikattaen hervottomana. Tyttö väläytteli ihmisille leveintä hymyään ja sai samanlaisia takaisin.\nKatsoin tuota pientä ihmistä ja mietin, kuinka hänelle jokainen päivä on seikkailu. Ja kuinka hän voi tosiaan ottaa kaiken irti hyvästä päivästä ja vaikka siitä, kun tanssijalka alkaa vipattaa. Kuvitelkaa päässänne aikuinen, joka tanssii junan käytävällä räkättämällä samalla vatsa kippurassa. Ja sitten hymyilee korvasta korvaan -hymyä muille matkustajille. Hänhän olisi pähkähullu!\nOlen nähnyt asioita, joita te ihmiset ette uskoisi. Hyökkäysaluksia tulessa Orionin edustalla. Olen katsellut c-säteiden kimaltelua pimeässä lähellä Tannhäuser-porttia. Kaikki nuo hetket katoavat aikanaan kuin kyyneleet sateeseen.\nLapsen ilo tarttuu ja varastoituu. Kun harmittaa, ajattelen lapseni leveää hymyä, joka paljastaa pienet, vitivalkoiset hampaat ja kirkkaita silmiä, joissa eivät vielä näy vastoinkäymisten varjot.\nRusettipanta / Papu TÄÄLTÄ\nMekko / Papu TÄÄLTÄ\nLeggingsit / Papu TÄÄLTÄ\nKaikki kuvissa näkyvät vaatteet ovat ihanalta suomalaiselta Papu-merkiltä. Ne on saatu Weecos-nettikaupasta. Sain Weecosilta myös lukijoilleni alennuskoodin! Koodilla MUTSIE10 saat 10 prosentin alennuksen normaalihintaisista tuotteista. Koodi on voimassa 15. toukokuuta asti. Eettisyyteen ja ekologisuuteen panostavalla Weecosilla on lastenvaatteiden lisäksi myös miesten ja naisten vaatteita ja kodintuotteita.\nKoti ja sisustus, KOTOILU JA HYVINVOINTI, Yleinen\nMeillä alkaa vihdoin ja viimein näyttää siltä, että kehtaa joitain kuviakin ottaa. Kun saimme tytön huoneeseen kunnon patjan vanhaan rautasänkyyn ja verhot ripustettua, päätin napsia muutaman kuvan teille näytille. Vielä hänen huoneessaan ei ole mitään pöytää, jonka päällä voisi vaikkapa piirtää. Ajattelin hankkia sen sitten, kun typy on hiukan isompi ja sängyn uskaltaa sijoittaa vuodekatoksen alle.\nTykkään tosi paljon tuosta seinien vaaleanpunaisesta sävystä. Nurmijärven Värisilmän Anita oli ihan super: mukava, asiantunteva ja kärsivällinen! Sanoin hänelle, että haluan tytön huoneeseen vaaleanpunaiset seinät, mutten sellaista äklömakeaa väriä vaan murretumman ja trendikkään. En muista kumman idea oli, minun vai Anitan, että yksi seinä maalataan liitutaulumaalilla, mutta hyvä idea se ainakin oli. Tosin taaperon liidut ovat lipsahtaneet vähän muihinkin seiniin, mutta mitäpä tuosta.\nKirjoille pitäisi keksiä vielä jokin kiva säilytysratkaisu!\nVerhot ovat Jotexin Sammiet (NÄMÄ) ja meillä on nuo myös vierashuoneessa eri värissä. Sametti on ihana matsku juuri nyt ja noita Sammieita saa vaikka ja missä eri sävyissä.\nMeillä on myös muutamia (esim. vuodekatoksen sisällä) Jotexin Sammie-sarjan samettityynynpäällisiä (NÄITÄ) ja TÄMÄ pyöreä.\nLightbox on Lekmeriltä (TÄMÄ) ja flamingovalaisin Jollyroomista.\nTytön jätskilakanat on saatu Jotexilta (NÄMÄ) ja ne ovat kyllä niin suloiset.\nMatto on marokkolainen uniikki boucherouite-matto ja se on tilattu eBaysta.\nVuodekatos puolestaan on Ellokselta. Samaa katosta ei nyt näyttäisi olevan mutta TÄMÄ, TÄMÄ ja TÄMÄ ovat ihan superihania myös.\nRosetti on styroksia ja ostettu kirppikseltä. Näitä saa ilmeisesti myös ainakin Bauhausista! Valaisin on Ikeasta ja kullanvärinen osa oli alkuperäiseltä väriltään hopeinen, mutta maalasin sen kulta-spraylla.\nPerhe-elämä, PERHEARKI JA LAPSET\n…syötiin munkkeja, britakakkua ja juotiin simaa. Tein nyt vasta ekaa kertaa britakakkua, vaikka se on lempparikakkuni numero yksi.\n…podettiin flunssaa. Taaperolle iski inhottava räkätauti loppuviikosta, mutta nyt ollaan jo paranemaan päin.\n…kierretiin kirppareilla ja tehtiin ainakin hyviä lastenvaatelöytöjä Porin Retrolinnasta (yksi parhaista kirppareista) ja Harjavallan Japperista.\n…maalattiin vesiväreillä. Taaperolla on maalaustehtävä päivähoitoa varten ja teimme yhdessä prinsessamaalauksen mummin vesiväreillä.\n…käytiin Haltialassa katsomassa lampaita. Taapero oli aivan haltioissaan lampaiden paljoudesta ja pehmeydestä. Pienet kädet upposivat villaan monet kerrat aidan raoista.


Valtiovarainministerit pohtivat Brysselissä euroalueen kehittämistä – Tulevaisuudessa maksukyvytön valtio ei saa enää hätärahoitusta - Talous | HS.fi\nJulkaistu: 4.12. 19:56 , Päivitetty: 4.12. 20:09\nEuroalueen valtiovarainministerit päättivät tiistaina aamuyöllä päättyneessä kokouksessaan uudistaa keinoja, joilla seuraavaa talouskriisiä yritetään lieventää.\nMerkittävimmät uudistukset koskevat Euroopan vakausmekanismia (EVM) ja pankkiunionia.\nTiistaina tehdyt päätökset ovat vasta alustavia, koska ne edellyttävät EVM:n perustamissopimuksen muuttamista. Sopimuksen yksityiskohtiin palataan keväällä, ja neuvotteluista voi tulla vaikeat.\nEuroopan vakausmekanismi on vuonna 2012 perustettu julkisoikeudellinen rahoituslaitos, jonka omistavat eurovaltiot. Se hankkii pääomansa turvin lainaa markkinoilta ja kanavoi sen eteenpäin ennalta sovittuihin käyttötarkoituksiin.\nEurovaltiot ovat sitoutuneet maksamaan rahoituslaitokseen alkupääomaa 80 miljardia euroa. Suomen jo maksama osuus alkupääomasta on 1,4 miljardia euroa.\nTarvittaessa EVM:n pääomaa voidaan kasvattaa 620 miljardilla eurolla 700 miljardiin euroon. Suomen osuus 700 miljardin euron pääomasta on 12,6 miljardia euroa. EVM voi myöntää rahoitusta enintään 500 miljardia euroa.\nKokouksen keskeiset päätökset voi tiivistää kolmeen pääasiaan:\nMaksukyvyttömyys estää hätärahoituksen\nYlivelkaantunut Kreikka on ollut jo vuosia maksukyvytön, mutta siitä huolimatta EVM on joutunut antamaan sille hätärahoitusta estääkseen talouden entistä pahemman romahduksen ja Kreikan eroamisen rahaliitosta.\nTiistaina valtiovarainministerit hyväksyivät Suomen kannattaman periaatteen, että maksukyvyttömille valtioille ei voida antaa hätärahoitusta.\nVastaisuudessa hätärahoitusta voidaan myöntää ainoastaan valtioille, joiden arvioidaan pystyvän maksamaan lainaamansa varat takaisin. Se tarkoittaisi, että ylivelkaantuneet valtiot, kuten Kreikka ja Italia, olisivat markkinoilta hankittavan rahoituksen varassa.\nEuroalueen pankkiunionin ytimessä on kriisinratkaisurahasto, jonka tehtävänä on rahoitusvaikeuksissa olevien pankkien pelastaminen. Jos rahaston varat loppuvat, EVM voi tulevaisuudessa antaa sille lainaa pankkijärjestelmän toiminnan turvaamiseksi.\nKriisinratkaisujärjestelmän keskipisteessä on myös sijoittajavastuun toteuttaminen. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että pankin velkoja muutetaan osakkeiksi. Silloin pankin velkataakka supistuu, mutta osakkeenomistajat ja rahoittajat kärsivät tappioita.\nKriisinratkaisurahaston ideana on estää, että valtioille aiheutuisi pankkien pelastamisesta mittavia ongelmia.\nEVM voisi antaa ennen uutta kriisiä ehdollista lainaa valtioille, joiden julkinen talous on kohtalaisen hyvässä kunnossa. Ehdollinen laina tarkoittaisi ”luottolimiittiä”, jota ei ole välttämättä nostettava, mutta sen voi tarvittaessa nostaa maksuvaikeuksien kärjistymisen ehkäisemiseksi.\nEnnakolliseen lainaan ei sisältyisi nykyisten hätärahoitusten ehtona olevaa talouden tervehdyttämisohjelmaa, joka on tarkoittanut verotuksen kiristämistä ja mittavia julkisen talouden menoleikkauksia.\nEuroryhmään kuuluvat eurovaltioiden valtiovarainministerit, mutta se ei ole varsinainen päätöksentekoelin.\nEuroryhmän päätehtävänä on varmistaa talouspoliittisten toimien koordinointi euroalueen jäsenvaltioiden kesken ja parantaa voimakkaamman talouskasvun edellytyksiä.\nEuroryhmä kokoontuu yleensä kerran kuukaudessa ja tarvittaessa useamminkin.\nIkuisten asuntolainojen myöntäminen loppuu Ruotsissa keskiviikkona – pankeissa nähtiin huima loppukiri 31.5.2016


Koukkuniemi | espoo.fi\n8 kohdetta, noin 3 km\nRantametsä-niminen puisto on Lions Club Espoo–Matinkylän nimikkopuisto, jonka ylläpitoon Lionsit ovat aikoinaan sitoutuneet. He järjestävät siellä vuosittain perinteisen laskiaistapahtuman – mikäli lunta on riittävästi. Puistossa on mm. koirien ulkoiluaitaus sekä täyttömäki, jossa talvella eräs seudun parhaista pulkkamäistä.\nLions.fi > Espoo Matinkylä\nJo 1870-luvulla rakennettiin Espoon rannoille helsinkiläisten kesähuviloita. Kaupunkiin kuljettiin silloin höyrylaivoilla. Sittemmin ovat yhteydet nopeutuneet, asuminen muuttunut ympärivuotiseksi ja monet rantojen yhdyskunnat tiivistyneet suorastaan huvilakaupungeiksi. Koukkuniemen rakennettu ympäristö on tästä huolimatta edelleen melko yhtenäinen ja muodostaa omaleimaisen kokonaisuuden.\n3 Villa Koli\nVilla Kolin rakennutti 1915 arkkiatri, lääketieteen ja kirurgian tohtori Juho Jaakko Karvonen. Suunnittelija oli Suomen ensimmäinen naisarkkitehti Wivi Lönn. Tämä kadotti huvilan piirustukset ollessaan matkalla Helsingistä rakennuspaikalle, mutta ne saatiin takaisin sanomalehti-ilmoituksella, joten talo päästiin rakentamaan. Sitä ennen rannalla oli Lojander-suvun Villa Kolikari.\nKarvosen kanssa samoihin aikoihin tohtori Äyräpää rakennutti huvilan joka sai nimeksi Villa Kari. Mahdollisesti tästä syystä on kansan suuhun jäänyt nimi Kolikari puhuttaessa Villa Kolista.\nVilla Koli on peruskorjattu 1985. Aikakauden huviloille tyypillinen, vapaasti kasvava ympäristö on nykyään supistunut tiivistyvän asutuksen myötä. Rakennus pihapiireineen on suojeltu rakennusperintölain nojalla. Salmen takana näkyy Brändholm = palanut saari.\n4 As.oy Iirisranta\nTaloryhmä valmistui 1984. Suunnittelija Harto Helpinen on entinen Espoon yleiskaavapäällikkö. Intiimin pihapiirin muodostavassa, 13 asuntoa käsittävässä kokonaisuudessa on keskieurooppalaista tunnelmaa.\nAs.oy Iirisrannalla on myös venesatama. Espoon rantaraitin vieminen sataman editse tuotti aikanaan mutkikkaan jupakan, joka ratkesi vasta korkeimmassa hallinto-oikeudessa vuonna 2009 ja on poikinut jo ainakin yhden yliopistotasoisen opinnäytetyön.\nMaankaytto.fi > artikkeli Case Iirislahti, Iirislahden rantaraitti (pdf)\nHelda.helsinki.fi > Anna-Maarit Hurmerannan tutkielma: Oikeus rantaan - Tapaustutkimus Espoon rantaraitista\nSilta ylittää Gräsanojan juuri sen tavoittaessa meren.\nEspoon rantaraitti on lähes yhtenäinen 39 km:n mittainen kevyen liikenteen reitti, joka seurailee rantaviivaa Tarvaspäästä Kivenlahteen. Raitista on painettu kartta ja tehty myös kännykkäsovellus.\nGäddvik on tunnettu vanhastaan samannimisen lahden pohjoisrannalla sijainneen yksinäistilan nimenä. 1540-luvulta on merkintä itsenäisestä Geddeuikin kylästä, sen jälkeen sulautui Olarsbyhyn. 1700- ja 1800-luvuilla Gäddvik oli torppana. Modernin asuinalueen nimeksi 1960-luvulla, jolloin myös suomennettu Haukilahdeksi. Itse hauki on hyvin tunnettu petokala, joka esiintyy Kalevalassakin.\nMatvk.fi > Matinkylän venekerhon historiaa\nWikipedia > Hauki\n6 Iirislahdentie 33\nValmistui 1973, suunnittelija Erkki Kuoppamäki. Puurunkoinen ja lautavuorattu taloryhmä ympäröi kolmelta sivulta perinteistä keskuspihaa, johon erillispihat liittyvät porteilla. Neljännen sivun rajaa saunarakennus.\nNimetty alueella asuneen esperanton uranuurtajan, professori Vilho Setälän kunniaksi. Puolalainen Ludwig Zamenhof ehdotti vuonna 1887 kieltä, joka olisi mahdollisimman helppo oppia ja joka toimisi kansainvälisen kommunikaation tasapuolisena välineenä.\nEspoon kaupungin ja rakennusyhtiö Hakan 20-vuotislahja Matinkylälle 1988. Kuvanveistäjä Laila Pullinen suunnitteli puliukkojen miehittämän pusikon paikalle ympäristötaideteoksen, jossa ylhäältä kirjaston pihalta suihkulähteestä virtaa vesi kallion ehjää kylkeä alas altaaseen. Pronssinen antiikinLeda-hahmo kutsuu harmaassa ruutukaavassa vaeltavaa kansaa sanataiteen pariin.\n10 Matinkylän urheilupuisto\nLisäkohde: 8 Haukilahden vesitorni\nRakennettu 1968, suunnittelija Erkko Virkkunen. Säiliön tilavuus on 4 100 m3. Tornin näköalatasanne on avoinna yleisölle lumettomana aikana, korkeus 76 metriä merenpinnasta. Tornissa toimii ravintola Haikaranpesä.