Lasten mekot & hameet netistä - Tilaa helposti - Laa Laa Looks\nEtusivu Vaatteet Lasten vaatteet Lasten mekot & hameet\nIhanat lasten mekot eri väreissä ja malleissa\nLasten mekot on helppo yhdistellä eri alaosien sekä päälitakkien kanssa. Niin niitä voi käyttää ympäri vuoden. Kesällä lyhythihainen mekko sopii käytettäväksi ilman sukkahousuja. Syksyn sekä talven tullen samainen mekko näyttää hyvältä sukkahousujen ja leggingsien kanssa. Pitkähihaiset mekot taasen ovat viileällä kelillä lämpimiä mutta toisaalta suojaavat hyvin myös auringonsäteiltä.\nTilaa lasten laadukkaat ja kauniit mekot netistä verkkokaupastamme!\nLasten mekko kannattaa valita laadukkaista ja kestävistä materiaaleista. Mekko eivät saa tuntua epämukavalta lapsen päällä ettei kiukku pääse iskemään. Hyväksy se tosiasia, että mekko tulee myös taatusti tahriintumaan ja niin saakin. Sotku kuuluu kasvamiseen, leikkiin ja oppimiseen! Laadukas mekko kestää kyllä pesut eikä vaatteeseen puhkea reikä heti ensimmäisen käyttökerran jälkeen.\nLasten mekkovalikoiman lisäksi kannattaa tutustua myös valikoimamme paitoihin, housuihin sekä lasten kenkiin. Housuvalikoimasta löydät mm. ihanat leggingsit mekkojen kanssa yhdisteltäviksi.\nMiksi lasten mekon laadulla on merkitystä?\nLastenvaatteita kuluu paljon, tietenkin, koska lapsia syntyy maailmaan joka päivä ja he kasvavat toistakymmentä vuotta. Siksi lastenvaatteita tuotetaan vaateteollisuudessa ehkä eniten maailmassa. Tästä syystä lastenvaatteiden laatuun kannattaa kiinnittää erityistä huomiota. Pikamuoti, joka tuottaa vaatteet massana halpahalleihin, on yleensä valmistettu halvalla huonoista materiaaleista eikä tuotannossa ole kiinnitetty huomiota haitallisiin kemikaaleihin. Kaikki meidän edustamamme lastenvaatemerkit tuottavat turvallisia ja myrkyttömiä vaatteita lapsille!


Tuottava ja tuloksellinen työelämä - valtakunnallinen koordinaatiohanke, S21144\nKoordinaatiohankkeen päätavoitteena on tehdä aktiivista yhteistyötä alueellisten työelämätoimijoiden kanssa työelämän laadun, työhyvinvoinnin ja tuottavuuden kehittämiseksi. Hanke tuo työelämän ja toimijoiden tietoisuuteen hyviä käytäntöjä ja se pyrkii edistämään työelämän kehittämistä erityisesti viestinnän ja tiedottamisen avulla.\nHanke tukee toimijoita kehittämään ja markkinoimaan työelämän hyviä käytäntöjä sekä tunnistamaan uusia kehittämiskohteita. Tavoitteena on aikaansaada konkreettista toimintaa, joka tavoittaa työpaikat ja toteuttaa työelämäpilotteja yritys- ja työpaikkarajapinnassa.\nKoordinaatiohanke viestii ja jalkauttaa verkostojen, kuten erilaisten sidosryhmien, työelämätoimijoiden, yritysten ja organisaatioiden, käyttöön hankkeiden tuloksia. Hanke kokoaa kehittämisohjelmasta rahoitettujen hankkeiden tuloksista vaikuttavimmat. Näitä ovat esimerkiksi uudet innovatiiviset palvelu- ja toimintamallit, työkalut ja onnistumiset, joita valtakunnalliset sekä alueelliset toimijat ovat kehittäneet omissa hankkeissaan.\nHanke lisää vaikuttavuutta toimimalla erilaisissa yritys-, organisaatio- ja sidosryhmäverkostoissa, olemalla esillä sosiaalisessa mediassa sekä tekemällä yhteistyötä eri työelämätoimijoiden kanssa. Hankkeella pyritään vaikuttamaan työelämää kehittäviin asenteisiin organisaatioissa ja työelämätoimijoiden keskuudessa.\nViestinnällä edistetään tavoitteiden toteutumista, jaetaan kehitettyjä tuloksia sekä nostetaan esiin hyviä käytäntöjä työpaikkojen kehittämistyön vaikutuksista. Lisäksi vahvaa vaikuttavuutta toimenpiteille haetaan järjestettävien seminaarien kautta, jotka kohdistetaan yrityksille, hanketoimijoille ja muille sidosryhmille. Viestintä on keskeisessä roolissa kaikissa koordinaatiohankkeen toimenpiteissä.\nTuottava ja tuloksellinen työelämä -hanketta rahoittaa Hämeen ELY-keskus ja se päättyy vuoden 2020 lopussa. Hankkeen projektipäällikkö on Suvi Liljeqvist, projektikoordinaattori Sonja Pihlaja ja projektisuunnittelijana toimii Katja Halle.\nProjektipäällikkö Suvi Liljeqvist, puh. 0295 025 203, etunimi.sukunimi@ely-keskus.fi\nProjektikoordinaattori Sonja Pihjlaja, puh. 0295 025 169, etunimi.sukunimi@ely-keskus.fi\nYhteistyöllä muutosturvaa - valtakunnallinen koordinaatiohanke, S20906\nMuutosturva on TE-toimiston ja henkilöstöä vähentävän työnantajan yhteistoimintaa. Muutosturvassa tarjotaan palveluita työnantajalle ja työntekijöille muutostilanteen kohdatessa.\nYhteistyöllä muutosturvaa -hanke kehittää muutosturvaa yhä asiakaslähtöisemmäksi valtakunnallisesti. Yleisellä tasolla turvataan osaavan työvoiman saatavuutta tehokkaiden työ- ja elinkeinopalvelujen avulla. Samalla myös vastataan työvoiman kohtaannon haasteisiin niin että työnsä menettävä henkilöstö löytäisi uuden työpaikan tai uran mahdollisimman pian.\nKehittämistyötä tehdään valtakunnallisessa muutosturva-asiantuntijoiden verkostossa Työ- ja elinkeinoministeriön kanssa yhteistyössä. Kehittäminen on erilaisia palvelukokeiluja, toiminnan vahvuuksien ja kehittämiskohteiden tunnistamista ja muutoksen tukemista TE-toimistoissa.\nPalvelukokeiluissa on keskitytty kehittämään ennakoivan muutosturvan palveluja ja muutosturvan digitalisointia. Ennakoivassa muutosturvassa palvelua tarjotaan hyvissä ajoin ennen irtisanomistilannetta ja/tai kohderyhmän palveluntarvetta ennakoiden. Muutosturvan digitalisoinnissa hyödynnetään digitaalisia työkaluja ja pyritään saamaan osa muutosturvan prosessista digitaaliseksi.\nYhteistyöllä muutosturvaa -hanketta rahoittaa Hämeen ELY-keskus. Toteutusaika on viisi vuotta ja kustannusarvio miljoona euroa. Projektipäällikkö on Eleni Mizaras, projektikoordinaattori on Topi Pekkanen ja projektisuunnittelijana Katja Halle.\nMikäli sinulla on muutosturvaa koskevia ideoita tai muita huomioita, jotka voisivat olla avuksi kehittämistoiminnassa, älä epäröi olla yhteydessä. Erityisesti tämä koskee kokemuksia yt-neuvotteluista ja alueellisten verkostojen ja tiedonkulun kehittämisestä muutosturvan näkökulmasta.\nProjektipäällikkö Eleni Mizaras, puh. 0295 038 025, etunimi.sukunimi@ely-keskus.fi\nProjektisuunnittelija Topi Pekkanen, puh. 0295 025 026, etunimi.sukunimi@ely-keskus.fi\nHämeen ELY-keskuksen tekninen tuki 2014 – 2020, A70800


109 m² Rahkolankuja 22 B, 39500 Ikaalinen Paritalo 5h myynnissä - Oikotie 15528694\n169 000 €●109 m²\nRahkolankuja 22 B, Rahkola, Ikaalinen●5h,k,s\nUudehko, tilava ja persoonallinen paritalokoti suuremmallekin perheelle. Asuintilat on porrastettu kivasti kolmeen tasoon ja makuuhuoneiden sijoittelu on onnistunut hyvin. Sijainti on hieno, lähellä keskustaa ja sen palveluita mutta kuitenkin rauhallisen tien varrella. Yhtiöllä oma tontti ja poikkeuksellisesti yhtiössä ei kerätä yhtiövastiketta vaan kumpikim huoneisto vastaa omista kuluistaan. Varainsiirtovero 2%\nEsittelyt joustavasti sopimuksen mukaan. Tiina Bergqvist puh 0401205001\nPalvelut: Keskustasta löytyy kaikki palvelut\nMuut maksut: Kokonaissähkönkulutus n. 13900 kWh/v sisältää lämmityksen ja taloussähkön. Hoitovastiketta ei kerätä, molemmat huoneistot vastaavat kuluistaan. Kiinteät kulut yhtiössä. Kiinteistövakuutus n 120 € / huoneisto Kiinteistövero n 340 € / huoneisto Huelvesimaksu 22 € / huoneisto.\nAsunto Oy Ikaalisten Rahkolankuja\nKeskusta Hakala Kiviniemi Kylpylä Etelärinne Ikaalinen Ikaalisten kauppala Sarkkila Hakumäki Kilvakkala Vanhakauppala Rahkola Läykkälä


CNC-sorvaus - metallin & metalliosien sorvaus | Ajatec\n1 - 200+ osaa, Toimitus 1 - 3 päivää\nKumppanimme Protolabsin CNC-sorvaus on palvelu, joka valmistaa yksilöityjä prototyyppejä ja lopputuoteosia jopa yhden päivän valmistusajalla.\nProtolabs käyttää karalla varustettuja CNC-sorveja, joten ominaisuudet kuten aksiaaliset ja radiaaliset reiät, tasopinnat ja urat voidaan työstää prosessin aikana.\nAjatec oli aikaisemmin osa Protolabs konsernia ja sen takia tiedämme miten yritys toimii ja meillä on pitkät yhteistyösuhteet henkilötasolla. Tällä hetkellä tarjoamamme CNC ja ruiskupuristuspalvelut tulevat Protolabsin kautta. Jos haluat lisätietoa metallin ja metalliosien CNC-sorvauksesta, ota meihin yhteyttä!


Lähettänyt Laura Unkila klo perjantaina, syyskuuta 30, 2016 Ei kommentteja:\nLähettänyt Laura Unkila klo sunnuntaina, syyskuuta 25, 2016 Ei kommentteja:\nLähettänyt Laura Unkila klo maanantaina, syyskuuta 19, 2016 Ei kommentteja:\nHengissä selvitty Leviltä takaisin Poriin. Nyt pitäisi olla akut ladattuina, oli sen verran rentouttava reussu. Palaan joskus toisten meen Levin matkaan, koska nyt mielessä on vielä tuoreemmin aivan ihana teatterielämys.\nMun täytyy nyt hieman häpeeksenikin myöntää, etten ole koskaan käynyt Porin teatterissa. Ei vaan ole tullut mentyä. Onnekseni tähän tuli eilen muutos (oli silti hyvin lähellä, että tämä kerta olisi jäänyt välistä meidän öljykattilan takia. Se tykkää tuottaa meille päänvaivaa mutta ei siitä sen enempää).\nMieheni isä esiintyy näytelmässä Carola - sydämeen jäi soimaan, joten meillä oli kelpo syy mennä katsomaan kyseinen näytelmä. Carola on/oli mulle hyvin vieras artisti mutta muutaman kappaleen näytöksestä tunnistin ja jopa osan sanoista muistin.\nNäytelmässä käytiin läpi Carolan elämää ja esitettiin hänen kappaleitaan. Mielestäni näytelmä oli kiinnostava, ei laisinkaan tylsä. Musiikki oli mukaansa tempaavaa ja esitykset hauskoja. Tottakai vakavuuttakin löytyi, koska Carolan elämän loppumetrit olivat kaikkea muuta kuin hohdokkaita, surullista.\nNäytelmä esitettiin pienellä näyttämöllä, koska päänäyttämö on remontissa. Eli vielä itseltä jäi kokematta päänäyttämö. Eiköhän tämä tule korjaantumaan josain vaiheessa. Tykkäsin silti pienestä näyttämöstä. Siinä pääsi niin liki esiintyjiä ja muutenkin näyttämö oli penkkejä myöden siisti.\nVoisin suositella näytöstä ihan jokaiselle Carolan elämästä/kappaleista tietäville ja tietämättömille. Monet näytökset ovat jo loppuunmyytyjä. Muistaakseni seuraava näytös, johon on tilaa, on joulukuun alkupuolella. Voipi olla, että käymme vielä ensi vuoden puolella katsastamassa uudestaan näytöksen.\nAinut mikä pilasi jonkin verran mun keskittymistä näytökseen 100%:sti oli ylävatsalla oleva kipu. Oikeastaan tarkemmin vasemmalla puolella ylävatsaa. Tämä kohta kipeytyy, jos istun pitkään paikoillaan. Kipu hellittää ylösnoustessa. Pärjäsin hyvin väliaikaan asti mutta sen jälkeen loppunäytös oli melkoista tuskaa. Jouduin jatkuvasti vaihtelemaan asentoa (seisomaan en sentään viitsinyt nousta) vaikkei asennon vaihtamisesta apua ollutkaan. Tää kipu on tullu mulle sitä hyömyä, kun vatsa on alkanut kasvamaan.\nAiniin, ihmetystä herätti teatterin kahvion hinnat. Hitsit, miten suolaisia. Ostettiin väliajalla leivokset (tyrnileivos + bebeleivos) ja limppari. Ette ikinä usko mutta yritän selittää, nämä kaikki maksoivat yhteensä 17 euroa. Siis oikeesti!?! Leivokset 7 e/kpl ja limu 3e. Voi veljet. Vesi ei sentään maksanut mitään, ihme. Täytyy myöntää et oli kyllä tosi hyviä leivoksia ;D\nMun illan asu valikoitui ihmeen helpolla. En käsitä, miten moiseen suoriuduinkaan. Oli kuitenkin jo aikakin päästä tuo mekko ihmisten ilmoille, olenhan sen ostanut vuosi sitten Tallinnasta eikä se kertaakaan ole mun päällä ollut. Hups. Se oli unohtunut vaatekaappiin. Hintalappukin siinä vielä roikkui. Mutta eipähän roiku enää. Mekossa on takana kultainen vetoketju, joten siksi tuli valittua kaik kultaiset helyt asusteiksi.\nLähettänyt Laura Unkila klo keskiviikkona, syyskuuta 14, 2016 2 kommenttia:\nTunnisteet: Carola, Michael Kors, mystyle, Porin teatteri\nKäytän tosi harvoin huulipunaa mut nyt ostin pari testaukseen; kuvissa olevan sävyn sekä vaaleanpunaisen sävyn. Tosta Mulberryn sävyisestä huulipunasta tuli heti mieleen pukea päälle tuo burgundyn värinen neuletakki. En ole ihan varma viihdynkö näin tummansävyisessä huulipunassa. Ehkä vaatii totuttelua. Samoin kuvissa oleva asu on niin pirun tumma omaan silmään. Onneksi sentään nuo kengät tuovat asuun vähän hempeämpää värisävyä. Ehkä juuri siksi valitsin ne enkä mustia kenkiä. Dimmu pyöri asukuvia ottaessani koko ajan jaloissa, joten sekin pääsi kuvattavaksi. Tosin se ei kuvattavana olemisesta pidä, vaan enemmän mun kengät ja laukku sitä kiinnosti.\nTämän postauksen tullessa julki olemme toivottavasti jo päässeet perille Leville. Jos vaan matka on sujunut suunnitelmien mukaan ;D sovimme yhdessä, että loman aikana emme käytä kännyköitä/tabletteja. Nykyään tulee oltua aivan liian usein kännykkä tai tabletti kädessä, joten musta on ihan kohtuullista lomalla pitää niistä vekottimista hieman taukoa. Tekee varmasti hyvää. Eihän sitä aina tarvitse olla tavoitettavissa. Varsinkaan lomalla.\nLähettänyt Laura Unkila klo keskiviikkona, syyskuuta 07, 2016 Ei kommentteja:\nLähettänyt Laura Unkila klo maanantaina, syyskuuta 05, 2016 Ei kommentteja:\nLähettänyt Laura Unkila klo sunnuntaina, syyskuuta 04, 2016 Ei kommentteja:


Hallitustunnustelija Rinne: Talouspolitiikassa mentiin merkittävästi eteenpäin tänään | Päijät-Häme | Etelä-Suomen Sanomat\nPäijät-Häme 19.5.2019 13:30\nAntti Rinne on asettanut tavoitteeksi, että hallitusohjelma olisi valmis viimeistään perjantaina. LEHTIKUVA / MARTTI KAINULAINEN\nHallitusneuvottelut ovat menneet merkittävästi eteenpäin talouspolitiikan saralla, neuvotteluja vetävä Antti Rinne (sd.) kertoo. Rinne kertoi puoli seitsemän maissa myös, että hallitusneuvotteluiden puheenjohtajakokoontuminen on tältä päivältä päättynyt.\nRinteen mukaan talouden raamit ovat nyt hallitusneuvotteluihin osallistuvalle puoluejohdolle selvät.\n– Kyllä meidän vielä töitä täytyy näiden asioiden eteen tehdä, mutta raamit, joiden puitteissa näitä tehdään, ovat nyt selvät.\nHallitustunnustelija pysyi tiukasti linjassaan, eikä mennyt sen syvemmälle rahasummiin. Laveasti puhunut Rinne sanoi, että esimerkiksi hankkeiden rahoitustavoissa, työllisyystoimissa ja verotusta koskevissa asioissa on vielä ratkaistavia kysymyksiä.\nPuoluejohtajat kävivät tänään läpi taloustyöryhmän tilanneraporttia. Kaikkien työryhmien on määrä saada esityksensä puheenjohtajien käsiteltäväksi tiistaihin mennessä.\nEU-vaalit tuovat aikapainetta\nRinne pysytteli sunnuntaina edelleen tavoitteessaan eli hallitusohjelman on määrä valmistua perjantaihin mennessä. Ajankohta on haastava, sillä eurovaalit pidetään viikon päästä.\n– Tässä on aika paljon puheenjohtajatenttejä viikon aikana. Niihin valmistautuminen ja tentit itsessään vievät aikaa, mutta toivottavasti ne eivät haittaa lopputulosta tässä kokonaisuudessa, Rinne sanoi.\nMyös RKP:n Anna-Maja Henriksson ja vihreiden Pekka Haavisto pitivät vaalien ajoittumista hallitusneuvotteluiden päälle hankalana.\nKeskustan puheenjohtaja Juha Sipilä ilmaisi oman kantansa jo perjantaina toteamalla, että neuvottelut etenevät liian hitaasti. Sipilä ei tänään ollut median tavattavissa.


Interaktiivisia videoita ja pelejä Moodleen ilman ohjelmointia — rkoski\nInteraktiivisia videoita ja pelejä Moodleen ilman ohjelmointia\n20.2.2018 17:09 Raimo Koski\nEdellisestä kirjoituksestani täällä on jo sen verran aikaa, että voisi vähän vihjata, mitä olen sillä välin puuhaillut. Seuraava on katkelma "kirjasta" Sienestyskurssin uudistamisen projektisuunnitelma.\nH5P, HTML5, LMS, LCMS ja CMS\nVaikka tarkoitus on esitellä H5P, hyödyllisin, monipuolisin ja näyttävin plugin Moodlelle, jonka toistaiseksi olen löytänyt, on syytä ensin esitellä hieman taustoja.\nHTML5 on www-sivujen kuvauskielen uusin versio. Vaikka se julkaistiin virallisesti jo lokakuussa 2014, on sen täysimittainen käyttöönotto ollut melko hidasta. Vasta vuonna 2017 YLE Areenassa siirryttiin uusien TV-ohjelmien osalta käyttämään HTML5:sta. Vanhat ohjelmat säilynevät vielä jonkin aikaa .flv eli (Adoben) flash-formaatissa. Youtubessa siirtymä aloitettiin aikaisemmin, mutta vanhojen selainten takia flash-formaattia on tuettu pitkään rinnalla. Ehkä suurin hidaste sen käyttöönotossa on ollut kiistely DRM:stä eli videoiden kopiosuojauksesta. Esimerkiksi yle-dl ei enää toimi HTML5-videoiden kanssa. Aikaisemmin se oli näppärä työkalu Areenasta lataamiseen. HTML5 on kuitenkin paljon muutakin ja kannattaa ainakin silmäillä tämän kappaleen alussa linkin takana oleva wikipedia-sivu.\nH5P on siis plugin, jolla voi luoda Moodleen interaktiivisia videoita ja paljon muutakin hieman yksinkertaisempaa multimediaa. Katsotaan videota, jossa oikaistaan H5P:n asennuksen yli, sillä se ei ole Moodlessa vakiona:\nLCMS, Learning Content Management System sisältää molempien lyhyempien akronyymien elementit, mutta sitä itseään käytetään harvoin. Moodle on lähes aina LMS ja Wordpress ja Drupal ovat suosittuja sisällönhallintajärjestelmiä. Niillä on siis paljon yhteistä. Myös se, että H5P on saatavilla niille kaikille.\nSitten vielä joitakin esimerkkejä, joita olen sijoittanut sienestyskurssiin: http://moodle.raimokoski.fi/course/view.php?id=2 (kokeiluversio, jossa on alkuperäisestä kurssista tällä hetkellä vain yksi luku) otsikon H5P alla.\nH5P on Moodlen plugineista kolmanneksi suosituin. Se on asennettu MaisteriLMS:n demosaittiin, joten voisi olettaa, että se on vakiona MaisteriLMS:sä.\n[Milloin H5P saadaan Vapaavuoroon? Vapaavuoro on Drupal-pohjainen.]\nViihde Postipaketin uskomattomat seikkailut 10.7.2019\nKulttuuri Mimi ja Kuku! Jiri Nieminen\nKulttuuri Lappia-talon farssi jatkuu Kalervo Björkbacka\nViihde Rock The Beach - Green Day Petteri Paalasmaa\nViihde Siuntion Pernilla Euroviisuilemassa Kristian Parviainen\nViihde Kuka keksi hammastikun? Viola Heistonen\nUrheilu Mitä järkeä urheilussa on? Emil Elo\nUrheilu Kalle Saarisella mahdollisuus voittaa... Teemu Hiilinen\nUrheilu Suomen Valtakunnan Urheiluliitto (SVUL... Jarmo J Tuokko\nVapaa-aika Sieni-ihmisiä ja sienikirjoja Petra Nyqvist\nVapaa-aika Lastasi saa kiusata Veikko Sorvaniemi\nVapaa-aika Verbaalinen tietokilpailu VI Juha Kuikka\nVain myyvän otsikon takia 7.7.2019\nVerbaalin tietokilpailu VI


Manifesti ja sodanjulistus | SARASTUS\nNiin sanottujen pehmeiden arvojen valtakaudella on luotu harvinaisen kova yhteiskunta. Niiden nojalla on myyty suuri osa kansallisomaisuutta yleisen kulutusjuhlan rahoittamiseksi, ylikoulutettu ihmisiä työttömäksi ja jätetty tulevien sukupolvien maksettavaksi gargantuamainen valtionvelka. Ne ovat synnyttäneet ilmapiirin, jossa rikkaat eivät halua maksaa veroja eivätkä köyhät tehdä töitä ja ylipäätään jokainen odottaa saavansa valtiolta enemmän kuin sille antaa.\nNäin ei alunperin pitänyt käydä: tarkoitus oli rakentaa kehittyvän teknologian ja kasaantuvan vaurauden avulla maailma, jossa vallitsisi rauha, yltäkylläisyys ja suvaitsevaisuus. Mutta hyvinvoinnin rakentajat kompastuivat optimistiseen ihmiskuvaansa. Ei aavistettu, että ihminen tavoittelisi tulevaisuuden onnelassakin ensi sijassa omaa etuaan ja käyttäisi järjestelmää hyväkseen. Että hän tahtoisi jakaa vain muiden vaurautta, ei omaansa. Toinen kompastuskivi oli idealistisen sukupolven perimmäinen materialismi: kun hyvinvointi käsitettiin ensi sijassa aineelliseksi, valtiovalta ryhtyi enemmän kuin koskaan aiemmin arvioimaan kaikkea vain kovana valuuttana. Kansantalouden kasvua ihastellessa unohdettiin matala syntyvyys, väestön ikääntyminen, julkisen talouden velkaantuminen, ekologinen syöksykierre, ruumiillisen työn arvostuksen lasku, perheiden hajoaminen, kasvavan maahanmuuton aiheuttama demografinen paine ja lukemattomat muut koko Eurooppaa koskevat vitsaukset.\nArvoliberalismille ja materiaaliselle vauraudelle rakentuvan yhteiskuntamallin lanseeranneella sukupolvella on länsimaissa monta nimeä. Ranskassa ja Saksassa käytetty ”vuoden ’68 sukupolvi” viittaa vuoden 1968 opiskelijalevottomuuksiin osallistuneisiin nuoriin radikaaleihin, Suomessa vakiintunut termi on ”suuret ikäluokat” tai täsmällisemmin ”60-lukulaiset”. Yhtä kaikki kyseessä ovat pian toisen maailmansodan jälkeen syntyneet, jotka elivät nuoruutensa 1960- ja 70-luvuilla ja joiden aatemaailmaan kuului vakiintuneiden instituutioiden ja auktoriteettien arvostelu, seksuaalinen vapaus, kansainvälisyyden korostaminen, solidaarisuus entisten siirtomaiden kansoja kohtaan sekä feminismin ja marxilaisuuden muunnelmat.\nTämä sukupolvi määritteli ne arvot, joihin useimpien Euroopan maiden poliittinen ja kulttuurinen eliitti sekä Euroopan Unioni edelleen nojaavat. Niiden johdannaisiin kuuluu monikulttuurisuuden oppi, jonka mukaan eurooppalaisilla kansoilla ei ole taloudellista mahdollisuutta eikä moraalista oikeutta etnis-kulttuuriseen itsesuojeluun, vaan mantereen on muututtava kaikentyyppisten rotujen ja kulttuurien yhteisöksi. 60-70-lukujen radikaaleista aktivisteista kuten Daniel Cohn-Bendit’sta ja Satu Hassista on tullut vallitsevaa järjestystä vartioivia byrokraatteja, ja EU-kriittisten puolueiden kannatuksen noustessa media varoittelee polttouuneista ja Euroopan muuttumisesta Pohjois-Koreaksi.\n60-lukulaisten vakiinnuttaman arvomaailman kannattajilla on muutenkin ilmeisiä vaikeuksia ymmärtää, miksi kaikki eivät viihdy heidän rakentamassaan ihanneyhteiskunnassa. Viime elokuussa Suomessa uutisoitiin Kansallisesta nuorisotutkimuksesta, jonka mukaan 40% nuorista suhtautuu kielteisesti maahanmuuttoon. ”Hiljaisen rasismin leviämisestä” huolestuneet toimittajat elävät todellisuudessa, jossa monikulttuurisuutta edustavat etniset ravintolat – ”rasististen” nuorten todellisuutta ovat yhä maahanmuuttajavaltaisemmat koulut sekä yhä turvattomammat kadut ja asuinalueet.\nUtopian rakentaneen ja siinä elämään tuomitun sukupolven välille on muodostunut kuilu. 60-lukulaisten jälkeläisistä monet omaksuivat vanhempiensa ihanteet, mutta toisille ne paljastuivat valheiksi, joiden takaa löytyi vain yksinäisyyttä, juurettomuutta ja mielekkäiden tulevaisuudenkuvien puutetta. Näiden pettyneiden tuntoja on romaaneissaan kuvannut monitasoisesti ranskalaiskirjailija Michel Houellebecq, joka totesi vasemmistolaisten kulttuuriradikaalien ja suurpääoman puhaltaneen yhteen hiileen heikentäessään avioliiton, perheen, uskonnon ja kansallisvaltion kaltaisia instituutioita, jotka seisoivat hedonismin ja kulutuskulttuurin tiellä. Mutta varsinaista ohjelmanjulistusta ei tämä ”kadotettu sukupolvi” ole saanut – ainakaan ennen viime kevättä, jolloin ilmestyi itävaltalaisen Markus Willingerin manifesti Die identitäre Generation, joka käännettiin saman tien englanniksi ja julkaistiin nimellä Generation Identity.\n21-vuotias Willinger on yliopisto-opiskelija ja poliittinen aktivisti, joka on osallistunut ”identitaarisen nuorisoliikkeen” toimintaan. Liike sai alkunsa Ranskassa vuonna 2002, kun Génération Identitaire -järjestö perustettiin oikeistoradikaalin Bloc Identitaire -ryhmän nuorisojärjestöksi. (Bloc Identitairesta ja identitaarisesta liikkeestä on Sarastuksessa aiemmin kirjoitettu täällä ja täällä.) Hiljalleen Génération Identitaire eriytyi omaksi organisaatiokseen ja levisi muihin Euroopan maihin. Saksassa liike tunnetaan nimellä Identitäre Bewegung ja Britanniassa nimellä Generation Identity.\nWillingerin kirjan alaotsikko on ”Sodanjulistus vuoden ’68 sukupolvea vastaan”, ja tekstissä puhutellaan suoraan 60-lukulaisia ja vaaditaan heitä tilille. Kyseessä ei ole yksityiskohtainen analyysi 60-luvun radikaalipolven vaikutuksesta eurooppalaisiin yhteiskuntiin, vaan manifesteille tyypilliseen tapaan tyyli on lyhyttä ja iskevää poliittista julistusta, joka ei kaihda paradoksejakaan (”Emme ole yhtä vaativaisia kuin te, mutta haluamme paljon enemmän.”). Willinger on koonnut teesinsä 41 alaotsikon alle: käsiteltäviä teemoja ovat mm. seksuaalisuus, rasismi, demokratia, kansainväliset suhteet, islam, taide ja etnopluralismi.\nJuuri manifestimuoto tekee Generation Identitystä kiinnostavan: 103-sivuisesta kirjasesta kasvaa spirituaalinen ohjelmajulistus. Willinger kuvaa eurooppalaisten nuorten hämmennystä maailmassa, jossa heiltä on viety kulttuuritraditiot, uskonkappaleet ja kotimaat. Niiden tilalle tarjotaan sekakulttuuria ja kulutusta. Willinger ei kuitenkaan jää porvarillisten konservatiivien tapaan märehtimään menetyksiä ja haaveilemaan kellon kääntämisestä taaksepäin, vaan tekee ahdingosta voimanlähteen. Hänen teeseistään huokuu vitaalisuus, jollaiseen valitettavan harvoin törmää uuden oikeiston retoriikassa. Jopa nihilismi ja rappio ovat myönteisiä voimia, jos ne innostavat vanhan järjestyksen kaatamiseen ja avaavat tien johonkin suurempaan. 60-lukulaiset suuntasivat kritiikkinsä kaikkea vakiintunutta kohtaan ja julistivat seinäkirjoituksissaan ”sisäisen poliisin tappamista” ja ”kieltämisen kieltämistä”. Nyt jälkipolvet kääntävät heidän kriittiset aseensa heitä itseään päin:\nOlette opettaneet meille yhden asian: meidän ei pidä uskoa mihinkään. Olemme sisäistäneet tämän opetuksen paljon paremmin kuin tajuattekaan.\nKyseenalaistakaa, kritisoikaa ja epäilkää kaikkea – niin opetitte meille. Ja ”kaikella” tarkoititte ennen muuta vanhoja arvoja kuten perhettä, perinnettä ja isänmaata.\nMe seurasimme esimerkkiänne, kritisoimme, kyseenalaistimme ja epäilimme kaikkea.\nMutta kun sanomme ”kaikkea”, me todella tarkoitamme kaikkea. Ennen muuta me tarkoitamme teitä.\n60- ja 70-lukujen kapina suuntautui vanhemman polven tekopyhyyttä vastaan, ja nyt uuden establishmentin muodostaneille entisille kapinallisille saattaa tulla yllätyksenä, että heidän oma tekopyhyytensä paljastetaan armottomasti. Vallanpitäjät puhuvat diversiteetistä, mutta todellisuudessa vain yhdenmukaistavat kaiken vaatiessaan Eurooppaan ja koko maailmaan yksiä markkinoita, yhtä hallintomuotoa ja yhtä käsitystä ihmisoikeuksista. He ylistävät ”moninaisuutta” samalla kun heidän lapsensa käyvät kouluja, joissa on ”80% tai enemmän ulkomaalaistaustaisia oppilaita. Veitsiä heiluttavia turkkilaisia, huumeita kauppaavia afrikkalaisia ja fanaattisia muslimeita.” Kun lapset kehtaavat valittaa oloistaan, heitä syytetään rasisteiksi:\nÄlkää puhuko meille toisesta maailmansodasta ja Hitleristä kun me puhumme Mehmed Valloittajasta ja Mustafasta. Älkääkä kertoko meille, että maahanmuuttajat ovat aivan samanlaisia kuin mekin, kun joka päivä näemme etteivät he ole.\nJatkuvaa taloudellista kasvua ja suurinta mahdollista vaurautta tavoitelleen sukupolven tekopyhyys kulminoituu siinä, että viime kädessä he ovat pyrkineet vain turvaamaan oman vaurautensa ja eläkepäivänsä velalla, jonka jälkipolvet joutuvat maksamaan. 60-lukulaiset elivät kypsän aikuisikänsä matalan työttömyyden ja alhaisten verojen aikana, jolloin koulutus takasi pitkän työuran. Heidän jälkeläisensä suorittavat kaksi tutkintoa ja saavat sen jälkeen parhaassa tapauksessa pätkätyön. Valtiollisen velkataakan ohella jälkipolvien huoleksi jäävät myös supistuvat luonnonvarat, joilla hyvinvoinniksi nimitetty kulutusjuhla on maksettu.\nVuoden ’68 sukupolven pahin perintö tuntuu Willingerin mielestä kuitenkin olevan jäytävä yksinäisyyden ja juurettomuuden tunne. Nuoret pakenevat sitä melkein minne tahansa: päihteisiin, lyhyisiin seksisuhteisiin, internetiin. Tietokone- ja videopelit ovat monille ainoa keino löytää merkityksellisiä elämyksiä: niiden maailmassa on edelleen yhteenkuuluvuutta, sankaruutta, eeppisiä taisteluita ja aitoa rakkautta.\nYhtenä merkittävänä pakopaikkana toimivat erilaiset alakulttuurit ja brändätyt pukeutumistyylit. Niiden pariin hakeutuville olisi helppoa hymähdellä ja moittia heitä taipumisesta mainonnan tai vertaispaineen alla, mutta viime kädessä viiteryhmähakuisuus heijastaa intensiivistä halua kuulua edes johonkin yhteiskunnassa, joka korostaa näennäistä yksilöllisyyttä identiteetin kustannuksella. Kun perhe, kansallistunne, uskonto ja ammattikunta puuttuvat, astuvat kuvaan gootit, emot, punkkarit ja ernut. Toiset hakevat yksinäisyydessään voimaa täydellisen riippumattomuuden tunteesta ja ”surffailevat” alakulttuurista toiseen ilman sitoumuksia.\nGeneration Identity päätyykin saarnaamaan identiteettien takaisinvaltaamista. 60-lukulaiset hyökkäsivät kiinteitä kulttuurisia, paikallisia ja sukupuolisia identiteettejä vastaan universalismin ja tasa-arvon nimissä, mutta globaalin harmonian sijaan saivat aikaan kaikista maailmoista turvattomimman. Willingerin ”identitaarisen sukupolven” edustajat haluavat jälleen olla miehekkäitä miehiä ja naisellisia naisia, kuulua kansakuntiin, kulttuureihin ja sivilisaatioihin, edustaa ammattikuntia ja olla ylpeitä historiastaan. Identiteetti itsessään tuo elämälle sisällön, perustuupa se todellisuuteen tai myyttiin – tai molempiin, kuten useimmat identiteetit.\nWillinger hylkää ihmiskunnan kaltaiset abstraktiot, mutta nostaa eurooppalaisuuden mantereen kansallisia, paikallisia, kulttuurisia ja muita identiteettejä yhdistäväksi tekijäksi. Hän tunnustautuu yhdistyneen Euroopan kannattajaksi, mutta katsoo EU:n epäonnistuneen hankkeessa. EU:lla oli mahdollisuus rakentaa eurooppalaiset yhteismarkkinat ja eurooppalainen sotilasliitto ilman kansallisvaltioiden itsenäisyyden rajoittamista, yhtenäisvaluuttaa ja Euroopan parlamenttia. Se olisi voinut myös muodostaa eurooppalaisen liittovaltion mantereenlaajuisine vaaleineen, puolueineen ja hallintoineen. Mutta ”vapaiden isänmaiden yhteisön” ja liittovaltion sijaan syntyi järjestelmä, jossa yhdistyivät molempien vaihtoehtojen huonoimmat puolet. Nykyinen EU on riitaisa ja hatara kokonaisuus, jossa todellista valtaa eivät käytä kansallisvaltiot eikä vahva keskushallinto, vaan lobbausryhmät ja kansainväliset suuryritykset. Yksityiskohtaista mallia uuden yhdistyneen Euroopan perustaksi Generation Identity ei esitä, mutta vaatii tehottoman ja kansalaisista etääntyneen mallin korvaamista suoralla demokratialla. Sveitsi on Willingerille jonkinlainen malli koko mantereen tulevaisuudelle: päätöksenteon paikallistasolle hajauttanut, yhtenäinen, sotilaallisesti vahva ja keskittynyt vain itsensä puolustamiseen.\nWillingerin manifesti ei ylipäätään ole yksityiskohtainen poliittinen ohjelma. Se ei etene loogisesti argumentoiden, vaan muodostaa sekalaisen aihekoosteen, jota identitaarinen eetos pitää kasassa. Se on tarkoitettu nostattamaan henkeä ja piirtämään laajoja suuntaviivoja. Generation Identitystä tekee tärkeän radikaalin juuri sen identiteettipolitiikka. Heimoutuminen, ihmisen laumaeläinpuoli, on liberaalissa yhteiskunnassa samanlainen kauhistuksen aihe kuin seksi oli viktoriaanisessa yhteiskunnassa. Se on, mutta yritämme olla kuin sitä ei olisikaan. Ja mitä perusteellisemmin yritämme kieltää tai kätkeä ihmisen laumasidonnaisuuden, sitä merkillisemmissä muodoissa se tunkeutuu esiin. Asettaessaan identiteetin sukupolvitaistelun polttopisteeseen Generation Identity saattaa olla tämän vuosituhannen mullistavin aatteellinen julistus.\nMarkus Willinger: Generation Identity (Arktos, 2013)\nThis entry was posted on 20 marraskuun, 2013 by sarastuslehti in Politiikka ja ideologia and tagged Eurooppa, Génération Identitaire, identiteetti, kirjat, manifesti, Markus Willinger, Ranska, suuret ikäluokat, Timo Hännikäinen.


Petran maailma: Koti pakettiin ja menoks\nViime viikot ovat olleet tätä:\nNyt koti alkaa viimein näyttää tältä:\nKaapit on jo järjestyksessä ja taulut seinillä! Lähikauppakin on löytynyt täältä Munkkiniemestä. Myös ensimmäiset vieraat ovat käyneet ja heille tarjoiltiin eilen illalla kasvislasagnea, mozzarellasalaattia ja vadelmapiirakkaa.\n*Edit klo 18:10\nTässä vielä nämä kaksi hyvää reseptiä:\n150 g lasagnelevyjä\n500 g tomaatti & basilika pastakastiketta\n2,5 dl Creme Bonjour Cuisine sipulisekoitusta\nSulata pannulla kasvikset ja lisää pastakastike sekä Creme Bonjour. Mausta mustapippurilla ja basilikalla. Laita hiukan kastiketta lasagnevuoan pohjalle ja vuorottele sitten lasagnelevyjä ja kastiketta. Jätä viimeiseksi kerrokseksi päällimmäiseksi pastakastiketta. Lisää päälle vielä juustoraaste ja paista 45 minuttia 175 asteessa.\n1 pkt kauramuropakastetaikinaa tai vastaavaa\n1 l vadelmia tai 500 g pakastemarjoja\nSulata taikina pakkauksen ohjeen mukaan. Painele voidellun piirakkavuoan pohjalle ja reunoille. Levitä marjat pohjan päälle. Sekoita rahka, muna ja sokerit. Kaada seos marjojen päälle. Paista piirakkaa 200 asteessa uunin alatasolla 20-30 minuuttia.\nYritän aktivoitua postausten tekemisessä nyt kun elämä alkaa olla taas järjestyksessä! :)\nLähettänyt Petra klo 13.49\nEmmi 15. tammikuuta 2012 klo 16.10\nEmmi 15. tammikuuta 2012 klo 16.12\nÄskeisessä kommentissa oli tyhmä kirjoitusvirhe, joten uusi yritys :) Tosi kaunis on tämä Helsingin kotisi. Toivottavasti viihdyt näillä hoodeilla :D\nAnonyymi 16. tammikuuta 2012 klo 19.02\nPitri! Milloin tuparit? - Karoliina-\nPetra 17. tammikuuta 2012 klo 10.10\nEmmi, kiitos! <3 Viihdyn varmasti.\nKiriliini, mi ijittilin illi pitimitti tipiriiti illinkiin. Mutta kylään voi tulla! Mä pistänkin teille sähköpostia. :)\nAnonyymi 20. tammikuuta 2012 klo 16.49\nIhanalta ja kotosalta näyttää uusi kotisi! Muuttolaatikoista tulee kylmät väreet ;D! Herkullisia reseptejä,pitää kokeilla... :) - Henna\nHeidi 21. tammikuuta 2012 klo 11.11\nOnnea uuteen kotiin! kivalta näyttää :) onkos siellä eri fiiliksiä huoneissa? t: uteliasheidi


Kiinteistöalan tutkielma - Kiinteistöliiketoiminnan ja -rahoituksen ajankohtaiskoulutus - Kiinteistöliiketoiminta - Koulutukset - Koulutus - Etusivu\nKiinteistöalan tutkielma on koulutus joka on suunnattu henkilöille jotka haluavat tehdä laadukkaan tutkielman. Koulutukseen sisältyy kaksi lähitapaamista. Ensimmäisessä tapaamisessa (AnnaK, Annankatu 24 30.3.2020) aamupäivällä käydään läpi tutkielman tekemisen kompastuskivet ja kuumimmat vinkit onnistua. Iltapäivällä sparraillaan ohjaajan kanssa omaa aihetta, rajausta ja saadaan tutkielman tekemiseen vinkkejä. Tutkielman tekemistä voidaan jatkaa tapaamisen jälkeen oman valinnan mukaan itsenäisesti, saaden ohjaajalta ohjausta joko meilitse/videoneuvotteluissa tai opintopiirimäisiä tapaamisia hyödyntäen, jossa on mahdollista niin sparrailla kuin saada vinkkejä omaan työhön. Kaikki työt esitellään tutkielmaseminaarissa syyskuussa 2020. Koulutuksen lähipäivät: 30.3.2020 Tutkielman aloitus ja sparrailu 15.-16.6. Tutkielmaseminaari (mahdollisuus osallistua oman valinnan mukaan) syyskuussa 2020 Tutkielmaseminaari jossa oma tutkielma esitellään ja kommentoidaan


Kansallinen tulorekisteri otetaan käyttöön vuonna 2019 - Valtiovarainministeriö\nKansallinen tulorekisteri otetaan käyttöön vuonna 2019\nKansallisen tulorekisterin käyttöönoton aikataulu, rajaukset sekä sen toteutuksen keskeiset periaatteet on hyväksytty perustamishankkeen neuvotteluryhmässä kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen johdolla. Tavoitteena on, että perustettava rekisteri olisi tuotantokäytössä vuoden 2019 alussa ja käyttö laajenisi vaiheittain 2020-luvun alussa.\nTäydennetty hankkeen osallistujalistaa 6.11. klo 12.40: SAK, STTK ja Akava sekä samalla poistettu lisätiedonantajista Tuomas Vanhanen.\n– Reaaliaikainen tulorekisteri luo pohjan työtulojen ja sosiaalietuuksien yhteensovittamiselle tulevaisuudessa. Tukiin liittyvä byrokratia helpottuu vuoden 2019 alusta. Jatkossa voidaan luoda järjestelyjä, joilla lyhytaikaisetkin työt tulevat houkuttelevimmiksi. Tulorekisteriin kerättävien tietojen täysimääräinen hyödyntäminen mahdollistaa sosiaaliturvajärjestelmän isommankin uudistamisen yhdessä perustulokokeilusta saatavien kokemusten kanssa. Rekisteri helpottaa myös yritysten elämää. Yritykset voivat toimittaa yhdellä kertaa kaikki tarvittavat palkanmaksuun liittyvät tiedot rekisteriin, toteaa kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen.\nHankkeen tehtävänä on luoda rekisteri, joka sisältää kansalaisten tulotiedot Verohallinnon, työeläkelaitosten, KELA:n ja muiden keskeisten tietoja käyttävien tahojen tarvitsemalla tavalla. Tulotietojen on tarkoitus siirtyä rekisteriin sähköisesti suoraan palkkahallinnon järjestelmistä ja muista tietoja tuottavista järjestelmistä kehitteillä olevan kansallisen palveluväylän välityksellä. Rekisterin myötä yritysten hallinnollinen taakka keventyy, kun muun muassa nykyisistä vuosi-ilmoituksista voidaan luopua.\nTulorekisterin ensisijaisena tavoitteena on yritysten hallinnollisen taakan vähentäminen ilmoitusmenettelyjä yksinkertaistamalla. Jatkossa tiedot toimitettaisiin kattavasti keskitettyyn rekisteriin vain yhden kerran välittömästi kunkin maksutapahtuman yhteydessä. Näin rekisteristä on koko ajan saatavissa ajantasainen tieto yksittäiselle kansalaiselle maksetuista suorituksista. Jatkossa kansalaisen tulotietoja tarvitsevat tahot hakevat nämä tiedot lainsäädäntöön perustuvan oikeuden nojalla suoraan tulorekisteristä. Reaaliaikainen rekisteri mahdollistaa tulevaisuudessa myös siirtymisen reaaliaikaiseen verotukseen ja sosiaaliturvaan, jos niin erikseen päätettään.\nTulorekisteriä tulevat hyödyntämään ne tahot, jotka nykyisinkin tarvitsevat kansalaisen tulotietoja, kuten Verohallinto, Kela sekä muun muassa useat etuustuloja maksavat yksityisen sektorin toimijat. Jatkossa kansalaisen ei enää tarvitse itse toimittaa tulojaan koskevia tietoja esimerkiksi Kelalle tai työttömyyskassalle, vaan tiedot saadaan suoraan tulorekisteristä. Myös kansalainen itse pääsee tarkistamaan tulotietonsa rekisteristä milloin tahansa.\nRekisterin käyttöönotto tapahtuu vuonna 2019\nRekisterin tarvitseman tietojärjestelmän hankkii ja sitä ylläpitää Verohallinto. Aluksi tulorekisteriin kerätään vain palkkatuloja koskevat ajantasaiset tiedot. Ensimmäisessä vaiheessa tietosisältö pohjautuu niihin tietoihin, jotka ovat pääosin saatavissa palkkahallinnon nykyisistä tietojärjestelmistä pienin muutoksin. Rekisterin toteutuksen ja käyttöönoton hallittavuus varmistetaan vaiheistuksen avulla.\nRekisterin käyttö laajenee vaiheittain ensimmäisen käyttöönoton jälkeen. Tavoitteena on vuosina\n2020 - 2021 ryhtyä keräämään tulorekisteriin myös eläke- ja muita etuustuloja koskevat ajantasaiset tiedot mahdollisimman kattavasti. Myös rekisterin hyödyntäjäjoukkoa laajennetaan samassa yhteydessä.\nHankepäällikkö Arto Leinonen, puh. 040 769 1149\nOhjausryhmän puheenjohtaja, ylijohtaja Markus Sovala, puh. 040 761 2723\nAnu Vehviläinen Hallintopolitiikka Valtiovarainministeriö Verotus


Kaikki se valo jota emme näe – Kielen päällä\nAvainsana: Kaikki se valo jota emme näe\nKaikki se valo, joka tästä suomennoksesta soljuu\nSilmien sulkeminen ei riitä kertomaan mitään siitä, mitä on sokeus. Taivaan ja kasvojen ja rakennusten maailman takana on karheampi ja vanhempi maailma, jossa tasaiset pinnat hajoavat ja äänet soljuvat parvina ilmassa. Marie-Laure voi istua ullakolla korkealla kadun yläpuolella ja kuulla, miten kurjenmiekat kahahtelevat soilla kolmen kilometrin päässä. Hän kuulee, kuinka amerikkalaiset pinkovat pakoon pelloilla ja suuntaavat valtavat tykkinsä savuavaan Saint-Maloon; hän kuulee, miten perheet niiskuttavat myrskylyhtyjensä ympärillä kellareissa, varikset hyppivät rauniokasalta toiselle, kärpäset laskeutuvat ojissa lojuvien ruumiiden jäännöksiin; hän kuulee, miten tamarindit värisevät tuulessa ja närhet kirkuvat ja dyynien heinä palaa; hän tuntee maankuoren sisään vaipuneen suuren graniittinyrkin, jolla Saint-Malo sijaitsee, ja valtameren, joka kovertaa sitä kaikilta neljältä sivulta, ja ulkosaaret, jotka panevat lakkaamatta vastaan vuoroveden vyörylle; hän kuulee, miten lehmät juovat kivikaukaloista ja delfiinit nousevat Kanaalin vihreiden vesien läpi; hän kuulee, miten kuolleiden valaiden luut liikahtelevat viisi peninkulmaa alempana , ja niiden luuydin tarjoaa sadaksi vuodeksi ravintoa sellaisten eliöiden yhdyskunnille, jotka elävät niissä koko ikänsä eivätkä koskaan näe yhtä ainutta auringon lähettämää fotonia. Hän kuulee, miten hänen kotilonsa raahaavat ruumistaan luolan kivillä.\nMinulla on ammattitauti. Luinpa mitä tahansa, päässäni rullaa käännös. Jos luen suomeksi, pieni ääni kuiskuttelee korvieni välissä samat asiat englanniksi. Jos luen jollain vieraalla kielellä, päähäni pulpahtelee suomennosta samaan tahtiin.\nSisäinen kääntäjäni on erityisen hanakas kommentoimaan suomennettua kaunokirjallisuutta. Paistaako alkuperäinen kieli suomennoksen läpi? Miten rikasta kieltä suomentaja käyttää? Miten olisin itse kääntänyt tuon sanaleikin? Olisinkohan selviytynyt siitä yhtä nokkelasti kuin tämä suomentaja? Mitähän verbiä kirjailija on käyttänyt tässä kohdassa? Ja onpas suomentaja muuten avannut lukijalle näppärästi tuonkin kulttuurisen viittauksen! Ja niin edelleen.\nAina en jaksaisi kuunnella loputonta kommenttiraitaa. En luopuisi kielitaidostani enkä kyllä käännöstaidostanikaan… mutta aina en jaksaisi kuunnella.\nJoskus harvoin tulee vastaan kirja, joka hiljentää kommentaarin. Kirja, jonka kieli pysäyttää vieraskielisten sanojen vyöryn ja hiljentää hälyn.\nTällä kertaa siinä onnistui Hanna Tarkan suomentama Anthony Doerrin teos Kaikki se valo jota emme näe (WSOY 2015).\nKaikki ne sanat, jotka näemme ja joista nautimme.\nPoimin kirjasta näytteen tämän kirjoituksen alkuun. Mitä kieltä! Mitä eloisaa, rikasta, ilmeikästä, tyrmäävää ja hykerryttävää suomea! Totta kai kurjenmiekat kahahtelevat soilla. Äänet soljuvat parvina. Totta kai Saint-Malo on mereen uponnut graniittinyrkki. Mutta en minä sitä tiennyt, ennen kuin Hanna Tarkka puki sen sanoiksi juuri näin.\nSuomeksi ja suomen kielessä kasvanut minäni ahmi kirjaa ja hengitti kieltä ja nautti. (Ja liikuttui ja kauhistui ja pysähtyi pohtimaan Euroopan historiaa ja nykyaikaa. Kirjan kansien välistä löytyi nimittäin kielen lisäksi itse kertomus, monisäikeinen ja ajatuksia herättävä.)\nSuosittelen. Suorastaan kannustan ja yllytän. Tarttukaa tähän.\nHanna Tarkalle nostan kuvitteellista hattuani: erinomaista työtä!\nSivukommenttina vielä. Tästä postauksesta piti tulla pelkkää suomennoksen kehumista, mutta sitten menin tutkailemaan, mitä kirjasta on sanottu mediassa ja blogeissa. Huomasin harmikseni, että Hesarin viimekesäisessä arviossa kriitikko Antti Majander kutsuu kirjaa ”kesän varmaksi lukunautinnoksi”, mutta jättää suomentajan tyystin mainitsematta. Se on nolo kömmähdys ja suomentajan työn ylenkatsomista.\nSuomennos ei pulpahda tyhjästä. Ilman suomentajan työtä ”kesän varma lukunautinto” olisi jäänyt kokematta. Tämä on ihan perusasia, joka suomennettua kirjallisuutta arvostelevan (ja arvostavan?) kannattaisi muistaa.


Download "11.9.2013 tekniikka- ja ympäristötalon kansliassa, Valtakatu 33, 45700 Kuusankoski"\n1 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Aika klo 16:30-18:55 Paikka Läsnä Tekniikka- ja ympäristötalo, Valtakatu 33, Kuusankoski Luettelon mukaan Pykälät Allekirjoitukset Jari Käki puheenjohtaja Matti Tuominen sihteeri Pöytäkirjan tarkastus Allekirjoitukset Vesa Kaarlampi Kirsi Seppälä Pöytäkirja on yleisesti nähtävillä Todistaa tekniikka- ja ympäristötalon kansliassa, Valtakatu 33, Kuusankoski Matti Tuominen hallintopäällikkö\n2 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Osallistujat Jäsenet Käki Jari puheenjohtaja Seppälä Kirsi varapuheenjohtaja Hasari Eine jäsen Kaarlampi Vesa jäsen Koivikko Stefan jäsen Laine Raimo jäsen Saarela Kirsti jäsen Muut Lonka Mirja kaupunginhallituksen edustaja Laurila Julia nuorisovaltuuston edustaja Sorri Ilona nuorisovaltuuston edustaja Ryynänen Tapani esittelijä Friman Hannu esittelijä Tuominen Matti sihteeri Poissa Lehtomäki Maija kaupunginhallituksen edustaja Luotonen Hannu tekninen johtaja Posti Jukka kaupunkikehitysjohtaja\n3 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Sivu 102 Laillisuus ja päätösvaltaisuus Pöytäkirjan tarkastaminen Valio Oy, Tehontie 31, Kouvola, höyrylaitokselle myönnetyn 422 ympäristöluvan rauettaminen 105 Ympäristöluvan myöntäminen Kouvolan kaupungin 424 Sivistystoimelle Yrtinkankaan ampumaurheilukeskuksen toimintaan 106 Ympäristöluvan myöntäminen Baltic Bulk Oy:lle kemikaalien 457 varastointiin ja käsittelyyn 107 Lausunto vesihuolto-osuuskuntien ehdotuksista toiminta-alueiksi Maa-ainesten ottamislupahakemus kiinteistöille ja , LT-Granit Oy 109 Rakennustyön keskeyttäminen kiinteistöllä , 494 Kansakouluntie Kaupunkikehityksen toimialan kuukausiraportti 1-7/ Ilmoitusasiat 497\n4 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Laillisuus ja päätösvaltaisuus Rymla 102 Hallintosäännön 39 :n mukaan avattuaan kokouksen puheen johtajan on todettava läsnä olevat sekä missä ominaisuudessa ku kin on läsnä. Lisäksi puheenjohtajan on todettava kokouksen lail lisuus ja päätösvaltaisuus. Vt. ympäristöjohtajan ehdotus: Puheenjohtaja toteaa läsnäolijat sekä kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden. Rakennus- ja ympäristölautakunnan päätös: Puheenjohtaja totesi kokouksen laillisesti koolle kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi.\n5 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Pöytäkirjan tarkastaminen Rymla 103 Vt. ympäristöjohtajan ehdotus: Lautakunta va lit see tä män ko kouk sen pöy tä kirjan tar kas ta jiksi Vesa Kaarlammen ja Kirsi Seppälän. Rakennus- ja ympäristölautakunnan päätös: Päätösehdotus hyväksyttiin.\n6 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Valio Oy, Tehontie 31, Kouvola, höyrylaitokselle myönnetyn ympäristöluvan rauettaminen 2133/ /2013 Rymla 104 YMPÄRISTÖLUPA Kouvolan kaupungin rakennus- ja ympäristölautakunta on kokouksessaan myöntänyt Kouvola Valio Oy:lle ympäristöluvan höyryvoimalan rakentamiselle ja toiminnalle Kouvolan kaupungin Tornionmäen kaupunginosaan, kiinteistötunnus , osoitteeseen Tehontie 31. Höyryvoimala, jota lupa koskee, on purettu ja poistettu käytöstä vuonna Ympäristöluvan höyrylaitos on toimittanut enintään 15 t/h höyryä, höyrynpaine on ollut enintään 10 bar. Laitoksen varapolttoaineena on ollut käytössä kevyen polttoöljyn säiliö. Säiliö oli tilavuudeltaan 25 m3 oleva kaksivaippainen suoja-altaassa oleva maanpäällinen säiliö. Ympäristölupa on myönnetty toistaiseksi voimassaolevana. Luvassa ei ole annettu määräyksiä toiminnan lopettamisesta. ILMOITUS TOIMINNAN LOPETTAMISESTA Janne Sahlstein Valio Oy:lta on ilmoittanut sähköpostilla, että höyryvoimala on poistettu käytöstä ja purettu ASIAN KÄSITTELY Ympäristönsuojelulain 57 :n 2 momentin mukaan ympäristöluvan raukeaminen on käsiteltävä soveltuvin osin kuten lupahakemus. Ympäristöluvan raukeamisesta on kuulutettu Kouvolan kaupungin ilmoitustaululla Asiassa ei jätetty muistutuksia tai mielipiteitä. Luvan raukeamisesta on pyydetty lausuntoa Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselta. ELY-keskus ei nähnyt tarvetta lausua asiasta. Entisellä höyrylaitoksella on tehty tarkastus Valio Oy:n Janne Sahlsteinin ja Tehokeskuksen Kai Rauhamäen kanssa. RAKENNUS- JA YMPÄRISTÖLAUTAKUNNAN RATKAISU YMPÄRISTÖLUVAN RAUKEAMISESTA Ympäristönsuojelulain 57 :n 1 momentin kohdan 1 mukaan luvan myöntänyt viranomainen voi päättää, että lupa raukeaa, jos toiminnanharjoittaja ilmoittaa, että toiminta on keskeytetty pysyvästi. Janne Sahlstein Valio Oy:lta on ilmoittanut toiminnan loppuneen ja että kyseessä oleva höyryvoimala on purettu vuonna Tarkastuksella käytiin läpi höyryvoimalan purkamiseen ja\n7 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta öljysäiliön poistamiseen liittyviä asioita. Voimala ja öljysäiliö on purettu ja myyty vuonna Valio Oy:n pohjavedenottamo on tontteineen myyty vesilaitokselle. Myös maakaasun tulo höyryvoimalan paikalle on lopetettu. Mikäli myöhemmin ilmenee Valio Oy:n höyryvoimala toiminnasta aiheutuneen maaperän tai pohjaveden pilaantumista, voidaan yhtiö edelleen velvoittaa selvittämään pilaantuneen alueen laajuus ja tarvittaessa puhdistamaan maaperä tai pohjavesi. Pilaantumisen aiheuttaja on vastuussa aiemmista pilaamisistaan, vaikka toiminta olisi jo päättynyt (YSL 75 ja 77 ). Jos lupa ei sisällä riittäviä määräyksiä toiminnan lopettamiseksi tarvittavista toimista, lupaviranomaisen on ympäristönsuojelulain 90 :n mukaan annettava tätä tarkoittavat määräykset. Valio Oy:lle ei toiminnan lopettamisen johdosta katsota tarpeelliseksi antaa määräyksiä. KÄSITTELYMAKSU Päätös on maksuton. PÄÄTÖKSESTÄ TIEDOTTAMINEN Päätös toimitetaan kirjallisena Valio Oy:lle ja sähköpostitse Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle. Ilmoitus päätöksestä toimitetaan sähköpostitse toiminnan sijoituspaikan nykyiselle toimijalle (Tehokeskus) Kai Rauhamäen kautta. Päätöksestä kuulutetaan Kouvolan kaupungin ilmoitustaululla. MUUTOKSENHAKU Tähän päätökseen saa hakea muutosta valittamalla Vaasan hallinto-oikeuteen. Valitusosoitus on liitteenä. Lisätietoja: Maria-Pia Karppela vs. ympäristötarkastaja p , maria-pia.karppela(a)kouvola.fi Ympäristöpäällikön ehdotus: Rakennus- ja ympäristölautakunta päättää ympäristönsuojelulain 57 :n nojalla, että Valio Oy:n höyrylaitokselle Kouvolan kaupungissa, osoitteessa Tehontie 31 (Rn:o ), myönnetty ympäristölupa raukeaa, koska toiminnanharjoittaja on ilmoittanut toiminnan lopettamisesta ja toiminnan on todettu loppuneen. Rakennus- ja ympäristölautakunnan päätös: Päätösehdotus hyväksyttiin.\n8 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Ympäristöluvan myöntäminen Kouvolan kaupungin Sivistystoimelle Yrtinkankaan ampumaurheilukeskuksen toimintaan 18/ /2013 Rymla 105 ASIA Päätös ympäristönsuojelulain 35 :n mukaisesta lupahakemuksesta. Päätös ympäristönsuojelulain 101 :n mukaisesta hakemuksesta aloit taa toiminta mahdollisesta muutoksenhausta huolimatta. LUVAN HAKIJA Kouvolan kaupunki, Sivistystoimi Torikatu 10, PL KOUVOLA Yhteyshenkilöt: Ismo Korhonen, puh , ismo.korhonen(a)kouvola.fi Hannu Koverola, puh , hannu.koverola(a)kouvola.fi LAITOKSEN TOIMINTA JA SIJAINTI Lupahakemus koskee Kouvolan kaupungin Valkealan kylässä, Jun no lantien läheisyyteen, kiinteistölle Rno suunniteltua Yr tin kankaan ampumaurheilukeskusta. Kyseessä on uusi toiminta. Luvan ha ki ja omistaa tilan. Lupaa haetaan toistaiseksi voimassaolevaksi. Am pu ma ra tahank kee seen kuuluu kuusi haulikkoampumarataa, kaksi hir vi ra taa, yksi luodikkorata ja practical-pistooliampumarata. LUPAVELVOLLISUUS Ulkona sijaitsevalla ampumaradalla on oltava ympäristölupa ym pä ris tönsuo je lu ase tuk sen 1 :n kohdan 14 a) mukaan. LUPAVIRANOMAINEN Kunnan ympäristönsuojeluviranomainen käsittelee ulkona sijaitsevan ampu ma ra dan ympäristölupahakemuksen ympäristönsuojeluasetuksen 7 :n kohdan 14 a) mukaan. HAKEMUS Hakemuksen vireilletulo ja tausta Hakemus on saapunut Kouvolan kaupungin ympäristöpalveluihin Lisäselvityksiä hakemukseen on saapunut 28. ja sekä 2. ja Ampumaradan suunnittelu Yrtinkankaalle on käynnistynyt v Koeammunnat ja niiden yhteydessä melumittauksia tehtiin jo vuonna 2006 ampumaradan paikan esiselvityksen yhteydessä ympäristöpalvelujen\n9 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta toimesta ja tehtiin uudet mittaukset. Ensimmäinen ympäristölupahakemus ampumaradan perustamisesta jätettiin Hakemuksen käsittelyn yhteydessä tuli ilmi, että ampumarata-alue oli suunniteltu siten, että alueen luontoarvoista liito-oravalle ja luonnontilaiselle uomalle olisi voinut aiheutua haittaa. Myös melumallinnuksen tulosten mukaan ampumamelun ohjearvot olisivat voineet lähimmillä asuin- ja loma-asuinkiinteistöillä ylittyä. Ampumaradan suunnittelun ja hakemuksen käsittelyn aikana pidettiin neuvotteluita hakijan kanssa sekä Kaakkois-Suomen ELY-keskuksen kanssa. Asian valmistelua varten saatiin lisäselvityksiä mm. melun leviämisen osalta (koeammunnat ja melumittaukset hakijan/ramboll Oy:n toimesta) sekä maaperän ja pintavesien suojaamisesta. Hakemuksen ja siitä saapuneiden muistutusten johdosta järjestettiin koeammunnat ja melumittaustilanne ja samalla kuulemistilaisuus lähimmillä asunnoilla ja loma-asunnolla Tilaisuuteen kutsuttiin muistutuksen tehneet. Rakennus- ja ympäristölautakunnan katselmus koeammuntojen ja melumittauksen yhteydessä järjestettiin lähimmillä asunnoilla ja loma-asunnolla Paikalla oli myös asukkaita. Kouvolan kaupungin yleiskaavoitus lausui annetussa lausunnossaan Majalammen rannan käytöstä mm. seuraavaa: Majalammen ranta on Etelä-Valkealan rantayleiskaavassa merkitty MU-alueeksi. Lausunnossa todetaan, ettei ampumaradan rakentaminen vaaranna Etelä-Valkealan rantayleiskaavan toteutumista, koska Majalammen rannat säilyvät edelleen rakentamattomina ja Majalammen alue on edelleen käytettävissä ulkoiluun ja virkistykseen. Nyt jätetty hakemus korvaa toimitetun hakemuksen. Am pu mara dan sijaintia on muutettu ja melusuojauksia esitetty lisää aikaisempaan näh den. Ampumaradan sijoituksen muutoksella saatiin myös vai ku tuk set luonnontilaiseen uomaan ja liito-oravaan pienemmäksi ai kai sem paan hakemukseen nähden. Lupatilanne Toiminnalla ei ole aikaisempia lupia. Sijaintipaikka ja sen ympäristö Toiminta-alue sijaitsee Valkealan kylässä, Majalammen eteläpuolella. Alueel le liikennöidään Lönnintien ja Junnolantien kautta. Kiinteistön ko ko on 129,9 ha, josta ampumaratatoimintaan käytetään 26,6 ha. Alue on Kymenlaakson maakuntakaavassa merkitty erityisalueeksi kan sal li sen tason ampumaradan perustamista varten. Alue on pääosin ta lous met sää ja sen suot ovat ojitettuja. Alueella on tehty metsähakkuita. Hau lien putoamisalueen ulkoreunasta on n. 260 m etäisyys Ma ja lam peen, josta vedet purkavat edelleen länteen Pieneen Majalampeen ja edel leen Antunojaan ja Lintjärveen. Etäisyys lähimpään asutukseen on asu tus ta lähimmältä ampumapaikalta n. 1,9 km luoteeseen (Erkkilä, Ma tik ka) ja\n10 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta loma-asutukseen pohjoiseen (Kiviharjunkuja) n. 2,3 km. Alue ei ole pohjavesialuetta. Lähin pohjavesialue (Korkiakangas) si jait see n. 3 km:n päässä. Myös lähin Natura-alue (Somuranmäki) sijaitsee 3 km:n päässä. Suunnitellun ampumaradan alueen päämaalaji on mo ree ni ja kallion pinta on lähellä maanpintaa. Majalammen ympäristöstä poh joi seen päämaalajina on turve. Alueelta on tehty luontoselvitys. Luontoselvityksen mukaan alueen huomion ar voi set luontokohteet ovat keskiosastaan luonnontilainen puro, jo ka kulkee selvitysalueen lounaiskulmasta Majalampeen. Koska puron uo ma on tältä kohden luonnontilainen, on se vesilain 17a :n mukainen koh de. Puron uoman luonnontilaan ei kuitenkaan ampumarataa ra ken net taes sa tarvitse kajota. Majalammen itäpuolella sijaitsee melko pienialainen, puustoltaan luon nonti lai sen kaltainen metsäkuvio. Kuvio poikkeaa ympäristön hoi de tuis ta talousmetsistä, ja se olisi suositeltavaa säilyttää. Tämä alue ei ole suun nitel lul la ampumaradalla. Luontoselvityksen mukaan Majalammen vesistön suojaaminen haulien ja luotien haitta-aineilta on tärkeää alueella esiintyvän viitasammakon ja mah dol li ses ti myös sirolampikorennon takia. Liito-oravan papanoita ha vaittiin muutamissa paikoissa ja ruokailupuita alueen koillisosassa. Alu eel la jo tehtyjen metsähakkuiden takia on epävarmaa, riittävätkö jäljelle jää neet metsäalueet täyttämään liito-oravan elinaluevaatimukset. Lii to-ora val le mahdollinen, pieni, elinympäristö havaittiin luonnontilaisen uo man läheisyydessä. Tähän alueeseen ei kuitenkaan tarvitse am pu ma ra taa rakennettaessa kajota. Toiminnan kuvaus Hankkeen tavoitteena on rakentaa kansallisen tason am pu ma ur hei lu keskus, jossa harrastetaan haulikko- ja luotilajien ampumaurheilua, har joi tellaan kilpailutoimintaa varten ja järjestetään lähinnä kansallisia kil pai lu ja. Lisäksi suoritetaan hirviammuntakokeita ja koh dis tus am mun to ja. Tulevasta ampumatoiminnasta vastaa Kouvolan Urheiluampujat ry. Alueelle rakennetaan kuusi haulikkorataa, joista reunimmaiset ovat trap-ra to ja ja neljä näiden välistä rataa ovat yhdistelmäratoja trap/skeet. Skeet-ra doil la on kahdeksan ampumapaikkaa eri suuntiin. Suunnat ovat täs sä tapauksessa noin luoteesta pohjoisen kautta koilliseen. Trap-ra doil la ammutaan suoraan eteenpäin, miltei pohjoiseen. Alueelle rakennetaan seuraavat luotiaseradat: Kaksi 100 m:n hirvirataa sekä 100 m:n luodikkorata ja kolme practical-pistooliampumarataa. Hirvija luodikkoradoilta am mu taan suoraan eteenpäin, tässä tapauksessa miltei pohjoiseen. Kolmella rakennettavalla prac ti cal-radalla ammutaan kolmeen suuntaan: takavallia kohden (n. poh joi nen) ja molempiin sivuvalleihin (n. länsi ja itä). Kaikki rakennettavat radat on mitoitettu ope tus mi nis te riön liikuntapaikkajulkaisun ohjeiden mukaisesti ja ne täyt tä vät myös lajiliittojen sääntövaatimukset.\n11 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Toiminta-ajat ovat hakemuksen mukaan arkisin klo 8-21 ja sunnuntaisin klo 12-21, kilpailupäivinä klo Toiminta keskittyy kesäkauteen siten, että n. 70 % toiminnasta tapahtuu tou ko-syys kuus sa. Toiminnan ollessa suunnitellussa laajuudessaan, sa vi kiek ko ja arvioidaan ammuttavan noin kpl vuodessa ja luotilaukauksia olevan kpl vuodessa. Haulikkoradoilla on ampumapaikat ja -katokset sekä maanalaiset kiekonheitinsuojat. Luotiradoilla on ampumasuojat, näyttö- ja taulusuojat sekä sivu- ja taustavallit. Lisäksi rakennetaan toimisto- ja varastorakennus, pysäköintialueita, sisäiset liikenneväylät, jätteenkeräyspisteet, valaistusta ja kuivakäymälät hankkeen käynnistysvaiheessa. Haulikkolajien savikiekot ja luotilajien taulut varastoidaan varastorakennukseen ja siirretään suorituspaikoille tarpeen mukaan. Tulotien alkupäähän rakennetaan lukittava portti ja toimistorakennuksen läheisyyteen infotaulu. Hakemukseen saadussa lisäselvityksessä todetaan mm. - Vuo sit tain n. 100 päivän aikana ammutaan laukausta/d. Kilpai lu päi vi nä ammutaan n laukausta/d. - Haulikkoradalla käytetään pääsääntöisesti.12 kaliiperista haulikkoa. hirviradoilla yleisin on 7,62 kaliiperinen kivääri ja luodikkoradalla 5,7 kaliiperinen ase. Practical ammunnassa käytetään kaliiperiltaan 9 ja 10 mm sekä.38,.44 ja.45 pistooleita. - Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa on tarkoitus rakentaa neljä läntisintä haulikkorataa. Lupaa haetaan kuitenkin täydessä laajuudessa olevalle toiminnalle. - Kansallisia kilpailuja järjestetään lisäselvityksen mukaan noin kerran kolmessa vuodessa. Paikallisia kilpailuja järjestetään vuosittain. Harjoitusleirejä pyritään järjestämään etenkin nuorisotoiminnassa. - Ratamaksulaitteet "valvovat" ammuttujen kiekkojen määrää ja radan auki ollessa siellä on valvoja paikalla. Kivääriradalla elektroniset ratalaitteet laskevat ammuttujen laukausten määrää ja lisäksi pidetään harjoituskirjaa. - Alue aidataan tärkeimmiltä kohdilta ja puomit asen ne taan kulku-urille. Maastossa käytetään maastomerkintöjä ja lip pu ja. Tarvittavilta osin käytetään kameravalvontaa. Haulikkoradan rakentaminen ja rakenne Haulikkoampuma-alue, johon ampumapaikat sijoitetaan, rakennetaan leikkaa mal la ja pengertämällä irtomaakerroksia ja osittain kalliota. Am puma-alu een koko on noin 50 m x 350 m. Kukin kuudesta am pu ma pai kas ta tasataan likimain vaakasuoraksi, mutta vierekkäiset am pu ma pai kat voivat olla keskenään jossain määrin eri korkeusasemassa. Am pu ma paik ko jen alustavat korkeusasemat ovat m. Vertailuna, Ma ja lam men pinta on tasolla +75,2 m. Alueen pinta nurmetetaan pö lyä mi sen estämiseksi, jotta pöly ei häiritse aseiden toimintaa.\n12 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Ampuma-alueen edessä on ampumasuunnassa noin 70 m leveä kiek ko jen ja haulien putoamisalue, josta poistetaan puut ja pensaat, mutta maa pe rän humuskerros säilytetään ennallaan. Kiekkojen pu toa mis alu een takana ja sivupäädyissä on maarakenteinen valli, jolla vai men ne taan ampumamelun leviämistä ympäristöön. Vallin harjakorkeus on itä pää dys tä +94 m, keskeltä +96 m ja länsipäädystä +99 m. Joten am pu ma paik kaan nähden vallin korkeus on 9-12 m. Pääosa hauleista putoaa ampumapaikkojen ja vallin väliselle alueelle. Vallin taakse noin 250 m etäisyydelle ampumapaikoista ulottuu suo ja-alue, johon kauemmaksi lentävät haulit viimeistään putoavat. Alue säi ly te tään pääosin luonnontilaisena, mutta suurimmat puut poistetaan ai na kin ampumapaikkojen puoleisesta osasta aluetta. Ampumapaikoille rakennetaan betoniset ruudut ampumasuoritusta var ten. Trap-radoille rakennetaan ampumakatokset, jotka voivat olla siir ret tä viä. Ampumapaikkojen taakse rakennetaan kevytrakenteiset tuo ma ri ko pit, joihin sijoitetaan myös kiekkojen heiton automatiikka. Energian ja veden käyttö Alue liitetään sähköverkkoon. Energiaa kuluu rakennusten ja ul ko aluei den valaistukseen, huoltotoimintaan sekä kiekonheitinlaitteisiin. Alue valmistaudutaan liittämään paikallisen vesiosuuskunnan vesijohto- ja viemäriverkkoon, jonka liitospaikka on n. 2,7 km etäisyydellä, Lön nin tiel lä. Toiminnan alkuvaiheessa alueelle rakennetaan kuivakäymälöitä ja käyttövesi tuodaan paikalle erityisjärjestelyin. Jätehuolto Ampumaratatoiminnasta syntyy yhdyskuntajätettä ja patruuna- ja sa vi kiekko jen pakkausten ja taulujen pahvijätettä, savikiekkojen sir pa le jä tet tä ja käytettyjä patruunoita. Sirpaloituneet kiekot valmistaudutaan pois ta maan määräajoin. Yhdyskuntajätteen osalta liitytään järjestetyn jätteenkuljetuksen piiriin. Savi kiek ko jä te kuljetetaan jätekeskukseen ja käytetyt patruunat kier rä te tään. Jätteitä varastoidaan konteissa. Paikalle hankitaan kontti, johon pat ruu nat puristetaan ja toimitetaan Keltakankaan jätekeskukseen. Toiminnassa käytetään hakemuksen lisäselvityksen mukaan ekologisia savikiekkoja. Liikenne ja päästöt ilmaan Liikennöinti alueelle tapahtuu Lönnintien ja Junnolantien kautta. Am pu mara ta kiin teis töl lä on tieoikeus Junnolan yksityistiehen. Toiminnan ke hit tyessä Junnolantien tierakenteita joudutaan parantamaan kan ta vuu den osalta ja rakentamaan ajoneuvojen kohtaamispaikkoja. Liikenne on pää asias sa henkilöautoliikennettä n. 20 autoa/d. Kilpailuja järjestetään muu ta mia vuodessa, joiden aikana liikennettä on enemmän. Luo ti ra to jen käyttäjille rakennetaan oma paikoitusalue, johon liikennöidään hau lik ko ra to jen eteläpuolelta. Liikenteen ohjaamiseksi Lönnintien ja Jun no lan tien kautta\n13 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta asennetaan opasteita. Tien kunnosta vastaa tienhoitokunta. Tien pölyämistä voidaan estää esim. suolaamalla. Metsähukalantien sulkemisesta puomilla on keskusteltu aikaisemman ympäristölupahakemuksen yhteydessä Metsähukalan yk si tyis tie osuus kunnan sekä maanomistajan ja toiminnanharjoittajan edus ta jan kesken. Puomi estäisi kulkemisen ampumaradalle Met sä hu ka lan tien kautta ja ohjaisi liikenteen oikeaa, Junnolantien reittiä. Päästöt ilmaan ovat hakemuksen mukaan aseiden ruutikaasuja. Päästöt maaperään, pohjaveteen ja vesistöön ja niiden estäminen Maaperään ja pohjaveteen kohdistuvia ympäristöriskejä ovat haulit ja luodit, joiden merkittävin haitta-aine on lyijy. Alueella maaperä on tiivistä moree nia ja kallio lähellä maanpintaa, jolloin varsinaista pohjavettä ei muodos tu. Tämän vuoksi myöskään erityisiä päästöjä maaperään tai poh ja veteen ei muodostu, vaan pääosa vesistä kulkeutuu pin ta va lun ta na rakennettaviin selkeytysaltaisiin. Myöskään vesistöön ei ha ke muk sen mukaan pääse suoria päästöjä selkeytysaltaiden toimiessa. Metallit kulkeutuvat veden mukana sekä liuenneena, että hie no ai nek ses sa. Veden keräys ja tarvittaessa käsittely estävät metallien kul keu tu mi sen ampumarata-alueelta ympäristöön. Alueella muodostuvat vedet ke rä tään laskeutusaltaisiin hyödyntäen luonnollisia virtauksia, maaston luon tais ta muotoa ja pintaojituksin. Ulkopuolelta virtaavat vedet voi daan ohjata ampumarata-alueen ohi ojituksin ja olemassa olevia uomia kään täen. Haulikkoradat Haulikkoratojen alu eel la maaperän suojaus on yhdistelmä haulien laskeuma-alueen pie nen tä mis tä ja suolle ampumisen välttämistä ampumapaikkojen si joit te lul la sekä vesien hallintaa. Haulien leviämisaluetta rajataan meluvallien avulla. Maaperän pintakerros voidaan hakemuksen mukaan tulkita am pu ma rata-alu eel la ratarakenteeksi, jonka kuormitus ei ole maaperän pi laan tu mista. Majalammen lähiympäristö ja sen pohjoispuolinen alue on suota. Haulik ko ra ta on sijoitettu siten, että vältetään haulien ropina suo alu eel le. Maaperää haulien laskeuma-alueella ei muokata tarpeettomasti. Sir pa loitu neet kiekot valmistaudutaan poistamaan määräajoin. Maan pinnoitusvaihtoehtoa on tarkasteltu haulikkoradan osalta, mutta se vaatisi mittavia maansiirtotöitä alueen kivikkoisuuden ja puuston vuok si, eikä vaihtoehto ole realistinen. Haulikkorata-alueen osalta massanvaihto ei hakemuksen mukaan ole tarpeen kuormituksen vähentämiseksi, mikäli haitta-aineiden kul keu tu mi nen pintavesien mukana estetään. Toiminnan päätyttyä maaperän pin ta ker ros tulee puhdistaa. Veden käsittely haulikkoradoilla perustuu kahteen erilliseen altaistoon, jotka rakennetaan Majalammen eteläpuolelle, alavalle alueelle. Al tais to ja rakennetaan kaksi, koska pintavalunnan suunnat näin edellyttävät.toiseen\n14 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta altaistoon johdetaan myös luotiaseradoilta kertyvät vedet. Al tais to koostuu kahdesta altaasta. Ensimmäiseen altaaseen laskeutuu no peas ti laskeutuva, karkea kiintoaines ja siihen sitoutunut lyijy. Toisen al taan tilavuus on suurempi ja altaan purkupäässä on m leveä suo to penger. Toinen allas levenee purkupäähän kohti. Altaat on mi toi tet tu valuma-alueen sateesta ja lumien sulamisesta muodostuvalle ve si mää räl le huomoiden virtauksen riittävä hidastuminen altaissa. Suo to pen ke reen jälkeen vesi kerätään poisto-ojaan, josta vesi virtaa Ma ja lam peen. Luotiradat Luotiradoilla luodit iskeytyvät pienelle alueelle radan taustavalliin. Iskemäalueen taakse valliin rakennetaan tiivis maakerros tai keinotekoinen tiiviste, jota pitkin vedet valuvat reunaojaan, jonka veden laatua tarkkaillaan ja tarvittaessa toimitaan vastaavasti kuin haulikkoradoilla. Pintavesien tarkkailu Pintavesien laatua tarkkaillaan ottamalla valumavesistä näytteitä ja ana lysoi mal la pudonneiden haulien mahdollisia vaikutuksia valumavesien laatuun. Valumavesien hallintaa varten rakennetaan kaksi kaksiosaista altaistoa, jo ihin alueen pintavedet johdetaan, ja joissa vedet selkeytyvät. Näytteet ote taan altaistojen ensimmäiseen altaaseen tulevasta vedestä ja toisesta altaasta pois tu vas ta vedestä. Hakemuksen liitteenä olevassa tarkkai lu oh jel mas sa on esitetty, että vesinäytteistä analysoidaan happi- ja kiinto ai ne pi toi suus, sähkönjohtavuus ja ph sekä lyijyn, antimonin, kuparin, nikkelin ja ar see nin kokonaispitoisuudet. Taustapitoisuudet selvitetään ennen toiminnan alkamista. Toiminnan käynnis tyt tyä otetaan näytteet puolen vuoden ja vuoden päästä. Mikäli muutoksia taus ta pi toi suuk siin ei ole havaittavissa, jatketaan tarkkailua vuoden vä lein. Mikäli vaikutuksia veden laadussa havaitaan, selvitetään tar vit taes sa keinot pitoisuuksien alentamiseksi. Yhtenä keinona on esim. ad sorb tiora e mas san käyttö haitta-aineiden sitouttamisessa sekä hiek kasuo da tuk seen yhdistetty aktiivihiilisuodatus. Hakemukseen saadussa lisäselvityksessä ilmoitetaan, että laskeutusaltaiden pohjalle kertyvän lietteen paksuutta tarkkaillaan ja lie te poistetaan kaivamalla, kun lietepaksuus on n. 30 cm. En nen lietteen poistamista, siitä otetaan näyte, josta analysoidaan seu raa vien metallien kokonaispitoisuudet: lyijy, antimoni, kupari, nikkeli ja arseeni. Liete toimitetaan hakemuksen mukaan hait ta-ai ne mää ris tä riippuen esim. Kymenlaakson Jäte Oy:lle tai Ekokem Oy:lle. Tarkkailutulokset toimitetaan vuosittain valvontaviranomaiselle. Melu Toiminnasta on tehty melumallinnukset haulikon ja kiväärin ai heut ta mal le melulle ampumaradan lähialueella. Yhteenvetona me lu mal lin nuk ses ta hakemuksessa esitetään, että suunnitelman mukaisella am pu ma ra dan sijainti- ja meluvalliratkaisulla päästään ohjearvot täyttävään ti lan tee seen sekä asuin- että loma-asuntojen osalta. Lisäksi lähimpien kiin teis tö jen pihapiirissä on mitattu haulikoiden ja kiväärien melua.\n15 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Haulikkoratojen melumallinnus Neljän läntisimmän radan rakentamisen yhteydessä ra ken ne taan meluvallin osat A (läntisin) ja B (keskimmäinen) sekä 5 m korkeat sei näkkeet ratojen 2,3,4 ja 5 (skeet-ratoja) väleihin. Skeet 4- ja trap 5 ja 6-radat toteutetaan myöhemmässä vai hees sa, jolloin rakennetaan valli C (itäisin). Ohjearvovertailussa tulee ottaa huomioon laskentamallin tarkkuus, joka on arvioitu olevan lähimpien asuintalojen ja loma-asuntojen kohdalla ±5 db. Mallinnuksen tulokset, kun käytössä on alkuvaiheen 4 läntisintä rataa: Vakituisella asutuksella mallinnetut melutasot (LAimax) alittavat las ken taepä var muus huomioiden ohjearvon 65 db. Koillispuolen lähimmän loma-asun non kohdalla mallinnetut melutasot (LAimax ) ovat noin 60 db, eli laskentaepävarmuus huomioiden ohjearvon 60 db tasalla. Suu rim mat melutasot aiheutuvat ammuttaessa skeet-radoilla am pu ma pai koil ta 1. Pohjoispuolen lähimmän loma-asunnon (Kiviharjunkuja) koh dal la melutasot (LAimax) ovat alle 60 db, laskentaepävarmuus huo mioi den ohjearvon tasalla. Muiden loma-asuntojen luona melutaso alittaa oh je arvon 60 db. Mallinnuksen tulokset, kun käytössä kaikki 6 rataa: Vakituisella asutuksella mallinnetut melutasot (LAimax) alittavat las ken taepä var muus huomioiden ohjearvon 65 db. Koillispuolen lähimmän loma-asun non kohdalla mallinnettu melutaso (LAimax) on noin 60 db, eli las ken ta epä var muus huomioiden ohjearvon 60 db tasalla. Pohjoispuolen lähimmän loma-asunnon (Kiviharjunkuja) kohdalla me lu ta so (LAimax) on alle 60 db, laskentaepävarmuus huomioiden oh je ar von puitteissa. Muiden loma-asuntojen luona melutaso alittaa ohjearvon 60 db. Hakemuksen melumallinnusraportissa on mainittu, että vaikka lau kaus äänien mallinnettu enimmäisäänitaso kahden yksittäisen loma-asunnon kohdal la on lähellä 60 db, on mallinnustulosten ja mittaustulosten ver tai lus sa havaittu, että 70-80% laukausten mitatuista äänitasoista on las ket tu ja tasoja alhaisempia. Melumallinnusraportin mukaan esitetyillä melusuojausratkaisuilla pääs tään ohjearvot täyttävään tilanteeseen ympäristön asuin- ja lo ma ra ken nuk sil la. Meluvallien ja ampumapaikkojen korkeustasoja voidaan tar vit taes sa muuttaa kunhan ampumaratojen ja meluvallien ylätason kor keus erot pysyvät esitettyjen mitoitusten mukaisina. Luotiratojen melumallinnus Luotiratojen melumallinnuksessa tutkittiin kahta vaihtoehtoa: suun ni tel maa ja Suunnitelmassa Hirvi- ja luo dik ko ra to jen korko on n. +86 m ja sivu- ja taustavallien korko n m, jo ten vallin korkeus on 7-9 m. Practical-radat ovat korossa +80 ja vallit +84, joten vallin korkeus on 4 m. Ampumasuunta 358.\n16 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta Suunnitelman mukaan ratoja käännettiin 8.5. suunnitelmasta 15 myötäpäivään, ampumasuuntana nyt 13. Hirvi- ja luodikkoratojen taus ta- ja sivuvallien yläpinta mallinnettiin tasoon +93 m, muutoin kor keusase mat säilyivät ennallaan. Vallin korkeus olisi siis 7m. Ohjearvovertailussa tulee ottaa huomioon laskentamallin tarkkuus, joka on arvioitu olevan lähimpien asuintalojen ja loma-asuntojen kohdalla ±5 db suunnitelman mukaisessa tilanteessa kaikki luotiratojen me lu tasot ovat alle 60 db ympäristön asuin- ja lomarakennuksilla. Practical -radoil ta ammuttaessa alitetaan ohjearvo 60 db kaikkien lo ma-asun to jen kohdalla ja 65 db kaikkien vakituisten asuntojen kohdalla suunnitelman mukaisessa mallinnustilanteessa hirvi- ja luo dik kora doil ta ammuttaessa taustavallit rajoittavat tehokkaasti melun le viä mis tä suoraan pohjoiseen. Sivuvallien pohjoispäistä melu pääsee le viä mään pidemmälle. Kaikkien vakituisten asuintalojen kohdalla alitetaan oh je ar vo 65 db. Pohjoispuolen lähimmän loma-asunnon (Ki vi har jun ku ja) kohdalla hirvi- ja luodikko-ratojen melutasot ovat ohjearvovertailun mu kaan ohjearvon 60 db tasalla (laskentaepävarmuus huomioiden), vaik ka kin mallinnettu melutaso on alle 60 db. Muiden loma-asuntojen koh dal la melutasot alittavat ohjearvon 60 db. Vaihtoehtona suunnitelmalle tarkasteltiin radan kääntämistä (suun ni tel ma ) 15 astetta myötäpäivään, jolloin hirvi- ja luo dik kora to jen taustavalliin riittää matalampi taustavalli (yläpinta laskettiin ta sol le +93). Tällöin meluvyöhykkeet leviävät pidemmälle pohjoiseen kuin suunnitelman tilanteessa, mutta kivääriratojen melu suun tau tuu pohjoisen loma- asunnon (Kiviharjunkuja) ja koillispuolen asutuksen (Ot tola, Metsäranta, Mikkola, Peltola, Mäntylä) väliin. Myös tällä ra ta jär jes te lyl lä päästään mallinnuksen mukaan hyväksyttävään me lu ti lan tee seen, eli kaikki asuin- ja lomarakennukset ovat 60 db meluvyöhykkeen ul ko puo lel la. Hakemukseen saadussa lisäselvityksessä on ilmoitettu, että luotiradat rakennetaan suunnitelman 8.5. mukaisesti. Melumittaukset Ampumaradan perustamisen tiimoilta on tehty koeammuntoja ja me lu mittauk sia siten, että Kouvolan Urheiluampujien edustajia on ollut ole te tuil la ampumapaikoilla maastossa ampumassa tulevaan am pu ma suun taan. Samaan aikaan ampumamelua mitattiin Kiviharjunkujan lo ma-asun nol la ja vakituisen asutuksen osalta kiinteistöjen Erkkilä ja Ma tik ka (=Lönni) läheisyydessä. Mittausten aikaan on ammuttu nykyiseltä maan pin nal ta, ilman meluntorjuntarakenteita. Ammunnat on tehty radan ai em man (hakemus ) sijoitussuunnitelman mukaisesti. Hakemuksen mukaan Kouvolan ympäristöpalvelut suoritti koe am mun to jen melumittauksia vuoden 2006 kesäkuussa ja 2011 marraskuussa. Ha kemuk sen mukaan melutasot ovat olleet merkittävästi pienempiä kuin aikaisemman radan sijoittelun melumallinnuksessa laskennallisesti saa dut arvot ja ampumamelun ohjearvot. Kouvolan kaupungin ympäristönsuojelun mukaan kuitenkin osa mit taus tu-\n17 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta lok sis ta ylitti ohjearvot. Karkea yhteenveto melumittauksien tuloksista/ohjearvojen ylityksistä yk sit täis ten laukausten osalta: Syksy 2011 ylityksiä Lönnissä (mittauksen teki Kouvolan ym pä ris tönsuo je lu) Kevät 2012 ylityksiä Kiviharjunkujalla etenkin kivääri (Mittauksen suo ritti hakija/ramboll) Kesällä 2012 yhteislaukaukset (haulikko+kivääri/ haulikko+haulikko) ylit tää Kiviharjunkujalla. (Mukana asukkaita/silloin muistutuksen tehneitä, mittaus Kouvolan ym pä ris tön suo je lu) Syksy 2012 kaikki paitsi pistooli ylittää Kiviharjunkujalla. (Rakennus- ja ympäristölautakunta ja asukkaat mukana, mittaus ym pä ris tön suo je lu, säätila sumuinen.) Mittauksien aikana todettiin, että jos kiväärissä käytetään ää nen vai men ninta, vaimentaa se melua etenkin Lönnin suuntaan, eli sivulle, huo mat ta vasti. Laukausmelutaso voi vaihdella hyvin paljon riippuen säätilasta. Melumittauspöytäkirjat jaetaan oheismateriaalina kokoukseen. Meluntorjuntarakenteet Haulikkoradoille rakennetaan meluvalli jonka harjakorkeus lännessä ja luotees sa (asutuksen suunnassa) on noin 12 metriä ampumatason ylä puo lella, pohjoisessa noin 10 metriä ja idässä noin 9 metriä. Mikäli val leil la ei saavuteta riittävän alhaista ampumamelun ohjearvojen vaa ti mus ten mukaista melutasoa, rakennetaan ampumaratojen väliin melua vai men tavat, noin 5 metriä korkeat väliseinäkkeet (3 kpl) ra ta suun ni tel man mukaisiin paikkoihin. Kivääriradat varustetaan Z-tyypin mukaisilla ampumasuojilla, joissa spektrin mukainen korjausaste C ja jotka rajoittavat tehokkaasti melun le viä misen radan sivuilla (länsi ja itä) ja takana (etelässä). Z-tyypin mu kai ses sa ampumasuojassa on kiinteät ja umpinaiset taka- ja sivuseinät. Poh joi ses sa melua rajoittavat lisäksi ampumaradan vallit. Mikäli ra ken teel li sil la ratkaisuilla ei saavuteta riittävä melua vaimentavaa vaikutusta, ra joi te taan melua aseisiin kiinnitettävillä äänenvaimentimilla. Melupäästöjen tarkkailu Laukausmelua mitataan lähimpien asuin- ja loma-asuinkiinteistöjen pi hoil la ampumatoiminnan käynnistyttyä. Mittausten aikana ammutaan hau lik ko-, hirvi- ja practical-radoilla. Mikäli eri aselajien radat val mis tu vat eri aikoina, mitataan melua ensimmäisen valmistuvan radan lajin ra dal ta. Alustavasti mittauspisteet sijaitsevat vakituisen asutuksen kiinteistöjen Erk ki lä ja Matikka piha-alueilla sekä lomakiinteistön, Kiviharjunkuja, pi halla, joissa ampumamelua on mitattu jo aiemmin. Mittauspisteiden si joit ta mises sa huomioidaan aiemmat mittaukset, jolloin voidaan mah dol li ses ti verrata mittaustuloksia aiempiin tuloksiin. Melumittaukset tehdään Ym päris tö mi nis te riön ohjeen ampumaratamelun mittaamisesta (1999) mu kai sesti. Melumittausraportissa esitetään mm. mittauskohteina olleet aseet ja lau-\n18 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta kaus mää rät, ympäristömelumittausten tulokset (LAimax) ase koh tai ses ti sekä vertailu ohjearvoihin ja lupaehtoihin. Lisäksi esitetään mit taus lait teet, -menetelmät ja olosuhteet. Arvio parhaan käyttökelpoisen tekniikan soveltamisesta Hankkeen suunnitelmien laadinnassa on käytetty "Kansallinen BAT-han ke, parhaat käyttökelposet tekniikat ulkona sijaitsevien am pu ma ra to jen ympäristövaikutusten hallinnassa" - selvitystyön tuloksia ja ko ke muk sia. Lisäksi on huomioitu ohjeet, joita on esitetty Ym pä ris tö mi nis te riön Suomen Ympäristö-oppaassa nro 23/2012 Ampumaratojen ym pä ris tö lu pa. Lisäksi sovelletaan valtakunnallisia ampumaharrastus- ja kilpailutoiminnan toimintatapoja. Toiminnan suunnittelussa on huo mioi tu Opetusministeriön julkaisun nro 87: Ampumarataopas 2005 oh jeet. Arvio toiminnan vaikutuksista ympäristöön Yleinen viihtyisyys ja ihmisten terveys Alue ympäristöineen muodostaa poikkeuksellisen laajan, erämaisen asumat to man ympäristökokonaisuuden Kymenlaakson olosuhteissa, mi kä minimoi yleiseen viihtyisyyteen ja ihmisten terveyteen kohdistuvat hai tal liset vaikutukset. Lyijyllä ja muilla haitta-aineilla ei ole vaikutuksia ul ko puolis ten terveyteen toimittaessa suunnitelmallisesti. Ampumamelu py syy ohjearvojen alapuolella. Luonto, luonnonsuojeluarvot ja rakennettu ympäristö Vaikutukset luontoon ovat normaaleja ampumaratojen aiheuttamia vai kutuk sia. Vaikutukset on minimoitu paikan valinnalla maakuntakaavaa laa dittaes sa. Vesistö ja sen käyttö Etäisyys lähimmältä ampumapaikalta Majalammen rantaan on 520 m ja am pu ma sek to rin ulkoreunasta 260 m. Etäisyys Rapojärveen on noin 3 km. Pintavalumavesien maahiukkasten mukana kulkeutuva lyijy ja muut haitta-ai neet laskeutetaan saostusaltaissa, jolloin niiden vaikutukset ve sis töön ovat pienet. Altaista purkautuvan veden laatua seurataan ja tar vit taes sa ryhdytään toimenpiteisiin liukoisen lyijyn osalta. Ilmaan joutuvat päästöt Ruutikaasujen merkitys on vähäinen. Maaperä ja pohjavesi Vaikutukset maaperään ovat vähäiset, koska maaperä on tiivistä mo ree nia ja kallio on lähellä maanpintaa. Melun ja tärinän vaikutukset Melupäästöt on selvitetty ja todettu olevan hyväksyttävällä tasolla. Tä ri nää ei synny.\n19 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta HAKEMUKSEN KÄSITTELY Tiedottaminen Hakemuksesta on kuulutettu Kouvolan kaupungin ilmoitustaululla Kuulutuksesta on ilmoitettu Kouvolan Sa no mat-sa no maleh des sä Hakemus ja siihen liit ty vät asiakirjat ovat olleet kuulutusaikana nähtävillä Kouvolan kau pun gin Tekniikka- ja ympäristötalon kansliassa. Hakemuksesta on lä het ty tieto kirjeellä naapureille sekä lähimmille asukkaille ja lo ma-asuk kail le. Tarkastukset ja neuvottelut Alueelle on tehty useampi tarkastuskäynti ja osallistuttu koeammuntoihin. Tarkastuksilla ovat käyneet ympäristöpäällikkö Hannu Friman ja ympäristötarkastajat Marleena Naukkarinen ja Katja Kangas. Muistutukset ja mielipiteet Hakemuksen johdosta jätettiin kuusi muistutusta/mielipidettä. Helena ja Pekka Heiramon saapuneessa muistutuksessa esi tetään seuraavaa: Vastustamme ympäristöluvan myöntämistä otsikoidulle am pu ma ra ta hankkeel le seuraavin perustein: 1) Suunnitelmaselostuksen sivulla 7 viimeisessä virkkeessä on kir joi tet tu: " Melumittauksissa melutasot ovat olleet merkittävästi pie nem piä kuin melumallinnuksessa laskennallisesti saadut arvot. Mit taus ten melutasot ovat olleet Valtioneuvoston päätöksen (53/1997) oh je ar vo jen alapuolella." Suunnitelmaselostuksen kirjoittaja ei ole viit si nyt edes vilkaista ammuntapöytäkirjoja ja Pyy däm me liittämään kyseiset pöytäkirjat materiaaliin, joka jaetaan lau ta kun nan jäsenille. Kun ollaan todellisessa tilanteessa, las ken nal li sil la arvoilla ei juuri ole merkitystä. Ilman olosuhteet vaihtuvat, kos teus, tuuli jne., ja ne vaikuttavat melun kuuluvuuteen niin kor vaan kuin kehoonkin. Ramboll Finland Oy:n haulikkoratojen me lu mal lin nuk sen sivulla 6 kohdassa yleistä, on havaittu, että %:a on alle ohjearvojen. Ampumamelussa ei yksikään laukaus saa ylit tää ohjearvoja. Rambollin luotiratojen melumallinnuksessa sivulla 6 on todettu, että melu on 60 db ohjearvojen kohdalla. Kuten jo ai kai sem min olemme todenneet, eivät laskennalliset luvut pidä paik kaa todellisen tilanteen vallitessa. Ympäristölupahakemuksen koh das sa D / melupäästöt ja tärinä, on jo todettu epävarmuus ki vää ri ra jo jen melupäästöstä: "Mikäli rakenteellisilla ratkaisuilla ei saavuteta riit tä vää melua vaimentavaa vaikutusta rajoitetaan melua aseisiin kiin ni tet tä vil lä äänenvaimentimilla." Tämä tarkoittaa, että ampujat, joil la ei ole aseessaan äänenvaimentimia, ei voi radalla ampua. Täs sä suunnitelmassa on jätetty pois kokonaan monilaukausten me lu vai kutus. Kilpailutilanteissa ja myös harjoitustilanteissa syntyy mo ni lau kausme lua. Yhteislaukauksista on todettu Valtioneuvoston oh jees sa sen nostavan melutasoa 15 %. 60 db:n tasossa se tarkoittaa 69 db. Koska\n20 Kouvolan kaupunki Pöytäkirja 8/ Rakennus- ja ympäristölautakunta hakemuksessa on monta rataa jokaiselle am pu ma la jil le, ei yhteis-ja monilaukausmelulta voida välttyä. Tällöin ylitetään reip paas ti annetut arvot. 1) Liiketoimintasuunnitelmassa on lähdetty siitä, että ensin ra ken net tai siin I-vaihe Kouvolan liikunta- ja nuorisolautakunta on kokouksessaan tullut :n kustannusarvioon. Nyt suunnitelmaselostuksessa on tultu :n kustannukseen ta sossa joulukuu 2011, Jos I-vaihetta aletaan rakentaa keväällä 2014, on todellinen hinta jotain aivan muuta. Kaupunginjohtaja Lam min mä ki on niin julkisesti kuin yksityisesti useaan kertaan ilmoittanut kau pun gin osuuden olevan :oon saakka, eikä enempää. Suun nit te luhank kee seen saatiin kaupungille Manner-Suomen maa seu tu oh jel masta Mikä oli kokonaiskustannus, koska 100 %:a ei sieltä saa? Suunnitelman mukaisesti kaupunki hakee avus tus ta Manner-Suomen maaseutuohjelmasta 75 % ko ko nais kus tan nuk sis ta, jolloin omavastuuosuudeksi jää noin Kenen pii kis sä? Liiketoimintasuunnitelmassa pääosa seuran tuloista tulee sa vi kiek kojen myynnistä. Jos, kuten laskelma osoittaa, myydään kiekkoa, tulee ylijäämää , mutta jos kiekkoja myy dään kpl, tulee alijäämää Entä jos kiekkoja myy dään vain kpl? 0llaan tosi veitsenterällä talouden kanssa. Ku ka vastaa ratojen maanvaihdosta / puhdistuksesta, jos seuran va rat eivät riitä? Lain mukaan se on maanomistajan kontolla, eli kau pun gin. Kouvolan kaupungilla on jo yksi iso projekti Anttilan sul je tun ampumaradan maa-aineksien vaihdossa. Kyseessä on kustannus Toukosen ilmoituksen mukaan. Nyt sitä ale taan todennäköisesti syksyllä 2013 toteuttamaan ja silloin to del li suu des sa puhutaan yli :n summasta. Liiketoiminta- suun ni tel mas ta ei selviä, miten rahoitus, investoinnit ja vastuut (esim. ta kauk set) jakautuvat! Olisi oltava yksiselitteinen selvitys, jossa ker ro taan kaupungin osuudet ja seuran osuudet, sekä todelliset tu le vai suu des sa tarvittavat rahamäärät, jotka todella kattavat investointien kus tan nuk set. Yhteenveto kohdasta 1. (Heiramoiden tekemä) Suomen ympäristö 39/2007 kirjoittaa melun yleisistä piirteistä mm. seu raavas ti sivu 12: " Ympäristömelun merkittävin vaikutus on häiritsevyys. Ympä ris tö me lun fysiologiset vaikutukset kohdistuvat sydän- ja ve ren kier to elimis töön sekä sisäeritystoimintaan.... Häiritsevyyteen vai kut ta vat äänitason lisäksi mm. äänen spektri ja ajalliset ominaisuudet....sivu 13: "Taajama-alueen ulkopuolella ympäristön hiljaisuuden odotus voi li sä tä eroa vielä 10 db verran. Tästä syystä yhtäkkinen uusi ääni voi enim mil lään olla jopa 15 db pienemmällä tasolla yhtä häiritsevää." Am pu ma me lus ta sivu 15: "Ympäristössä ampumamelu on merkittävä häi riön aiheuttaja, mm. koska se kantautuu kauas ja erottu helposti muus ta melusta tai ääniympäristöstä.... Tähän voivat olla syynä esimerkiksi orien toi tu mis- ja säikähdysreaktiot.... Lisäksi impulssimainen ja joskus myös pienitaajuisen ampumamelun vaimentaminen on hyvin vaikeaa ja kal lis ta." Laukausten lukumäärä sivu 41: "Ratkaisevia kysymyksiä ovat, mi kä on yhden laukauksen voimakkuuden vaihtelun vaikutus häi rit se vyy teen ja mikä on laukausten lukumäärän vaikutus.... Käytännössä tär kein kysymys on siis, mikä on laukausten lukumäärän vaikutus ver rat tu na yksittäisten laukausten voimakkuuden muutoksiin.... Toista ky sy mys tä (kevyet aseet)


Omaishoidon opas tukee muutoksessa - Mun Oulu\nOmaishoidon opas tukee muutoksessa\nOmaishoitajan polku muutostilanteessa -oppaassa on kuvattu muun muassa pitkäaikaisen hoitopaikan hakuprosessi. Oppaan avulla omaishoitaja voi selkeyttää myös omaa tilannettaan muutoksessa.\nOpas on syntynyt Oulun seudun omaishoitajat ry:n Tukena muutoksessa -hankkeen Kehittämössä. Siinä on mukana omaishoitajia, omaisia, hoitokotien työntekijöitä, omaishoidon asiantuntija sekä Oulun kaupungin palveluohjaaja.\n”Tukea tarvitaan erityisesti muutostilanteeseen, kun siirrytään kodin ulkopuoliseen pitkäaikaishoitoon. Oppaassa kerrotaan vaihtoehdoista ja maksuista. Polkumainen omaishoidon muutosprosessi on kuvattu kohta kohdalta”, kertoo omaistuen kehittäjä Kaisa Hartikka Oulun seudun omaishoitajat ry:stä.\nEri vaihtoehtoja voi puntaroida\nTuore opas auttaa myös kohtaamaan omaishoitajien yleisiä pelkoja muutoksissa. Mukana on muun muassa kysymyksiä, joiden avulla omaishoitaja voi kartoittaa tilannettaan.\nOppaassa on myös tehtävä, jonka avulla omaishoitaja voi pohtia eri vaihtoehtojen hyviä ja huonoja puolia.\nTukea on tarjolla ja sitä kannattaa myös rohkeasti kysyä.\nMyös kokemukset ja tarinat omaishoitajuudesta ovat mukana oppaassa.\n”Tukea on tarjolla omaishoidon tilanteisiin ja sitä kannattaa myös rohkeasti kysyä ja ottaa vastaan. Usein omainen sinnittelee kotona liian pitkään, väsyy sekä unohtaa oman itsensä ja hyvinvointinsa. Mahdollista muutosta kannattaa alkaa miettimään ajoissa”, rohkaisevat Hartikka sekä omaistuen kehittäjä Teija Viitajylhä.\nOmaishoitajan polku muutostilanteessa -oppaaseen voi perehtyä verkossa. Painetun maksuttoman oppaan voi hakea Aino-neuvonnasta Oulu10:stä tai Oulun seudun omaishoitokeskus Ommaiskortteerista osoitteesta Isokatu 47.\nOmaiset ovat kehuneet Omaishoitajan polku muutostilanteessa -opasta helppolukuiseksi ja tarpeelliseksi. Kuva: Kaisa Hartikka


Naton laajentuminen mahdollista arvioitua nopeammin - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 13.11.2002 04:25 (Päivitetty 15.11.2002 08:30 )\nNato kasvaa odotettua nopeammin 26 maan sotilasliitoksi. Ensi viikolla Natoon aiotaan kutsua seitsemän Keski- ja Itä-Euroopan valtiota, joiden odotetaan liittyvän jo keväällä 2004. Useista Naton uusista jäsenvaltioista tulee samana vuonna myös EU:n jäseniä.\n-Käsittääkseni on täysin selvää, että seitsemän saa kutsun, nimettömänä pysytellyt Nato-virkamies sanoo.\nMaat ovat Bulgaria, Latvia, Liettua, Slovakia, Slovenia, Romania ja Viro. Ehdokkaista Albania ja Makedonia saavat odottaa vielä, kun laajentumisesta päätetään Prahassa. Liittymissopimukset on määrä allekirjoittaa todennäköisesti Varsovassa toukokuussa 2004.\nAlbanialle ja Makedonialle Nato pyrkii osoittamaan kiinnostuksensa. Yksi poliittinen viesti on se, että Makedonian rauhanturvaoperaatiota aiotaan jatkaa Naton lipun alla eikä se siirry EU:n vastuulle. Myös Kroatia hyväksyttiin jäsenehdokkaaksi viime keväänä, mikä oli liian myöhäistä Prahan kierrokselle. Ongelmana pidetään Bosnian sodan rikoksista syytettyjen luovutusta koskevia erimielisyyksiä Kroatian ja kansainvälisen yhteisön välillä.\nLaajentuminen on historiallinen monessakin mielessä. Ensimmäistä kertaa Nato saa jalansijaa entisen Neuvostoliiton alueen maaperällä, kun kolmesta Baltian maasta tulee jäseniä. Huippukokous myös pidetään ensi kertaa entisen itäblokin alueella. Kokousta isännöi ensi viikolla Prahan kaupunki, Tshekissä.\nEnnakkotietojen mukaan Yhdysvaltain presidentti George Bush osallistuu kokoukseen. Venäjän presidentti Vladimir Putin ei sen sijaan ole aikeissa osallistua kokoukseen, sillä Nato-Venäjä-neuvostoon maan edustajaksi on ilmoitettu ulkoministeri Igor Ivanov. Putin toisti alkuviikosta Brysselissä toivomuksensa, että laajeneminen ei saa vaarantaa Venäjän turvallisuutta.


Linkku New Holland aktiiviseen tasoitukseen ja raskaisiin vetotöihin - Urakointiuutiset.fi\nLinkku New Holland aktiiviseen tasoitukseen ja raskaisiin vetotöihin\n- Ilman paripyörävalmiutta traktorin ominaisuuksien hyödyntäminen olisi jäänyt puolitiehen, Mikko painottaa. Jos traktorissa on 560 hevosvoimaa ja se kaikki otetaan vetokäyttöön pellolla, luisto kasvaa ilman paripyöriä kohtuuttomasti. Ja peltotöihin tämä traktori kuitenkin hankittiin, Mikko jatkaa.\n- Ajoa perinteiseen traktoriin verrattuna helpottaisi jalkakaasu, jollainen pitäisi saada asennettua, Mikko kertoo. Kun moottorin kierrosten ohjaus on joka tapauksessa sähköinen, polkimen asentaminen ei pitäisi olla monimutkainen asia.\nSeppo Pentti, UU 7/2014\nKotieläintuotanto Maa-aineskuljetukset Traktorit Pyöräkuormaimet\nELHO Oy:n valmistama hydraulikäyttöinen kivipoimuri Scorpio esiteltiin neljä ...\nAgritekille New Holland -maanrakennuskoneet\nAgritek Oy ja New Holland ovat sopineet maanrakennuskoneiden myynnin ...


Mikä tekee yrittäjästä menestyvän? – Proakatemian esseepankki\nMenestys ei synny sattumalta, vaikka siltä välillä tuntuu. Joku tai jokin menestyy kuin tyhjästä ja onnistuu ensimmäisellä kerralla. Lähes poikkeuksetta tämä kuvitelma tai ajatelma on harhaa. Näemme ainoastaan jäävuorenhuipun. Työtunteja, kokeiluja, suunnittelua, opiskelua, arviointia ja vaikka mitä muuta on tapahtunut monesti useita kertoja, ennen kuin menestys on saavutettu. Mikä sitten tekee jostakin menestyvän? Onko se maine tai brändi, raha vai osaaminen? Eero Lehti, Timo Rope ja Manne Pyykkö kirjoittavat aiheesta kirjassaan Mikä tekee yrittäjästä menestyvän. Kirja antaa yrittäjälle mittareita oman menestyksen ja toiminnan parantamiseksi. Kirja ydinkysymys on, mikä tekee yrittäjästä menestyvän? Kirja asettaa menestyksen mittariksi yrityksen taloudellisen tuloksen, eli kannattavuuden.\nKuvassa näkyy menestyvän yrittäjän tuloskenttä\nOsaamistaidot, eli välttämättömyystekijät. Se, että on osaamista tai taitoa esimerkiksi valokuvaamisesta, ruuanlaitosta tai vaikka siivoamisesta ei vielä tee yrittäjää. Ei, vaikka kuinka vahva ja ammattitaitoinen kyseisessä asiassa olisi. Se antaa vasta perustan ajatuksen mahdollisuudelle harkita itseänsä elättämistä tämän osaamisalueen kautta.\nYrittäjämieli, eli asenteeseen ja haluun toimia yrittäjänä. Kirjan mukaan ilman yrittäjämieltä ei voi ryhtyä yrittäjäksi. Se on varmasti ihan totta, jonkin verran sitä täytyy löytyä, ennen kuin hommaan lähtee. Tuo polte voi kuitenkin alkaa roihuamaan ja yrittäjyyttä voi alkaa rakastamaan.\nTaloudellinen ajattelumaailma. Tässä ajatusmaailmassa mitataan lähtökohtaisesti kaikki yritystoiminnassa rahassa. Tällöin kaikkea yrityksessä tapahtuvaa täytyy tarkastella rahan kautta. Mikäli ajatteluperusta ei perustu rahaan, on yritystoiminnassa onnistuminen ainoastaan tuurista kiinni.\nNämä kolme yllä mainittua tekijää ovat kirjan mukaan edellytysluonteisia tekijöitä.\nTämä herätti itsessäni todella paljon ajatuksia. Tämä on sellainen asia, mihin mielestäni täytyy ottaa pysähdys ja tutkia asiaa enemmän Hurmassa. Tämä on todella ristiriitaista, sillä käytämme paljon aikaa unelmaprojektien toteuttamiseen, mistä välttämättä rahasummat eivät ole tarpeeksi suuria. Otamme myös paljon riskejä, esimerkiksi tapahtumatuotannon kautta. Voisimme mahdollisesti pyrkiä tekemään kompromissin, jolloin pyrkisimme miettimään taloutta huomattavasti paljon enemmän. Samalla kuitenkin mahdollistaen pienempi tuloiset projektit. Mielestäni todella mielenkiintoinen pointti, enkä vielä omassa toiminnassani tiedä, mitä mieltä olla. Tietyllä tavalla uskon tähän aivan täysin, mutta muun kuin rahallisen arvon kasvattamiselle näen tässä raon.\nSosiaalinen luonteenlaatu, kuulostaa pahalta, mutta tarkoittaa yksinkertaisuudessaan ihmisten kanssa pärjäämistä. Kykyä saada parhaalla mahdollisella tavalla toiset innolla seuraamaan itseään. Kirja väittää, että mitä sosiaalisemman luonteenlaadun omaa, sitä luontevampaa on toimiminen yritysmaailmassa. Uskon, että tietyntyyppisissä tilanteissa sosiaalisuus ja kyky saada toinen innostumaan ovat vahvuuksia. Olemme kuitenkin myyntitilanteissa päässeet huomaamaan, miten asiakas nauttii introverttien seurasta. Introvertit ovat parhaita kuuntelemaan asiakasta ja näin kauppoja on syntynyt. Olen joskus myös lukenut, että myyntitilanteissa 20% kuuluisi myyjän puhua ja 80% asiakkaan. Näin asiakasta kuunnellaan ja osto menee todennäköisemmin nappiin.\nKyky saada idea toimimaan. Tämä ei tarkoita ainoastaan hulvattomia ideoita, tai uuden luomista. Täytyy olla kekseliäs, aikaansaava, sekä jaksamista viedä idea maaliin asti. Spurteilla ei tee mitään, täytyy olla kärsivällisyyttä ja energiaa pitkäjänteiseen työhön.\nYllämainitut ovat esimerkkejä niistä asioista, mitkä erottavat yrittäjän menestyvästä yrittäjästä. Listasta löytyy myös esimerkiksi, tuloksentekomaailma, kilpailumaailma, loogisuus, positiivisuus ja vastuunkantaja.\nSuomalainen sananlasku sanoo, että vaatimattomuus kaunistaa. Kyseinen sananlasku ei kuitenkaan yritystoimintaan oikein sovi. Mikäli omanarvontunnetta ja ylpeyttä työstään ei ole, niin markkinoilla on vaikea osoittaa oma ylivoimaisuus, sekä osaaminen.\nKirjassa isoiten kolahti ajatusmaailma kirjassa käytetyistä perusyrittäjästä ja superyrittäjästä. Omaa juttua puuhastellessa sitä ei aina osaa, tai edes halua katsoa faktojen läpi. Ajoittain sitä kuvittelee osaavansa tietystä asiasta todella paljon, mutta hetken päästä huomaakin olevansa vielä vasta aika alkuvaiheessa. Toisinaan omaa osaamista ja ajatusta on vaikea tuoda tiimissä läpi, toisinaan omaan ideaansa takertuu liikaa. Kirjassa painotetaan, ettei jokaisesta superyrittäjästä löydy kaikkia pointteja, eikä varmastikaan samassa suhteessa. Bongasin kuitenkin kirjasta eron oikeasti kannattavalle yritykselle ja pienelle puuhastelulle, mikä nyt sattuu olemaan vain kivaa. Aion ehdottomasti jatkossa tarkkailla näitä asioita itsessäni ja tiimissä.


Vauhtia myyntiin – Tuka Palvelut – IT-Tukea kaikille\nTuka Palvelut – IT-Tukea kaikille\nKorjaamme, huollamme ja päivitämme\nBy tuomas@tukapalvelut.fi on lauantai, joulukuu 2, 2017\nOle eturivillä googlen hakutuloksissa\nMaksullinen mainonta hakukone Googlessa, mitä se oikeasti maksaa?\nHakukone markkinointi on erittäin kustannustehokasta ja raporteista selviää tehokkuus jokaista euroa kohden. Maksat vain kun sinun mainostasi klikataan, voit seurata toimivuutta näyttö/klikkaus. Hakuja googlessa pelkästään Suomessa tehdään 30 miljoonaa päivässä (Tivi 2016 google haut). Se on käytännössä ainoa hakukone missä näkyvyydestä kannattaa maksaa. Pieni yritys tai ammatinharjoittaja pääsee jo pitkällle 100 € kuukaudessa budjetilla. Voit itse päättää päiväbudjetin, ja milloin mainoksiasi näytetään.\nTee se itse vai ostanko kaiken?\nAdwords kampanjan luonti ja mainosten optimointi on nopeasti opittava taito. Yleensä siihen riittää 3 – 5 tunnin starttikoulutus. Koulutus annetaan henkilökohtaisesti erikseen sovittavassa paikassa, esim. asiakkaan toimistolla. Tee se itse yrittäjä säästää rahaa hallinnoimalla itse mainontaansa.\nMyymme myös kampanjoita, rakennamme mainokset ja tarvittaessa mainosten kohdesivutkin. Asiakkaan kanssa sovitaan budjetista ja hakusanoista. Hakusanoja voidaan muuttaa kamppanjan aikana ilman eri veloitusta.\nMilloin kannattaa maksaa hakukone näkyvyydestä?\nAdwords kampanja kannattaa, kun kotisivujasi ei ole optimoitu, ja ne eivät näy google haun ensimmäisellä sivulla tai haluat nopeasti hakukone näkyvyyttä. Kotisivujen optimointi kannattaa joka tapauksessa, siihen meiltä saat työkalut tai optimoinnin kokonasuudessaan. Kysy lisää optimoinnista tai adwords kampanjasta alla olevalla lomakkeella.\nInternet markkinoinin konsultointi\nTee se itse markkinointi henkilökohtaisella opastuksella\nArtikkelit Valitse kuukausi joulukuu 2017