Testissä erilaiset konjac-sienet - Onko niissä eroja? - Ostolakossa\nOlisikohan tänään vihdoin aika antaa vuoro postaukselle, jonka kuvamateriaali on odottanut tietokoneellani nyt yhdeksän kuukautta vuoroaan? (Ja ei, kyseessä ei todellakaan ole mikään ”me saadaan vauva” -postaus, vaikka se saattoikin siltä kuulostaa.)\nMinulta on kysytty aina silloin tällöin, että käytänkö vielä kasvojen ihonpuhdistuksessa konjac-sientä, josta aikoinaan niin intoilin. No käytänhän minä, sillä en tule kovin helpolla luopumaan iholleni noin hyvän tunteen tekevästä tuotteesta.\nKäytän konjac-sientä siinä vaiheessa, kun puhdistan iholtani meikit öljymäisen tai maitomaisen puhdistustuotteen avulla. Pidän siitä, kuinka sieni poistaa meikin ja puhdistustuotteen rippeet iholta tehokkaasti, mutta hellävaraisesti ja jättää iholleni miellyttävän tunnun. Sienen käytön jälkeen puhdistan ihoni vielä puhdistusvaahdolla tai -geelillä käyttäen apunani Foreon ihanaa kasvolaitetta. Ihosta tulee puhdas, mutta erittäin hellävaraisesti.\nKonjac-sieniä on olemassa erityyppisiä ja alunperin itse niihin ihastuessani tutustuin vain sienen niinsanottuun perusmalliin.\nSienistä on kuitenkin myynnissä myös erilaisia versioita, jotka lupailevat tuovansa apua erilaisille ihoille. Oma versionsa löytyy esimerkiksi aikuisemmalle iholle, seka- ja rasvaisemmalle iholle sekä kuivalle ja herkemmälle iholle.\nEn tietenkään olisi mikään kunnon kosmetiikkabloggaaja jos en olisi syventynyt ylistämiini sieniin paremmin ja kokeillut kunnolla kaikki sienilaadut läpi. Sain Hyvän Olon Maailmalta testattavikseni heidän myymänsä merkin eri sienilaadut ja heittäydyin eri laatujen maailmaan antaumuksella yhdeksäksi kuukaudeksi voiden nyt kertoa, että testituloksia on todellakin kerrytetty pitkällä aikavälillä.\n(Kuvassa näkyvä oikeanpuoleinen kookkaampi sieni on vartalolle tarkoitettu puhdistussieni, josta voi lukea aiemman postaukseni täältä eikä sitä ole siksi sisällytetty tähän postaukseen.)\nItse sienissä ei niiden rakenteen puolesta ole laadullisia eroja. Kuivan ja herkän ihon sieni ei siis tunnu erilaiselta kuin vaikkapa seka- ja rasvoittuvan ihon sieni.\nSienien ero syntyvät siitä, että näihin ”erikoissieniin” on lisätty jokaiseen jotain pientä, ihoa auttavaa ainesosaa. Kuivan ja herkän ihon sienessä on aloe veraa, seka- ja rasvaisen ihon sienessä bambuhiiliyhdistettä ja aikuisen ihon sienessä kollageenia, joilla kaikilla uskotaan olevan vielä pieni lisävaikutus iholla.\nUteliaisuuteni näitä kohtaan heräsi siinä vaiheessa, kun muutama lukijoistani kertoi, että otettuaan käyttöön eri iholaaduille tarkoitetun sienen oli heidän ihonsa kuulemma reagoinut asiaan näppylöillä.\nMinusta tuntui mielenkiintoiselta asialta ylipäätään, että sieneen voitaisiin laittaa ainetta, joka pysyisi siinä pidempään kuin muutaman pesukerran (sienellä kuitenkin pestään iho puhdistustuotetta käyttäen ja sen jälkeen itse sienikin pestään vielä) ja josta kykenisi vielä jäämään iholle riittävästi vaikuttavia aineita hoitotehoja varten. Ehkä parilla ensimmäisellä kerralla, mutta voisiko määrä silti riittää siihen, että iholle tulisi ihan näppyjäkin oikein..?\nToisaalta iho jäi sienen käytön jälkeen todella, todella miellyttävän ja hoidetun tuntuiseksi aina, mutta niin se jäi jo sillä tavallisellakin konjac-sienellä, jossa ei ollut mitään erikoisuuksia mukana.\nOtin sienet viime joulukuussa aktiivikäyttöön. Opin jo viime syksynä, että sieni kyllä kertoo itse, kun se tahtoo irtisanoutua ja menee käyttökelvottoman näköiseksi, joten käyttelin sieniä huoletta. Käytin sieniä pidempiä ajanjaksoja putkeen aina sienten välillä vaihdellen ja analysoiden niiden eroja. Aiempien kokemuksieni mukaan yksi sieni on pysynyt hyvänä noin kolme kuukautta ja nyt testijakso on kestänyt yhdeksän kuukautta ja olen luopunut yhdestä sienestä kahden mitä luultavimmin vedellessä viimeisiään.\nHuomasinko sienten välillä sitten jotain merkittävää eroa? Pakkohan niillä oli olla!\nKoska tiedän, että arvostatte rehellistä mielipidettäni niin sanon ihan suoraan, että en ole huomannut omalla ihollani sienten välillä mitään käytännön eroa. Siitä huolimatta, että ihoni kuivuu helposti käytin ihan ongelmitta seka- ja rasvaisen ihon sientä huomaamatta ihollani mitään erityistä.\nTämä ei silti tarkoita, ettenkö olisi rakastanut sieniä. En nimittäin todellakaan ole niihin tutustumisen jälkeen voinut kuvitellakaan, että luopuisin niistä. Jokainen kokeilemani sieni on ollut aivan loistava ja jättää ihoni aivan ihanan puhtaan, pehmeän ja miellyttävän tuntuiseksi. Minä vaan en huomaa niissä mitään käytännön eroa mistä en sinäänsä ylläty, sillä nyt puhutaan kuitenkin tosiaan päivittäin pestävästä sienestä, jota käytetään muutamien kuukausien ajan. Tuskin siihen nyt ihan kauheasti voidaan saada iholle pesun jälkeen vielä jääviä tehoaineita kun ottaa vielä huomioon, että niin moni vaikuttaisi viimeistelevän puhdistuksensa kasvovedellä tai jopa misellivedellä?\nLopputulos on siis, että rakastan sieniä edelleen ja yhä entistäkin syvemmin, mutta en lähtisi sanomaan, että sillä ihan oikeasti on kovinkaan ratkaisevaa merkitystä millaiselle ihonlaadulle tarkotetun sienen käyttöönsä valitsee (ainakaan tässä tapauksessa). Ehkä oikealla sienellä voidaan edesauttaa jotain hieman, mutta minulla erilainen sieni ei ainakaan saanut aikaan yhtään ylimääräisiä näppyjä tai ryhelmiä.\nNiille, joiden iholla on sienen tai minkä tahansa uuden tuotteen käyttöönoton jälkeen näkynyt näppyjä suosittelisin muuten, että tuotetta käyttäisi kokeeksi hetken vain toiselle puolelle kasvoja ollakseen varma, etteivät näpyt oikeasti ole peräisin vaikkapa siitä pari viikkoa sitten syödystä suklaasta tai juustoherkuttelusta (ne ihan oikeasti tulevat yleensä pienellä viiveellä) tai jopa vaihtamatta jääneestä tyynyliinasta.\nEn tarkoita tällä sitä, ettenkö uskoisi sienen voivain aiheuttaa jollekin näppyjä, sillä tottakai melkein mikä vaan voi niitä aiheuttaa, mutta koska nyt puhutaan kuitenkin tuotteesta, jonka tarkoituksena on irrottaa ylimääräinen lika ihon pinnalta hellävaraisesti ja jonka jälkeen iho kuitenkin vielä pyyhitään kasvovedellä suosittelen aina varmistamaan, että syy tosiaankin on nimenomaan sienessä eikä sattumassa. Sen verran ihanan lopputuloksen nämä sienet nimittäin kasvoille tekevät, etten tahtoisi kenenkään luopuvan niiden käytöstä turhaan!\nOnko teille kertynyt lisää konjac-sienien käyttökokemuksia?\nKategoriat Ihonhoito, Kosmetiikka Avainsanat ihonhoito, kasvojen puhdistus, kauneus, konjac-sieni Artikkelien selaus\n32 kommenttia artikkeliin ”Testissä eri konjac-sienet – Onko sienissä eroja?”\nKonjac- sieni on ollu mulla käytössä sen alkutaipaleelta saakka ja se on AIVAN MAHTAVA! Uskomatonta, että tuollainen pieni sieni voi tehdä iholle ihmeitä <3 Love it!!\n18.9.2015 klo 17:49\nNo on kyllä tosiaankin uskomatonta! 🙂\n13.9.2015 klo 16:42\nMinulla on meinellään nyt muistaakseni kolmas konjac-sieni. Kaksi ensimmäistä oli Ecotoolsilta, toinen herkälle iholle ja toinen taas sekaiholle. Näiden välillä en huomannut mitään eroa. Nyt kolmas sieni on taas Absolutionilta ja kaapissa odottaa Hyvän Olon Maailman tapaus (blogin nimessä ostin taas eri merkkisen, jotta voin testailla tuntumaeroja). Hassua käyttää nyt "oikean" muotoista sientä, Ecotoolsilla on sellainen pisaran mallinen. 😀\nMulla ja kumppanilla on käytössä myös omat vartalosienet ja molemmat ollaan tykätty (tai ainakin minä oon). Tosi hellävarainen, sopii varmasti herkkäihoisillekin, mutta kuitenkin puhdistaa kivasti ja säästä suihkugeeliä. Mä en mun herkän ja akneisen (kipeät finnit) kasvojen ihon takia käytä normi sientä joka päivä, mutta en halua enää poistaa kasvonaamioita ja kuorintoja ilman konjac-kamua! Mullakin ne ovat tulleet jäädäkseen. 🙂\nKiva kuulla, että sielläkin ollaan löydetty sienet! 🙂\n13.9.2015 klo 17:03\nVoisivatko näpyt tässä tapauksessa kertoa ihon puhdistumisesta? Minä olen ainakin oppinut uutta tuotetta käyttöön ottaessa, että jos alkaa ilmestyä näppyjä, tuote toimii eli siis alkaa puhdistaa ihoa ja lykkäämään epäpuhtauksia ulos. Muistaakseni kosmetologi on tämän myös vahvistanut, mutta eihän tämä tokikaan aina näin mustavalkoista ole.\n14.9.2015 klo 05:45\nOlen myös kysynyt tuota asiaa kosmetologiltani ja hänkin varmisti asian: näpyt tulevat, kun iho puhdistuu ja kaikki syvällä olevat epäpuhtaudet tulevat pintaan. Eli ko. tapauksessa kannattaa jatkaa vain sienen käyttöä, niin iho paranee kunnolla eikä näppyjä tule 🙂\nYksi juttu tulee muuten aina mieleen myös kun joku kertoo saavansa näppylöitä konjacista – omassa käytössä ainakin usein riippuen vähän ilmasta ja kylpyhuoneen lämpötilasta ja kosteudesta saattaa käydä niin, ettei sieni ehdi kuivua täysin myös sisältä vuorokaudessa. Silloin jätän sen käytön suosiolla väliin ja annan kuivua kauttaaltaan, koska jatkuvasti kostea sieni on varmasti aika mahtava kasvualusta bakteereille, jotka sitten voivat näppylöitä ja iho-ongelmia aiheuttaa. Ei tietenkään välttämättä tästä johdu, mutta on yksi mahdollisuus kuitenkin. 🙂\n14.9.2015 klo 05:46\nKannattaa pestä sientä välillä ihan nestesaippualla, niin sieni pysyy hygieenisenä 🙂\n14.9.2015 klo 08:56\nMä mietin vähän samaa ja myös tuon Teresan pohdinta ihon puhdistumisesta on hyvä pointti -monesti ihon puhdistautuessa kaikki moska tulee pintaan, mulla käy näin usein kasvonaamion jälkeen. Minullakaan ei tuo sieni kuivu mitenkään ennen iltaa, jos olen sitä aamulla käyttänyt, eikä edes kuivu vuorokaudessa! Siksi herkän ihoni syyn lisäksi käytän sitä n. joka toinen päivä, että sieni varmasti ehtii kuivua. Laitan sen myös säännöllisesti lillumaan kiehuvaan veteen juuri bakteerivaltakunnan ehkäisemiseksi. Vois olla ehkä fiksuinta hankkia kaksi sientä yhtä aikaa käyttöön, jos haluaa käyttää sitä aamuin illoin?\n15.9.2015 klo 07:23\nSieni kannattaa joskus keittää, puhdistuu pöpöt paremmin eikä jää saippuajäämiä.\n13.9.2015 klo 18:10\nJopa Jyskillä on oma Konjac sieni! Siis huonekaluliikkeellä 😀 huomasin yks päivä..\n13.9.2015 klo 20:08\nItse pitkään Konjac-sientä ajatuksissani muhitelleena törmäsin myös tähän Jyskin sieneen. Hinta oli 5e, eli melkein puolet halvempi kuin kalleimmat! Muista "merkkisienistä" ei ole kokemusta, mutta tämä ainakin tuntuu ihollani juuri sellaiselta, kuin Virven kirjoitusten perusteella sen odotinkin tuntuvan. Tykkään ja ostan varmaan uudestaankin. 🙂\n13.9.2015 klo 21:53\nHei vähänkö jännä! Pitääpä pistää muistiin, jos vaikka joskus tuollakin tulisi käytyä.\n18.9.2015 klo 17:50\nHahahhaa, mahtavaa! 😀\n13.9.2015 klo 20:41\nMinä tilasin omani dermosililtä, hinta oli muistaakseni nelisen euroa 🙂\nKonjac-sieni<3 Ei mulla muuta.\n14.9.2015 klo 06:19\nMinä kokeilin herkkäihoisena tuota herkän ihon sientä ja sain näppylöitä kasvot täyteen. Yleensä kärsin finneistä vain ajoittain ja silloinkin niitä tulee yksittäisiä, mutta käytettyäni sientä noin viikona kasvot olivat hurjassa kunnossa.\nMielestäni sieni kuivui täysin käyttökertojen välillä.\nEn uskalla kokeilla enää toista kertaa edes toiselle puolelle kasvoja, niin karmeassa kunnossa kasvot silloin olivat.\nHarmi, sienellä oli nimittäin ihanaa pestä kasvoja!\n18.9.2015 klo 17:51\nVoi harmi! Mutta toki tosiaan lähes mille tahansa aineelle voi olla herkkä, joten ehkä se ei sitten tosiaan vaan sovi ihollesi. :/\n14.9.2015 klo 08:45\nMulla on menossa toinen herkän ja kuivan ihon konjac-sieni (tuollainen vihreä) ja on se kyllä ihana! 🙂\n14.9.2015 klo 09:17\nItse ostin yliopiston apteekista tällaisen, kun näin sen sun suosikkilistalla 🙂 Nyt toinen jo käytössä. Missä muuten tuo lista nykyään on? Koitin sitä äsken etsiä, mutta en kyllä löydä 😮 Itse kirjoitan just tästä omaan blogiin ja tulin kurkkaamaan sun osotteen linkkausta varten ja huomasin et oot just kirjottanut näistä uudestaan :p mikä tuuri 😀\nOtin listan vähän aikaa sitten pois näkyvistä, sillä en ole saanut aikaiseksi päivittää sitä. Yritän päivittää sen pian ja palauttaa näkyviin. 🙂\n14.9.2015 klo 16:19\nhmm, mikähän siitä sienestä tekee niin ihmeellisen, eli mikä se sienen juju lopulta on? siis onko se se rakenne vai aine, mistä sieni itsessään on? rakenne varmaankin? jotenkin mun on tosi vaikea hahmottaa, miten yksi sieni voisi olla niin huippu, mutta pakkohan kaikki hehkutus on uskoa! 😀 juuri laitoin tuon vartaloversion tilaukseen, sillä kylminä vuodenaikoina kropan iho on aivan järkyttävässä kunnossa, kuiva ja inha, ja tuntuu, etteivät minkään maailman vartalovoiteetkaan pääse imeytymään mutta kuorinta on liina tujua. toivottavasti tämä toisi apua ja tekisi ihosta vastaanottavaisemman kosteusvoiteillekin! 🙂 jos toimii niin varmaankin pakko viimein hankkia kasvoversiokin kokeiluun (tai kenties kokeilla varovaisesti kroppaversiota kasvoille ennen kropalle käyttöä, että saisi esimakua :))\n18.9.2015 klo 17:52\nEn tiedä, mutta se vaan tekee taikoja! 😀\n14.9.2015 klo 16:23\nVoisiko näppyläefekti myös tulla siitä, että sienellä saa jopa liiankin pesevän lopputuloksen? Ainakin oma herkkisihoni reagoi liian peseviin tuotteisiin näppylöimällä ja koin, että sienellä oli kuoriva vaikutus. Mutta Absolutionin sieni oli ihanan tuntuinen iholla!\n18.9.2015 klo 17:53\nVaikea sanoa, mutta hyvää pohdintaa! Kiitos sienivinkistä! 🙂\n14.9.2015 klo 19:01\nClarisonicin oston myötä konjac sieni jäi kokonaan, jotenkin koen että clarisonic on about tuhatkertaisesti tehokkaampi jotta enää kannattaisi noita sieniä käyttää. Mutta ilman kasvoharjaa käyttäisin minäkin! 🙂\nKasvoharjakin on kyllä huippu. 🙂\n27.9.2015 klo 15:16\nKäytän kanssa sientä puhdistuksessa sekä ykkös-, että kakkosvaiheessa apuna. Myös naamion poistossa ehdoton.\nClarisonic multa myös löytyy mutta kun olin pari kuukautta käyttänyt alkoi iho puskea näppylää leukaan. En tiedä olenko harjaillut liian voimalla vai oliko muita osatekijöitä mukana: stressi (muutin paikkakuntaa kaupungista maalle, aloitin opiskelut jne), likainen tyynyliina, likainen meikkivoidesivellin, nojailen käteeni, ruokavalio,kumppanilta tarttunut eri bakteereja iholle jne jne… Myös otsa näppylöi ja poskilla ennen näkymättömät huokoset ovat laajenneet. Myös nenä on mustapäisempi kuin ennen clarisonicin käytön aloitusta. Eli mulle on tapahtunut vähän päinvastoin kuin monille muille. Alussa harja tuntui tosi kivalta ja iho puhtaalta käytön jälkeen. Sitten alkoi tapahtua, ensin tukkeumien määrä alkoi kasvaa ja sitten ne rupesivat muuttumaan finneiksi, Nyt leuka punottaa ja aalloittain saa näppyarmeijan kiusakseen. Harjapäätä pitäisi varmaan koittaa desinfioida vaikka olen kyllä vaihtanut päätä ja putsaan sitä säännöllisesti. Nyt olen ollut käyttämättä harjaa ja näppyily jatkuu ellei ole pahentunutkin. Että ärsyttikö tuo harja nyt sitten jotenkin ihoa ja nyt se on sitten herkempi reagoimaan kaikelle… Pari päivää tilanne on ollut parempi kun tein ensin aspiriininaamion ja seuraavana päivänä saunan jälkeen laitoin vielä valkoista glamglowta.\n11.6.2016 klo 16:50\nHei, itse aloitin Konjac sienen käytön pari kuukautta sitten. Teen juuri saman kuin sinä. Poistan öljyn kanssa ripsarin. Myös öljypuhdistuksen toisen osan eli ns. Öljyhieronnan teen tuon pehmeän sienen kanssa.\n– marraskuu (4)


Menin lunastamaan shekkiä. Tiedän niin 80-lukua lunastaa shekki! Mutta tilanne oli pakollinen koska mun rahat oli juurikin tuon shekin takana, eli 80 lukua tai ei pankkiin vaan oli painuttava.\nPankissa otin vuoronumeron 22 asiakasta ennen minua, en vieläkään voinut ymmärtää mistä näitä ihmisiä oikein tursusi kaikkialle tänään. Tyypillistä täällä, pankki tupaten täynnä porukkaa ja vain yksi kassa toimii. Kahdella muulla kassalla oli menossa jotkut hemmetin teekutsut, pankkivirkailijamiehet joivat teetä kaikessa rauhassa tuttujen asiakkaiden kanssa ja juttelivat mukavia. Juttuja sekä teetä tuntui riittävän. Asiaa heidän puoleltaan helpotti teepoika, joka kuskasi kuppiin kultaisella pannulla lisää teetä jos kuppi hiukankin näytti vajaantuvan. Kuukausi sitten olisin istunut sisukkaana suomalaisena penkkiin kahdenkymmenenkahden filippiiniläisen siirtotyövoimamaahanmuuttajan jatkeeksi ja tyytynyt kohtalooni odottaa ja odottaa. Olisin menettänyt pari kertaa hermoni huomatessani pari jonon ohittavaa paikallista ja lopuksi tullut hulluksi, kuumuuteen, kälättäviin Filippiineihin, kirkuviin huonosti käyttäytyviin lapsiin ja kaikesta draamaa tekeviin paikallisiin. Mutta koska olen sopeutunut tätä nykyä kulttuuriin, ei tilanne enää tuottanut minulle ongelmaa. On otettava vain oikea asenne! Olen helvetin tärkeä kotirouva minulla ei ole täällä aikaa jonottaa! Tärkeää on itse uskoa omaan asenteeseen, että saa sellaisen luonnollisen tiukan paskantärkeän ilmeen naamalle ja sitten vaan pelaamaan onnennumero arvontaa jonotuslippukoneen kanssa. Hetken eri vaihtoehtonappeja taottuani, tulin siihen tulokseen, että bussiness economy tiskillä on jonossa vain yksi asiakas ennen minua. Koska täällä mikään ei ole varmaa ennen kuin olet sen saavuttanut, pidin taskussa varmuudeksi myös ne kaikki viisi muuta vuoronumerolappua. Veikkaukseni kuitenkin osoittautui oikeaksi, vuoronumeroni kilahti sillä sekunnilla näytölle. Tiski numero viisi, yritysrahoitus. ”päivää haluaisin lunastaa shekin” Virkailija sen enempää kyselemättä lunasti shekin ja viidessä minuutissa olin pihalla pankista. Ja älkää tuomitko minua, sillä näin se vaan täällä menee. Tepsuttelin ulos pankista kun nuo 22 minua ennen tullutta odottivat yhä teekutsujen loppumista ja omaa valaistumistaan kulttuuriin sulautumisesta.\nYleensä kaupan edusta on täynnä ostoskärryjä, mutta nyt kun yritin tavoittaa kärriä, huomasinkin, että koko kärryparkki oli tyhjä. En voinut käsittää! Mitä kärreille oli tapahtunut? Kassojen kohdalla huomasin, erään miehen nostavan ostoskassiaan pois kärryistä ja hyökkäsin salamana paikalle ja sain kärryt itselleni. Näin toimii valpas kulttuuriin sulautunut yksilö. Ihmettelin kaupan sisäänkäynnin luona tönöttävälle turvamiehelle puuttuvien kärryjen mysteeriä. Hän nauroi minulle ja kun kaupan portit aukesivat, karmiva todellisuus avautui silmieni eteen. Jäin tuijottamaan kauppaa järkyttyneenä. Turvamies huusi Eid Mubarak! Ja melkein potkaisi minut sisään kauppaan, sillä olin jähmettynyt ovelle ja tukkinut tien muilta kauppaan tunkevilta ihmisiltä. Mun sulavasti alkanut kauppareissu ajautui täysin karille, en päässyt eteen enkä taaksepäin siinä ostoskärrien, juhlajärjestely stressin uuvuttaneiden perheen äitien ja palvelijoiden sekamelskassa. Takerruin ostoskärriini kuin uppoava pelastusrenkaaseen, yritin puskea läpi kaaoksen, mutta lopuksi minun oli myönnettävä tappioni. Päästyäni puutarhakalusteosastolle asti, luovutin ja rojahdin istumaan puutarhakiikkuun. Oli pakko myöntää, että vaikka olen varsin sopeutunut tähän kulttuuriin, on näillä paikallisilla kuitenkin ryysiminen jo syntyessä veressä ja he ovat koko ikänsä sitä treenanneet, ei auta mun parin kuukauden taktinen harjoittelu ja hyökkäysilme vielä tällaisessa tosi tilanteissa kuten Eid Mubarak! Vaikka olin suoriutunut pankista sulavin liikkein kuin kala vedessä, nyt räpiköin kuin veteen yht äkkiä heitetty kissa.\nSiinä kiikussa istuessani ja hulluja hamstraajia seuratessani tutkin upeasta älypuhelimestani, mistä tässä hommassa mahtaa oikein olla kyse. Svanski osti mulle tämän puhelimen, sillä on aivan mahdotonta soittaa tai laittaa tekstiviestiä, mutta just tällaiseen netistä tiedon hakemiseen on aika kätevä laitos. No niin mysteeri ratkes sillä sekunnilla kun googelsin tän mystisen eid mubarakin, jouluun verrattava juhla kaupat kiinni seuraavat 5 päivää ja sitä rataa etiäpäin! Ensin mulle tuli kylmä hiki, paniikki, että nyt munkin on tonne mentävä kauheella höyryllä hamstraamaan ruokaa 5päiväksi, mutta sitten muistin meidän iki ihanan kulmakaupan, jota pitää tämän maailmankolkan näkövinkkelistä katsottuna väärä uskoinen intialainen ja se ei taatusti sulje kauppaansa jonkun Eid Mubarakin takia. Joten paniikki pois!\nSiinä kiikussa juurikin mietin eri strategioita kaupan läpi kulkemiseen ikään kuin arkeologi pyramidin kiertoreittejä, mikä vaara missäkin hyllyvälissä piileksikään ja miten ne tulisi välttää, kun meidän Svanskin toimiston sihteeri mies rullasi paikalle tuplakärry varustuksella. Se itse puski suurikokoisena miehenä ekaa kärryä läpi juhlasta hurjistuneen kuluttajakansa ihmismassan ja hänen 10-vuotias poikansa purjehti oman kärrynsä kanssa vana vedessä ja näin heidän kulkunsa oli aika sujuvaa kaupan ihmisviidakossa. Sihteeri huitoi ja huusi niin että kauppa raikasi! ”Helena Helena mitä sinä siellä kiikussa istut! Lampaathan ovat tuolla lihaosastolla!” Mä huusin takaisin: ” Pelasta oon jumissa en pääse mihinkään! Ja osoitin itseäni ja kärryjäni, jotka olin hilannut kiikun viereen korokkeelle jossa pihakiikkua esiteltiin. Sihteeri tuhisten kiskoi yhdellä kädellä minut ja kärryt alas korokkeelta: ” Helena! Pihakiikkuja ei ostella enää päivää ennen Eid Mubarakkia, ne olisi pitänyt hankkia jo viikkoja sitten! Olet myöhässä! Sihteeri pitää kattavan luennon minulle siitä, kuinka aikataulu ja sen noudattaminen on ensiarvoisen tärkeää hyvän Eid Mubarakin suunnittelussa. Tänään ostetaan jo lampaita ei kiikkuja! Yritän sopertaa, että en ollut kiikku ostoksilla vaan ikään kuin suojassa ihmishirmumyrskyltä, mutta sihteeri ei kuunnellut! Minut ja kärryni oli sijoitettu ostoskärrykaravaanin keskipaikalle, Sihteeri navigoi, poika piti perää ja minua kuljetettiin keskellä, suuntanamme oli lihaosasto!\nLihaosaston keskelle oli tehty iso melkein uhrausalttaria muistuttava keko lampaanruhoja. Sihteeri jyräsi kuin sotatankki, keskelle ruhoja valikoivaan ihmismassaan. Mua jotenkin rupesi ällöttämään koko nahoistaan kuorittu lammaskatras. Iho oli irti mutta silmät tuijottivat jotenkin syyttävästi. Sihteeri ei tuntenut lampaiden syyttävää katsetta vaan hamstrasi pari kolme lampaan ruhoa kärriinsä. Sitten se ihmetteli ääneen: ”Helena etkö ota lammasta nyt on Eid Mubarak?!” Mä en jaksanut ruveta selittämään sihteerille että mun sivistyksessä on Eid Mubarakin mentävä aukko, eikä mulla vielä puolituntia sitten ollut mitään aikomusta juhlia koko Murabakkia, koska en tiennyt sen olemassa olosta mitään. Syytin kaikesta mielessäni Svanskia, sen tulis briiffata mua hiukka paremmin näihin kulttuurikysymyksiin ja kansallisiin juhlapyhiin. Olin jotenkin pettynyt että en ollutkaan niin sopeutunut kulttuuriin kuin luulin ja se ilmeisesti näkyi mun naamalta, tosin pettymyksen aiheuttaja tulkittiin väärin. Sopersin jotain, että koska meitä on Svanskin kanssa vain kaksi, niin tyydyn lampaan kareeseen. Sihteeri näki pettymyksen kasvoillani ja luuli varmaan että olin surullinen koska meillä ei ollut suuria suku Eid Murabak juhlia. Sihteeri selitti isällisellä rohkaisevalla äänellä: ”Tietenkin otat vaan kyljykset ja sitten tulette meidän kanssa katsomaan lampaan uhrausta ja sitten illalla tulette syömään tätä isoa lammasta meille!!” Mä olin kauhusta kankee, miksi kaikki aina tän miehen kanssa päättyy siihen, että vähintään yksi lammas pääsee hengestään? Halusin vain äkkiä kotiin ja unohtaa koko epäonnistuneen ostosretken, mutta sain kuitenkin naamalleni diplomaattisen hymyn ja suustani ulos sanat: jeee kiitos!\nJohanna 6. marraskuuta 2011 klo 9.59\nEn mä mitään Aamulehtiä tarvitse, kun mulla on sun blogi. Johanna ja iso mukillinen lattea kiittää:)


Pääkirjoitus: Äidille parasta (30.4.2013) - finnishcanadian.com\nPosted by Kanadan Sanomat on April 30, 2013 at 9:38am\nNämä timantit kulkevat cool jewels -nimikkeen alla. Kyseessä eivät siis ole oikeat timantit, vaan timantinmuotoiset jääpalamuotit. Äiti voi valmistaa itselleen nyt niin paljon timantteja kuin vain suinkin haluaa – ja saa juomansa samalla viileänä.\nLahja sopii mainiosti minun ja äitini väliseen huumorintajuun. Äiti ei ole niitä äitejä, jotka toppuuttelevat siitä, mitä olen mennyt lahjoihin tuhlaamaan. Vaikka olisin lähettänyt hänelle oikeita timantteja, hän olisi tyytynyt myhäilemään tyytyväisenä.\nMutta siitä ei päästä mihinkään, että äidit tarvitsevat yksinomaan pelkkää parasta. Ja samalla tavalla pitäisi ajatella muidenkin äitien: olen timanttien arvoinen.\nToukokuun toinen sunnuntai on äitienpäivä Kanadassa, Suomessa ja ainakin 25 muussa maassa. Juhlapäivää alettiin viettää vuonna 1914 Yhdysvalloissa, kun presidentti Woodrow Wilson julisti äitienpäivän viralliseksi kansallispäiväksi.\nAivan alkujaan äitienpäivä syntyi äitien oikeuksien ajamiseen. Anna Jarvis ajatteli äitinsä kuoltua vuonna 1905, ettei yhteiskunta ottanut äitien oikeuksia tarpeeksi huomioon. Samoihin aikoihin keskusteltiin paljon naisten oikeuksista Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Teollistuminen oli tuonut naiset työelämään, mutta työpaikka järjestyi usein raskaista tehdastöistä, joista naisille lisäksi maksettiin miehiä vähemmän.\nOma lukunsa olivat kaivostyöt, joissa naiset olivat tämän tästä alttiina hengenvaaralle. Moni lapsi jäi orvoksi äitinsä huonojen työolojen takia.\nSuomeen äitienpäivä rantautui suhteellisen varhain, jo vuonna 1918. Äitienpäivän toi Suomeen kansakoulunopettaja ja kansanedustaja Vilho Reima.\nLiputuspäiväksi äitienpäivä saatiin Suomessa kuitenkin vasta vuonna 1947.\nÄitienpäivää on nykyisin kritisoitu enemmän ja enemmän kaupallisuudesta. Ja toden totta; korttikauppaan mennessä äitienpäiväsesonki alkaa jo hyvissä ajoin maaliskuun alussa. Kaupan on kortteja erilaisille äidille erilaisin tekstein.\nKaupallinen äitienpäivä saattaa pahimmillaan antaa vääränlaisen viestin: vaikka oma äitini ottaa mielellään vastaan korulahjoja, hän on aivan yhtä onnellinen, vaikka lähettäisin itsetehdyn onnittelukortin. “Itse tehty on paras”, hän on aina ohjeistanut.\nAjatus siitä, että äiti on timanttien arvoinen, on tärkeämpää kuin se, että hän saisi oikeita timantteja. Siksi hän saakin tänä äitienpäivänä jäätimantteja.\nTässä lehdessä on haastateltu erästä miestä, joka sai itsekin timantteja. Muun muassa Vapaan Sanan johtokunnan jäsenenä toiminut Walter Klements vastaanotti elämäntyöstään arvostetun Queen Elizabeth Diamond Jubilee –mitalin. Mitali on Kuningatar Elisabet II:n 60 vuotta sitten tapahtuneen virkaanastumisen juhlistamiseksi painettu kunniamerkki, joita jaettiin vuoden 2012 ja alkuvuoden 2013 aikana Britannian Kansainyhteisön ansioituneille kansalaisille.\nKanadan Sanomat toivottaa hyvää äitienpäivää kaikille äideille ja timanttinsa ansainneille!


Perhehotellit Terrigal | Hotels.comSee this page in Englishsuomi (Suomi)Tee varaus Internetissä tai soita 0800 77 41 48 Suomenkielinen asiakaspalvelumme palvelee puhelimitse arkisin 8.30 – 17.30. Muina aikoina asiakaspalvelumme palvelee englannin kielellä.09 7251 9905 Suomenkielinen asiakaspalvelumme palvelee puhelimitse arkisin 8.30 – 17.30. Muina aikoina asiakaspalvelumme palvelee englannin kielellä.EtusivuHotellitarjouksetHotels.com™ RewardsTietoa evästeistäAsiakaspalveluVarauksesiOhjeetPalautetta sivustostaArvostele hotelliKirjaudu sisään & tiliKirjaudu tilillesiLuo tiliVarauksesiTallennetut hotellitHotellitHotellit AustraliaHotellit Uusi Etelä-WalesHotellit TerrigalPerhehotellit – TerrigalPerhehotellit – TerrigalEtsi perhehotelli kohteessa TerrigalKaupunki, nähtävyys, hotellin nimi, osoite tai postinumeroTulopäiväLähtöpäivä En ole varma päivämääristäMatkan syy:TyöLomaHuoneita123456789+Huone 1:Aikuisia12345678Yli 18-v.Lapsia01230–17-v.Ikä sisäänkirjauduttaessa:Lapsi 1:-?-<11234567891011121314151617HaeMaksa nyt- tai maksa myöhemmin -vaihtoehdot suurimmassa osassa huoneitaIlmainen peruutusoikeus suurimmassa osassa huoneitaParhaan hinnan takuuAvaa kartta, jossa näkyy perhehotellit – TerrigalHotellityypitLuokan "Neljä tähteä" hotellit (6 hotellia)Luokan "Luksus" hotellit (7 hotellia)Etsitkö perhehotellia kohteessa Terrigal?Lomalla perheen nuoremmat jäsenet pitäisi ottaa huomioon yhtä lailla kuin vanhemmatkin jäsenet. Valitse seuraavalle lomalle perheystävällinen hotelli kohteesta Terrigal. Näin saat käyttöönne kaikki palvelut, jotka tarvitsette koko perheen nautinnollista lomaa varten.\nJos haluat inspiraatiota ennen varauksen tekemistä, tutustu maasta Suomi ja muista maista eri puolilta maailmaa tulleiden asiakkaidemme kirjoittamiin kohteen Terrigal hotelliarvosteluihin, joita on kaikkiaan 504.\nSeuraa meitä Google+:ssa, Twitterissä tai Facebookissa tai tilaa uutiskirjeemme, niin pysyt ajan tasalla kaikista tarjouksistamme.TähtiluokitusNeljän tähden hotellit – TerrigalTeemaPerhehotellit – TerrigalPalvelutHotellit, joilla on parkkipaikkoja – TerrigalHotellit ilmaisella WiFi:lla – TerrigalLaatuLuksushotellit – TerrigalParhaiten arvioidut kohteen Terrigal hotellitTerrigal Pacific Coastal RetreatCrowne Plaza TerrigalTerrigal Sails Serviced ApartmentsCountry Comfort TerrigalForty FiveKaupungit lähellä kohdetta TerrigalHotellit WamberalHotellit Avoca BeachHotellit ErinaHotellit KincumberHotellit Forresters BeachHotellit CopacabanaHotellit Macmasters BeachHotellit BensvilleHotellit Bateau BayHotellit WyomingKerää 10 yötä, saat 1 palkintoyön*Hyödynnä salaiset hinnat valittujen hotellihuoneiden varaamiseen12345678910=Suosittuja kohteessa TerrigalHotellit (Perheystävällinen) kohteessa TerrigalUseimmiten varattuCrowne Plaza TerrigalErinomainen 4,3 / 5 ( 397 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 66 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläTerrigal Pacific Coastal RetreatErinomainen 4,4 / 5 ( 46 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 15 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläTerrigal Sails Serviced ApartmentsErinomainen 4,2 / 5 ( 61 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 14 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläCountry Comfort TerrigalEi arvostelujaHotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 8 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläForty FiveEi arvostelujaHotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 5 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläHotellit (Perheystävällinen) 5 km kohteesta TerrigalAvoca Palms Resort ApartmentsErinomainen 4,0 / 5 ( 7 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 21 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläAvoca Beach Hotel & ResortHyvä 3,6 / 5 ( 33 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 21 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläApollo Resort WamberalEi arvostelujaHotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 6 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläHotellit (Perheystävällinen) 10 km kohteesta TerrigalBlue Lagoon Beach ResortEi arvostelujaHotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 15 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläThe WillowsEi arvostelujaHotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 7 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläKatso lisää perhehotelleja – TerrigalValitse yksi alla olevista vaihtoehdoista avataksesi salaiset hinnat ja maksa vähemmän valituista hotelleista.UutiskirjeetTilaa viimeisimmät tarjouksemmeHotels.comin sovellusLataa sovellus ja tee varauksia matkalla ollessasi.Hotels.com™ RewardsLiity nyt saadaksesi yhden palkintoyön* jokaista 10 yövyttyä yötä kohdenSuosituimmat kohteetKaupungin New York hotellitKaupungin Lontoo hotellitKaupungin Pariisi hotellitKaupungin Rooma hotellitKaupungin Barcelona hotellitKaupungin Kööpenhamina hotellitKaupungin Dubai hotellitKaupungin Tukholma hotellitKaupungin Oslo hotellitKaupungin Milano hotellitKaupungin Helsinki hotellitKaupungin Praha hotellitKaupungin Berliini hotellitKaupungin Amsterdam hotellitKaupungin Madrid hotellitKaupungin Tampere hotellitKaupungin Vantaa hotellitKaupungin Kuopio hotellitKaupungin Oulu hotellitKaupungin Tallinna hotellitKaupungin Riika hotellitKaupungin Jyväskylä hotellitKaupungin Bangkok hotellitKaupungin Pietari hotellitAsiakaspalveluVarauksesiUsein kysyttyjä kysymyksiäOta yhteyttäPalautetta sivustostaArvostele hotelliPalveluiden tarjoajille, yhteistyökumppaneille ja tiedotusvälineilleLisää hotellisiTee yhteistyötä kanssammeMainosta sivuillammeMatkanvälittäjätTiedotusEhdot ja yksityisyydensuojakäytäntöEhdot & rajoituksetYksityisyydensuojaTietoa evästeistäYritystiedotMatkaoppaat50 huippukaupunkiaKaikki maatKaikki hotellitSivukartta© 2016 Hotels.com, L.P. Kaikki oikeudet pidätetään.Hotels.com ja Hotels.comin logo ovat Hotels.com, L.P:n tavaramerkkejä tai rekisteröityjä tavaramerkkejä Yhdysvalloissa ja/tai muissa maissa. Kaikki muut tavaramerkit ovat omistajiensa omaisuutta.* Lisätietoja Hotels.com™ Rewards-ohjelmastaABOUT SSL CERTIFICATES


Miten nostetaan herkkiä lapset - Perhe 2017 - 2017\nLapset herkkä, kuten muutkin lapset, he tarvitsevat asianmukaista koulutusta heidän tapa ollessa. Koulutus, joka auttaa heitä parantamaan kaikkia heidän luontaisia ominaisuuksiaan ja kykyjään unohtamatta antamaan heille tarvittavia työkaluja vähentääkseen heidän tavanomaista haavoittuvuuttaan muiden, muiden käyttäjien silmille, kommentteille tai kritiikille.\nMiten herkät lapset ovat?\nSensitive lapsille, koska ensimmäisten elinkuukausien, reagoivat erityisellä tavalla ääniin, tekstuurit, tuoksut, värit mutta myös eleet, sanat ja katseet ihmiset ympäri.\nHe ovat lapsia, joilla on monia positiivisia ominaisuuksia, mutta on olemassa kolme ominaisuutta, jotka meidän on otettava huomioon koulutettaessa heitä:\n- korkea empaattinen kapasiteetti . He tarttuvat muiden ihmisten henkisiin tiloihin nopeasti. Tämä positiivinen sosiaalinen kyky saattaa kuitenkin heille kärsiä paljon, jos emme opeta heille, miten se hoidetaan oikein. Suunnattu on taito, joka auttaa heitä paljon tulevissa sosiaalisissa ja työsuhteissaan.\n- Korkea tunnepitoisuus . Tunteet ylikuumaavat. Positiivisia tunteita, kuten iloa, toivoa, yllätys tai negatiivinen kipuna, pettymys tai viha voi olla todellinen draama tai räjähdyksen euforiaa tavasta, jolla lapset kokevat herkkä.\n- Korkea draama. Heillä on taipumus kärsiä paljon vastoinkäymisistä tai takaiskuista. Kaikki negatiiviset tapahtumat voivat olla elämäsi pahin päivä. He kärsivät, koska heidän ystävänsä on surullinen, koska he ovat riitelineet luokkatoverinsa kanssa tai koska heidän opettajansa eivät ole kertoneet hänelle mitään kauniista piirustuksesta, jonka he ovat tehneet. Joten on tavallista myös, että kuuntelemme valittaa kaikesta.\nJoten jos kouluttaa jollekin lapselle ja on haaste mille tahansa vanhempi, joka haluaa tehdä hyvin, kouluttaa herkkiä lapset näyttää olevan vielä enemmän, koska sen korkea tunteita ja draamaa. Kuten jokin muu lapsi, he tarvitsevat huoltavia, lämpimiä ja ymmärrettäviä vanhempia. Vanhemmat, jotka hyväksyvät heidät, kun he auttavat heitä tuntemaan olonsa turvalliseksi.\nHerkät lapset tarvitsevat ennen kaikkea:\n- Tunne rakastettu ja kuunneltu. Me kaikki tarvitsemme fyysistä yhteyttä, jotta olisimme hyviä. Meidän kaikkien täytyy tuntea kuullut ja huolestunut. Mutta erityisen herkät lapset ovat lapsia, jotka tarvitsevat suurempia mielenosoituksia, ymmärrystä ja huomiota. He nauttivat fyysisistä yhteyksistä ja keskusteluista muiden kanssa, olivatpa ne sitten vanhoja.\n- Ymmärtäminen ja empatia. He ovat lapsia, jotka tarvitsevat selittää, miten he tuntevat ja mitä he tarvitsevat tuntea hyvää. He tarvitsevat meitä asettamaan itsemme paikoilleen ja ymmärtämään heidän näkökulmansa.\nEdellinen Artikkeli Don Duck ja Don Pito. Gloria Fuertesin runo lapsille\nJoulu-postikortteja. Kortit pinseteillä


Glantz: Stumbling Colossus\nSotahistoriasta kiinnostuneissa piireissä on keskusteltu jo pitkään Toisen Maailmansodan syistä, jotka johtivat lopulta Venäjän ja Saksan väliseen sotaan. Asiasta on kirjoitettu lukemattomia kirjoja ja artikkeleita sekä väitelty mm. Internetfoorumeilla.\nDaniel C. Holtrop Indianan yliopistosta on todennut eversti David. M. Glantzin Stumbling Colossus –tutkimusta koskevassa internetkolumnissaan[i], että natsia ei tee kenestäkään se, että hän kysyy suunnitteliko Stalin hyökkäystä Saksan armeijan kimppuun 1941, eikä kenestäkään stalinistia se, jos hän sanoo, ettei Stalin aikonut hyökätä 1941.\nTämän artikkelin tarkoitus on pohtia omalta osaltaan Saksan ja Venäjän väliseen sotaan ja Saksan Barbarossa-hyökkäykseen johtaneita tapahtumia ja tutkijoiden tulkintoja siitä, mitä tapahtui Neuvostoliiton länsirajalla ennen Barbarossa-hyökkäyksen käynnistymistä 22.6.1941.\nKohti vuoden 1939 tapahtumia\nSodan alkusyiden on sanottu juontavan Ensimmäisen Maailmansodan lopettaneesta Versaillesin sopimuksesta, jota on pidetty Saksalle epäedullisena. Sopimus johti Saksan kasvavaan yhteistyöhön Venäjän kanssa mm. sopimuksessa Saksalta kielletyn sotateknologian kehittämisessä ja rakentamisessa.\nSaksan ja Venäjän yhteistyön huipennuksena voi pitää maiden välisen liiton 23.8.1939 vahvistanutta Molotov-Ribbentrop –sopimusta, joka oli Saksan ja Venäjän välinen hyökkäämättömyyssopimus. Sopimuksen salaisessa lisäpöytäkirjassa maat tekivät keskinäisen sopimuksen Itä-Euroopan itsenäisiä valtioita koskevasta etupiirijaosta.\nStalin: Drang nach Westen – Hitler: Drang nach Osten\nIdeologinen ristiriita maiden välillä sai alkunsa jo Leninin noustua valtaan Venäjällä. Leninin tavoitteena oli maailmanvallankumous, kommunistinen maailma, jota johtaa Moskovan Komintern. Lenin katsoi, että Saksan vallankumouksen onnistuminen oli välttämätön vallankumouksen onnistumiselle Euroopassa. Hän myös piti selviönä sitä, että kapitalismi voidaan lopullisesti kukistaa maailmasta vain kommunismin ja kapitalismin välisen sodan avulla. Stalin jatkoi Leninin viitoittamalla tiellä.\nMaiden välille loi epäluottamusta myös se, että vaikka Venäjä oli virallisesti Saksan kumppani, se samalla rahoitti ja tuki Saksan kommunistista puoluetta, joka pyrki vallitsevan yhteiskuntajärjestelmän kumoamiseen.\nPoliittisista ideologioista Hitler tunsi suurinta antipatiaa Venäjältä alkunsa saanutta bolsevismia kohtaan. Hän kirjoitti v. 1926 Mein Kampf –teoksensa toisessa osassa: ”Miten voidaan saksalaiselle työmiehelle selittää bolshevismi kirotuksi rikokseksi ihmiskuntaa kohtaan, jos itse solmitaan liitto tuon hornan sikiön järjestöjen kanssa, se siis suurin piirtein tunnustetaan? Mitä oikeutta silloin on tuomita suuriin joukkoihin kuuluvia heidän tuota maailmankatsomusta kohtaan osoittaman myötämielisyyden johdosta, jos valtion johtajat itse valitsevat saman maailmankatsomuksen edustajat liittolaisikseen?”[ii]\nKommunistien johtama Venäjä tunsi epäluottamusta antibolsevistisen Hitlerin aikeita kohtaan. Hitler katsoi päävihollisvaltiokseen Euroopassa kuitenkin Ranskan, joka oli miehittänyt Ruhrin alueen v. 1923 ja toivoi liittoa Englannin kanssa[iii] Saksan selustatueksi ja turvaksi. Hitler: ”Saksan kansan leppymätön verivihollinen on ja sellaisena pysyy Ranska.”[iv]\nTaisteluni-kirjassa Hitler puhuu ”idässä olevasta maasta”, joka Saksan tulisi saada haltuunsa vaikka ”miekan avulla”. Idässä olevaksi maaksi nimitettiin yleisessä puhekielessä tuohon aikaan entistä saksankielistä Itävalta-Saksaa.[v] Hitlerin suuri haave oli tuon, ja myös kaikkien Versaillesin rauhansopimuksessa Saksasta erotettujen entisten saksalaisten ja saksankielisten alueiden liittäminen takaisin Saksan valtioon.\nMolotov-Ribbentrop –sopimuksen rikkoutuminen\nVuoteen 1939 tultaessa Neuvostoliiton ”Kommunistinen puolue ei ollutkaan virallisesti luopunut maailmanvallankumouksen ideasta ja pyrkimyksistään lisätä neuvostotasavaltojen lukumäärää. Välineenä oli puna-armeija, joka vain täyttäisi kansainvälisen velvollisuutensa viedessään kommunismin naapurimaihin.”[vi]\nVenäjä jakoi Puolan yhdessä Saksan kanssa 27.9.1939, pakotti Baltian maat solmimaan keskinäiset avunantosopimukset Venäjän kanssa ja perusti maihin suuria ilmavoima- ja laivastotukikohtia. Marraskuun 30.1939 Venäjä hyökkäsi Suomeen, joka ei ollut suostunut sen esittämiin vaatimuksiin Baltian maiden tavoin. Hyökkäyksen syyksi se ilmoitti olevansa pakotettu puolustautumaan Suomen ampumien ns. Mainilan laukausten vuoksi, jotka se itse lavasti saadakseen syyn sodan aloittamiseen.\nSaksa valloitti huhtikuussa 1940 Tanskan ja Norjan ja käynnisti 10.5.1940 hyökkäyksen länsirintamalla. Kun Saksa oli siirtänyt joukkonsa länsirajalle ja sitonut itsensä hyökkäykseen, Venäjä miehitti kesäkuussa Baltian maat ja Bessarabian sekä Pohjois-Bukovinan, joka ei kuulunut Molotov-Ribbentrop –sopimuksessa sen etupiiriin eikä ollut koskaan kuulunut Venäjään. Näillä toimenpiteillä Venäjä eliminoi Saksan ja sen välissä olleet pienet itsenäiset puskurivaltiot ja siirsi länsirajansa tältä osin Saksan itärajalle.\nHitler aloitti Molotov-Ribbentrop –sopimuksen rikkoneen Pohjois-Bukovinan miehityksen jälkeen vastatoimenpiteenä Barbarossa-operaation suunnittelun.\nNeuvostoliiton kommunistihallinnon johtoon kuulunut Andrei Ždanov lausui vielä kesäkuussa 1941 Neuvostoliiton Korkeimmassa sotaneuvostossa näin: ”Olemme tulleet voimakkaiksi ja voimme ryhtyä aktiivisempaan tehtävien suorittamiseen. Sodat Puolassa ja Suomessa eivät olleet puolustussotia. Olemme jo lähteneet hyökkäyksellisen politiikan tielle.”[vii] Tämä oli jatkoa Stalinin puheelle 5.5.1941.\nTulkintoja joukkojen vahvuudes ta\nSotahistorioitsijoiden keskeisiä kysymyksiä Saksan ja Venäjän sodan alkutilanteessa Venäjän osalta on:\n- montako sotilasta Venäjä oli keskittänyt länteen;\n- montako jalkaväkidivisioonaa oli lännessä;\n- montako panssaridivisioonaa oli lännessä;\n- montako moottoroitua divisioonaa oli lännessä;\n- montako laskuvarjojääkäriarmeijakuntaa oli lännessä;\n- montako ratsuväkidivisioonaa oli lännessä;\n- montako tykkiä ja kranaatinheitintä oli lännessä;\n- montako hyökkäysvaunua oli lännessä;\n- montako sotilaslentokonetta oli lännessä;\n- millaisia joukkoja oli parhaillaan tulossa länteen;\n- millaiset suunnitelmat puna-armeijalla oli;\n- mihin oli sijoitettu armeijaryhmien (rintama), armeijoiden, armeijakuntien ja divisioonien komentopaikat;\n- mihin oli sijoitettu ammusvarastot, polttoainevarastot, tykistö, jne.;\n- mitä joukot tekivät kesäkuussa 1941 (kaivoivatko juoksuhautoja, rakensivatko korsuja ja tykistön tuliasemia, miinakenttiä, piikkilankaesteitä - vai valmistautuivatko hyökkäämään länteen)?\nJokaisen tällaisen tiedonjyvän kohdalla nousee keskeisenä tekijänä esille tiedonlähteen luotettavuus. Kun Venäjän näitä asioita sisältävät arkistot ovat edelleen yli 65 vuoden kuluttua tapahtumista suljettuina riippumattomilta tutkijoilta ja internetfoorumeilla on mainostettu tämän Glantzin kirjoittaneen Stumbling Colossuksen tutkittuaan Venäjän salaisia arkistoja, niin kyseinen kirja oli kovasti kiinnostavan tuntuinen.\nKäytettävissä olevien lähteiden ja arkistotietojen kirjavuus ja moniselitteisyys näkyy tutkijoiden toisistaan poikkeavina tulkintoina joukkojen vahvuuksissa kautta linjan.\nKremlin arkistoihin syvällisesti perehtyneen Juri Gorkovin mukaan aktiivisuus Venäjän ja Saksan välisellä rajalla selittyi osaltaan rajalla olevista pioneerijoukoista, jotka oli määrätty linnoitusalueiden, rautateiden ja lentokenttien rakentamiseen. Tähän tehtävään oli Gorkovin mukaan määrätty ja siirretty n. 500 pataljoonaa. Liikekannallepanon jälkeen heitä oli määrä täydentää 500 000:lla siviiliväestöön kuuluvalla.[viii]\nKirjassa Stumbling Colossus David M. Glantz esittää, että linnoitusalueisiin kuului kesäkuussa 1941 n. 192 240 miestä ja että nämä eivät olleet taisteluvalmiina.[ix]\nSamat poikkeamat näkyvät arvioissa muidenkin joukkojen määristä: Kun esimerkiksi Paul Carell esittää kirjassaan Marssi Venäjälle, että Venäjän joukoissa oli 4,7 miljoonaa[x] miestä Saksan 3,3 miljoonaa vastassa. Glantz antaa Venäjän miesvahvuudeksi lännessä 22.6.1941 vain 2,9 miljoonaa kaikkiaan mobilisoiduista 4 826 900 miehestä, mutta ei anna väitteensä tueksi lähdeviitettä arkistolähteeseen.[xi] Sen sijaan lähdeviite juuri tälle tiedolle (note 3 sivu 10) vie Voroshilovakatemian julkaisuun ja samassa notessa annetaan ”Soviet armed force strenght on 22 june at 5 373 000”. Venäjän rauhanajan asevoimien hän kuitenkin myöntää kesäkuuhun 1941 mennessä kasvaneen yli viiteen miljoonaan mieheen.[xii]\nPysähdytään hetkeksi miettimään Glantzin antamia tietoja siinä valossa, että internetkeskusteluissa on korostettu Glantzin tietojen perustuvan Venäjän salaisiin arkistodokumentteihin ja olevan faktaa:\n- Glantz toteaa yhdessä kohtaa kirjaansa, että 22.6.1941 oli kaikkiaan mobilisoitu 4 826 900 miestä, joista olisi muka ollut lännessä vain 2,9 miljoonaa miestä;\n- Ihan sama Glantz kertoo toisessa kohtaa samaa kirjaa, että jo Venäjän rauhanajan asevoimien miesmäärä oli kasvanut kesäkuuhun 1941 mennessä yli 5 miljoonaan mieheen;\n- Vielä oma lähdeviitteensä viekin taas uuteen lukemaan samalla päivämäärällä 22.6.1941 ja se on 5 373 000 miestä - eikä yksikään näistä lukemista perustu Glantzin arkistotutkimukseen, vaan lainauksiin muiden julkaisuista.\nSamanlainen poikkeama on havaittavissa myös mm. hyökkäysvaunujen määrissä, ja jopa samasta yksiköstä annetut tiedot poikkeavat Stumbling Colossuksen sivuilla toisistaan riippuen vuodesta, jolloin ne on julkaistu. Glantzin mukaan esimerkiksi viidennellätoista mekanisoidulla armeijakunnalla oli 22.6.1941 hyökkäysvaunuja 627 kpl (taulukko s. 158, lähteenä julkaisu vuodelta 1958), 749 kpl (taulukko s. 156, lähteenä julkaisu vuodelta 1989), 640 kpl (s.158) ja toisaalla luvuksi ilmoitetaan 738 kpl.\nToisen mekanisoidun armeijakunnan hyökkäysvaunumääräksi 22.6.1941 hän esittää 468 kpl (s.232), joka on vuoden 1959 tieto. Toisaalla samassa kirjassa 1.6.1941 määrä olisi ollut 517 kpl, kun se nykyisten tietojen mukaan oli 527 kpl 22.6.1941.[xiii]\nTietoja Puna-armeijan vahvuuden kehityksestä (ilman NKVD-joukkoja) löytyy tästä artikkelista:\nNimimerkki Viktor Suvorov (Vladimir Rezun) esittää kirjassaan Jäänsärkijä, sekä mm. sen jatkona ilmestyneissä kirjoissaan M-Päivä ja Viimeinen Tasavalta, että Venäjä valmistautui hyökkäämään länteen 6.7.1941 maailmanhistorian suurimmin voimin. Saksan isku itään 22.6.1941 kuitenkin torpedoi tämän Venäjän hankkeen. Suvorovin kirjoissa esitetään yksityiskohtaisia tietoja mm. Venäjän joukkojen keskityksistä länteen, hyökkäysvaunujen lukumääristä ja maahanlaskujoukkojen ällistyttävistä koulutusmääristä. Suvorovin lisäksi lukuisat muut tutkijat maailmassa ovat vakuuttuneet Venäjän hyökkäysaikomuksesta. Vain aiotun hyökkäyspäivän päivämäärät poikkeavat toisistaan (esimerkiksi 6.7., 10.7., 15.7. ja 10-15.7.1941).\nDavid Glantz kertoi ystävällisesti jo kirjan johdannossa mikä oli hänen kirjansa tarkoitus. No, kuinka ollakaan tarkoituksena ei suinkaan ollut kertoa omaan huolelliseen arkistotutkimukseensa perustuen totuutta Venäjän asevoimien keskityksistä, varustuksesta, koulutuksesta, suunnitelmista, jne. 21.6.1941 - vaikka kirjan nimen alaotsikkona onkin: ”The Red Army on the Eve of World War”.\nEi, ei puhettakaan totuuden kertomisesta, vaan kirjan tarkoituksena oli vastahyökkäys Suvorovin nimeltä mainittuja kirjoja Jäänsärkijä ja M-Päivä vastaan - siten Suvorovin teorian Venäjän hyökkäysaikomuksesta kumoaminen.\nKuitenkin myös Glantz myöntää Saksan hyökkäyksen 22.6.1941 keskeyttäneen ja häirinneen Venäjän käynnissä ollutta liikekannallepanoa. Tästä huolimatta puna-armeija oli hänen mukaansa kasvanut 1.7.1941 n. 5,3 miljoonalla lisämiehellä.[xiv] Siis niiden 21.6.1941 rauhanajan armeijan ”yli viiden miljoonan miehen” lisäksi.\nSekä Daniel C. Holtrop Indianan Yliopistosta[xv] että Benjamin Schwarz[xvi] pitävät Glantzin tutkimuksia sotilashistorioitsijoiden nimittämänä operatiivisena historiana. Glantzin dokumentit käyvät minuutilleen ja pikkutarkasti läpi sitä mitä tapahtui taistelukentillä, mutta ne eivät käsittele itärintaman poliittisia, sosiaalisia, diplomaattisia tai taloudellisia ulottuvuuksia, eivätkä kaikkia sotilaallisiakaan (Benjamin Schwarz).\nKun Suvorov väittää, että hyvin suuri osa Venäjän armeijasta oli vielä junissa, kun Saksa hyökkäsi, Glantzin joukkoja koskevissa taulukoissa ei näytetä kuljetusten aikana tuhoutuneiden joukkojen ja materiaalien määrää.\nUseimmat Glantzin lähdetiedoista perustuvat sotilasaikakauslehtiin, koulutusmateriaaleihin ja muistelmiin, joista useimmat on julkaistu joko ennen tai jälkeen Brezhnevin ajan suhteellisen avoimuuden. Useimmat aidot arkistot pysyvät melko suljettuina. Glantz kuvaa avuttomuutta täyden liikekannallepanon alla, mutta Suvorovin mukaan se oli osa rakentuvaa kokonaisuutta, jonka oli tarkoitus yllättää saksalaiset. (Daniel C. Holtrop).\nHyökkäyskö paras puolustus?\nVenäläishistorioitsija Juri Gorkov julkisti yhdessä V. Danilovin kanssa v. 1993 Puna-armeijan yleisesikunnan toimesta laaditun operaatiosuunnitelman, jossa 15.5.1941 annetaan yksityiskohtaiset ohjeet joukkojen siirroille Venäjän länsirajalle. Suunnitelmassa laatijat pitivät välttämättömänä sitä, ettei Saksan sodanjohdolle anneta minkäänlaista mahdollisuutta aloitteen tekemiseen, vaan Saksan armeija tuhotaan hyökkäyksellä jo siinä vaiheessa, kun joukkojen organisointi on vielä kesken, eikä joukkojen välille ole syntynyt kosketusta.\nGorkovin mukaan Venäjän poliittisella johdolla ei ollut aikomusta hyökätä Saksaan. Hän perustelee näkemystään vuosikausia kestäneillä tutkimuksilla presidentin arkistossa (joka oli aiemmin Neuvostoliiton Kommunistisen Puoleen Keskuskomitean arkisto), Venäjän puolustusministeriön keskusarkistossa (ZAMO RF) ja lähihistorian dokumenttien tutkimus- ja säilytysarkistossa RZChIDNI).\nGorkov on vakuuttunut, että kysymyksessä on puolustussuunnitelma, eikä Stalin koskaan hyväksynyt ajatusta Saksaan kohdistuvasta hyökkäyksestä. Hän kertoo, että suunnitelma noudattaa Venäjällä käytössä olleita aiempia suunnitelmia, joissa aina ensin edellytetään vihollisen hyökkäystä, johon Venäjä sitten tekee vastahyökkäyksen (vrt. Mainilan laukaukset). Suunnitelmaan sisältyvä käsky ”olla joukkojen keskittämisen jälkeen valmis ratkaisevaan hyökkäykseen” oli mainittu kaikissa suunnitelmissa kevään 1935 ja elokuun 1940 välisenä aikana.\nItse suunnitelmaa on kuvattu artikkelissa Suurhyökkäyssuunnitelma Groza.\nTarkoituksena jakaa operaatiosuunnitelmat sotilaspiireille Venäjän yleisesikunta työsti samanaikaisesti jokaiselle sotilaspiirin komentajalle operatiiviset käskyt, joissa oli määritelty konkreettiset tehtävät ja määräpäivät.\nKäskyt työstettiin seuraaville piireille:\n- Leningradin sotilaspiiri (Leningradski wojenny okrug, LWO) 14.5.1941, nro 503 912\n- Baltian sotilaspiiri (Pribaltiski wojenny okrug, PribWO) 14.5.1941, nro 503 920\n- Läntinen erikoissotilaspiiri (Sapadny ossoby wojenny okrug, SapOWO) 5.5.1941, nro 503 859\n- Kievin erikoissotilaspiiri (Kijewski ossoby wojenny okrug, KOWO) 5.5.1941, nro 503 862\n- Odessan sotilaspiiri (Odesski wojenny okrug, OdWO) 6.5.1941, nro 503 874.\nTakarajat käskyjen työstämiselle sotilaspiireissä olivat esitetyssä järjestyksessä 25.5.41, 30.5.41, 25.5.41 ja 25.5.41 ja kaikki käskyt allekirjoittivat puolustuksesta vastaava kansankomissaari Timoshenko ja yleisesikunnan päällikkö Zhukov. Ylimmän johdon taholta oli olemassa määräys, jonka mukaan liikekannallepanoon, keskitykseen ja kehittämiseen (sotilaspiireissä) tarkoitettu aika oli 25-30 päivää. Siinä ajassa armeijoiden oli pantava käskyt täytäntöön.\nGorkovin mukaan tiedemiesten suurin mielenkiinto kohdistuu lounaisrintamalle, koska ensimmäisen taistelujen arvioidaan nykyisin tapahtuneen siellä. Lounaisrintaman päätehtävä oli suojata kauttaaltaan Bessarabian ja Pohjois-Bukovinan rajat. Joukkojen keskittämisen jälkeen sen oli yhdessä neljännen armeijan länsisiiven kanssa tehtävä ratkaiseva isku vihollisjoukkoihin Lublin-Sandomir –suunnalla ja edettävä Vistulaan. Edelleen sen piti hyökätä suunnassa Kielce, Piotrkov…ja edettävä Pilicaan Oderin yläjuoksulle. Operaatiosuunnitelmassa hyökkäyssyvyydeksi oli määritelty 200-350 kilometriä.\nGlantz kertoo puna-armeijan maavoimien divisioonien määrän kasvaneen vuodesta 1939 päivämäärään 15.6.1941 mennessä 98:sta 303:n ja miesten määrän 1,6 miljoonasta 5,3 miljoonaan.[xvii] Miksi ihmeessä Glantz kuitenkin väittää, että lännessä olisi ollut 22.6.1941 vain 2 901 000 miestä?\nYhtäältä Glantz korostaa, ettei Venäjällä ollut hyökkäyssuunnitelmia, ei keskittänyt joukkoja hyökkäykseen, niitä joukkoja oli hirveän vähän, hyökkäysvaunut olivat kehnoja (ja niitä oli vähän) - mutta toisaalla hän kuitenkin toteaa aivan oikein, että Venäjän suunnitelman mukaan sen piti eristää hyökkäämällä Saksa Balkanista.[xviii]\nVäitteelleen ettei Stalin jokseenkin todennäköisesti hyväksynyt Venäjän suurhyökkäyssuunnitelma Grozaa Glantz antaa ”tarkan lähdeviitteen” - viittaamalla omaan kirjoitukseensa.[xix]\nGlantzin mukaan Venäjän osittainen mobilisaatio (liikekannallepano) alkoi huhtikuussa 1941, mikä tieto tuntuu hyvin loogiselta huomioiden puna-armeijan miesmäärän räjähdysmäisen kasvun. Samaan hengenvetoon Glantz toteaa yleisesti tunnetun tosiasian, ettei Stalin uskonut (edes juuri ennen 22.6.1941) Saksan hyökkäävän .[xx]\nGlantz kertoo Venäjän liikekannallepanoajoista: täysi liikekannallepano ja joukkojen keskitykset veisivät 15-30 päivää.[xxi] LKP-suunnitelman mukaan länteen piti tulla 6,5 miljoonaa miestä, joista olisi muka 22.6.1941 mennessä ollut vasta 2,9 miljoonaa.[xxii]\nJoukkojen siirtokäskyjä oli annettu länteen keskitystä varten jo 10.5.1941 ja 13.5.1941 armeijatolkulla.[xxiii] Edellämainitun 15-30 päivän mukaan niiden kaikkien olisi pitänyt olla perillä hyvissä ajoin ennen 22.6.1941 - ja ainakin osa todellisuudessa olikin (ei vaan haluta myöntää niiden olleen perillä 22.6.1941).\nEnnen Saksan hyökkäystä 22.6.1941 Venäjä oli toteuttanut liikekannallepanon, jossa palvelukseen oli kutsuttu 5 300 000 miestä lisää.\n22.6.1941 oli lastattu länteen meneviä joukkojenkuljetusjunia 538 kpl. 455 junaa oli liikkeellä länteen ja 83 junaa oli jo purettu. Kaikki 939 junaa oli käynnissä olevasta sodasta huolimatta purettu 14.7.1941 mennessä.[xxiv]\nKerrataanpa vähän. Ennen Saksan hyökkäystä 22.6.1941 Venäjällä oli rauhanajan armeijassa eri tietojen mukaan 5 300 000 - 5 500 000 miestä + NKVD-joukot. Ennen Saksan hyökkäystä 22.6.1941 Venäjä oli toteuttanut liikekannallepanon, jossa palvelukseen oli kutsuttu 5 300 000 miestä lisää.\nEnnen Saksan hyökkäystä 22.6.1941 oli lastattu 939 junaa kuljettamaan liikekannallepantuja joukkoja länteen. Niistä 83 oli ennättänyt perille ja purettu, 455 oli vielä matkalla länteen 22.6.1941 ja loputkin 401 junaa oli purettu 14.7.1941 mennessä. Tämä kaikki vaikka Stalin oli varma siitä, ettei Saksa hyökkää Venäjän kimppuun.\nMihin Venäjä tarvitsi 15.7.1941 noin 10 750 000 miestä käsittävän armeijan, 23 140 hyökkäysvaunua (1.6.1941)[xxv], 115 900 putkea tykistöä (22.6.1941)[xxvi], 10 armeijakuntaa maahanlaskujoukkoja (oli ennestään 5, käskettiin 1.4.1941 perustaa lisää 5)[xxvii], jne. - ellei Venäjä aikonut hyökätä länteen maailmanhistorian suurimmin joukoin heinäkuussa 1941?\nVenäjän joukkojen käskettiin 15.6.1941 edetä salassa yömarssein länsirajalle.[xxviii]\nKarpov kuvaa tilannetta 15.5.1941. Molemmat [Venäjä ja Saksa] ovat keskittäneet joukkoja rajalle. Venäjällä oli silloin rajalla 102 divisioonaa. II strategista aaltoa muodostettiin, se oli siirtymässä länteen ja saapuisi kesä-heinäkuun vaihteessa. Zhukovin kaavailema, Venäjän hyökkäystä varten tarvittava, ylivoima Saksaan nähden saavutettaisiin aikaisin heinäkuussa.[xxix]\nSivulla 289 Glantz kertoo Saksan tiedustelun arvion venäläisistä joukoista kesäkuun alussa 1941 ja mitä ”totuus” oli Glantzin mukaan:\nSaksan arvio: 171 jalkaväkidivisioonaa, 33 1/3 ratsuväkidivisioonaa, 46 moottoroitua (panssari) prikaatia (15 divisioonaa vastaava määrä).\nGlantz: Samaan aikaan puna-armeijan vahvuus oli 196 jalkaväkidivisioonaa, 13 ratsuväkidivisioonaa, 61 panssaridivisioonaa (58 mekanisoiduissa armeijakunnissa ja 3 erillistä) ja 31 moottoroitua divisioonaa(29 mekanisoiduissa armeijakunnissa ja 2 erillistä). Huom. Venäjän moottoroiduissakin divisioonissa oli runsaasti hyökkäysvaunuja.\nNäistä Saksa arvioi olevan rajasotilaspiireissä 118 jalkaväkidivisioonaa, 20 ratsuväkidivisioonaa, 40 ”mobiilia prikaatia” (yhteensä n. 150 divisioonaa), kuitenkin Venäjällä oli [Glantz] siellä 171 eri tyyppistä divisioonaa. Saksan tiedustelu arvioi Euroopan puolella Venäjää olevan lisäksi 32 1/3 divisioonaa kun todellisuudessa [Glantz] niitä oli 100 divisioonaa.\nKerrataan. Tässä kohtaa kirjaa Glantz kertoo lännessä (Euroopan puoleisessa osassa Venäjää) olleen ”early June 1941” 271 divisioonaa (aiemmin mainitsemistaan 303 divisioonasta). Kuitenkin hän kehtaa toisaalla väittää lännessä olleen vain 2,9 miljoonaa miestä - ja sinne länteen keskitetyn koko ajan lisää joukkoja. Glantz on sortunut omaan näppäryyteensä.\nSivulla 292 Glantz sentään myöntää, että Venäjä on liioitellut Saksan joukkojen määrää ja vähätellyt omien joukkojensa määrää - vaan mitä Glantz sitten itse yrittää epätoivoisesti tehdä? Vielä sivulla 345 Glantz valittaa sitä, että Venäjän arkistot ovat suljettuja ja sitä, että Venäjä vääristelee tietoja. Ja jatkaa sivulla 348: ”On tärkeää huomata, että useimmat näistä materiaaleista ... [joita Glantz itse on käyttänyt lähteenään - jp] on jollakin tavoin PROSESSOITU”. Ja seuraavalla sivulla Glantz toteaa, että hyvin paljon materiaalia on edelleen suljettujen ovien takana.\nOn sinänsä hyvä, että Glantz toteaa Venäjän arkistomateriaalin olevan puutteellista, jäävänkin puutteelliseksi, sekä pahoittelee, ettei arkistoihin pääse.[xxx] Vaan eikö tässäkin ole kuitenkin epäjohdonmukaisuus - yhtäältä arkistoihin ei päästetä riippumattomia tutkijoita, mutta toisaalta hän sanoo arkistomateriaalin olevan puutteellista ja jäävänkin puutteelliseksi?\nYhtäältä Glantz korostaa, ettei Venäjällä ollut hyökkäyssuunnitelmia, ei keskittänyt joukkoja hyökkäykseen, niitä joukkoja oli hirveän vähän, hyökkäysvaunut olivat kehnoja (ja niitä oli vähän) - mutta toisaalla hän kuitenkin toteaa aivan oikein, että Venäjän suunnitelman mukaan sen piti eristää hyökkäämällä Saksa Balkanista.[xxxi] Mitä Glantz oikein ajaa takaa?\nEntä miksi Stalin osittain Hitlerin mielen vastaisesti tuhosi puskurivaltiot itsensä ja Hitlerin väliltä, eikä esimerkiksi tukenut niiden puolustusta Saksaa vastaan. Mitä teki 160 pioneeripataljoonaa rajan välittömässä läheisyydessä 22.6.41 (taistelupioneerit paitsi miinoittavat, myös raivaavat etulinjassa vihollisen miinoituksia hyökkäysjoukkojensa tieltä - ja ainakin 250-300 kilometriä länteenhän heidän oli suunnitelmansa mukaan tarkoitus hyökätä)! Ja lopuksi: Miksi Stalin ryhtyi tuohon suunnattomia henkisiä ja aineellisia voimavaroja vaatineeseen urakkaan, kun hän ei monien vain Venäjän puolustushaluun vetoavien mielestä uskonut lainkaan Saksan hyökkäävän?\nKun internetfoorumeilla on esitetty nimimerkkien takaa väitteitä, että Glantz on käyttänyt lähteinään Venäjän salaisten arkistojen muuten edelleen salaista materiaalia, niin katsotaanpa millaisia lähteitä Glantz onkaan käyttänyt. Varsinkin kun kyseiset nimimerkit ovat naureskelleet sille, että Suvorov on käyttänyt lähteinään kirjoja (mm. muistelmia) ja lehtiartikkeleita, eikä primäärilähteitä - eli arkistomateriaalia.\nKuinka ollakaan Glantzin lähteet olivat kirjoja (kuten marsalkka Zhukovin muistelmat), lehtiartikkeleita, ym. julkisia julkaisuja - aivan kuten Suvorovillakin. Tosin Glantz oli käyttänyt lähdeviitteissään tutkijoiden yleisesti käyttämää hankalahkoa viitejärjestelmää eikä yksinkertaisia suoria tarkkoja lähdeviitteitä (kuten Suvorov, ja tässäkin artikkelissa on käytetty).\nJulkaisujen vuosilukuina esiintyi esimerkiksi 1958, 1959, 1963, 1989, jne. eli oleellinen osa tiedosta onkin neukkuajalta, jolla tiedämme (myös Glantz myöntää) tietojen olevan vääristeltyjä. Toki uudempiakin julkaisuja on käytetty, mutta juuri tärkeimmät tiedot olivat näitä ikivanhoja kommunistien propagandatarkoituksessa tekemiä väärennöksiä.\nSivulla 155 on hieno taulukko Mekanisoitujen Armeijakuntien panssareista, miehistä, jne. - mutta lähteenä ei suinkaan ole arkisto, vaan neukkuajan kirja.\nVastaavasti sivulla 160 väitetään puna-armeijalla olleen 22.6.1941 kaikkiaan 117 600 tykkiä ja kranaatinheitintä, joista läntisissä rajasotilaspiireissä muka vain 37 500 kpl (joka muuten sekin olisi ollut saksalaisiin nähden selvästi ylivoimainen - eversti Nordbergin mukaan Saksalla oli idässä: 7 184 kenttätykkiä ja noin 13 000 kranaatinheitintä).[xxxii] Tämä Glantzin esittämä määrä on päivänselvä valhe, eikä sille ole mitään arkistoviitettä vaan viite jonkun Ramanichevin kirjoitukseen.\nEdellä luetun mukaan on ihan turha väittää, että tästä Glantzin kirjasta löytyy historiallinen totuus Venäjän joukkojenkeskityksistä yms. 21.6.1941.\nEli Viktor Suvorovin teorian kumoaminen on nähty Kremlissä niin tärkeäksi, että on järjestetty konferensseja (joihin osallistujia on kestitetty ruhtinaallisesti), seminaareja, kirjoitettu kirjoja - ja estetty riippumattomia tutkijoita pääsemästä tutkimaan Venäjän salaisia arkistoja koskien tilannetta 21.6.1941 vielä yli 65 vuotta sen ajankohdan jälkeenkin. Mitähän salattavaa Venäjällä on?\nEttei vaan se, että Venäjä aikoi hyökätä länteen maailmanhistorian suurimmin joukoin heinäkuussa 1941 - valloittamaan koko Euroopan (aluksi)?\n[ii] Adolf Hitler, Taisteluni, Osa II, Porvoo 1941, s. 352\n[iii] Adolf Hitler, Taisteluni, Osa I, 1942, s. 165 ja 388 sekä Osa II s. 297\n[iv] Adolf Hitler, Taisteluni, Osa II, 1942, s. 299\n[v] Mein Kampf, James Murphy: Translator’s Introduction, s. 7\n[vi] Suomen Sotahistorian Komissio ry; Talvisodasta jatkosotaan; Mihail Semirjaga, s. 98\n[vii] Suomen Sotahistorian Komissio ry: Talvisodasta jatkosotaan; Mihail Semirjaga, s. 98\n[viii] Gorkov, Verteidigung oder Angriff, 190-207, Frankfurt am Main 2000\n[ix] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, s. 151\n[x] Paul Carell, Marssi Venäjälle, 2003, s. 56\n[xi] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 10\n[xii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 9\n[xiv] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 14\n[xv] atikkeli/ H-Net Reviews\n[xvi] kirja-arvostelija/ The Atlantic Monthly\n[xvii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 34\n[xviii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 92\n[xix] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 95\n[xx] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 96\n[xxi] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivut 100-101\n[xxii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 101\n[xxiii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 103\n[xxiv] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 104\n[xxv] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 293\n[xxvi] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 315\n[xxvii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 147\n[xxviii] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 105\n[xxix] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivut 244-245\n[xxx] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 77\n[xxxi] David M. Glantz, Stumbling Colossus, 1998, sivu 92\n[xxxii] Erkki Nordberg, Arvio ja ennuste Venäjän sotilaspolitiikasta Suomen suunnalla, 2003, sivu 174


raimo jõerand -blogit - Sivu 1 - Blogivirta.fi\nHae uutisista sanalle raimo jõerand\nMamilda\t- 01.03.2017 16:00\nTaas kirja, jonka lainasin ihan vain lukuhaastetta varten :) Olin katsellut, että lukuhaasteessa tämä sopii moneen kohtaan. Erityisesti taisin ajatella kohtaa nro 19. yhdenpäivänromaani. En kuitenkaan voi tätä siihen kohtaan laittaa, koska ainakin minun laskujeni mukaan kirjan tapahtumat vievät noin puolitoista vuorokautta. Ei silti yhtään harmita, että tämän luin :) Kaksi suomalaista ja yksi ulkomaalainen (tai kaksi maailmanmatkaajaa ja yksi aina kotiseudullaan asunut) päätyvät...\nKirjavinkit - Yli 800 lukemisen arvoista kirjaa\t- 27.12.2017 07:05\nSiltala (2017) — perhesuhteet, työ, tragikomiikka. Rakentaja on tragikoominen kirja, tarina miehestä, joka rakentaa ja rakentaa, eikä valmihiksi saa. Mies on naimisissa Ullan kanssa ja heillä on teinipoika Neo. Voi olla, että miehen nimi mainittiin jossain kohtaa tai sitten ei, mutta minä en sitä ainakaan merkille pannut. Pääosin tarina kulkee kuitenkin miehen näkökantilta. Taloyhtiöissä on yksi… Read more Raimo Pesonen: Rakentaja\nSuomen kuvittajat\t- 25.06.2013 22:22\nRaimo Raatikainen on ollut yksi Suomen kansitaiteen näkyvimpiä tekijöitä 1970- ja 1980-luvuilla, mutta hänestä ei jostain syystä näytä löytyvän paljon tietoa. Tässä häneltä eläväviivainen kansikuvansa Aaro Hongan poikakirjaan vuodelta 1968.\nEkofokus\t- 08.09.2017 12:57\nTuoreen tutkimuksen mukaan 235 Suomessa pesivästä lintulajista 87 lajin levinneisyysalue on laajentunut ja 82 lajin pienentynyt. 66 lajilla ei havaittu merkitseviä muutoksia levinneisyysalueessa. Ilmaston lämmetessä lajimäärän on ennustettu kasvavan Pohjois-Euroopassa, kun eteläisiä lajeja levittäytyy pohjoiseen. Pohjoisten metsien valtalaji järripeippo on vähentynyt ja sen levinneisyysalue supistunut. Kuva: Wikimedia Commons (CC0) Tutkimus perustui vuosien 1974-89 ja 2006-10...\nTimo Soini\t- 11.09.2017 19:47\nPerussuomalaisten voimassa olevat ohjelmat ovat edelleen Timo Soinin ja Vesa-Matti Saarakkalan johdolla kirjoitetut. Perussuomalaisten säännöt ovat Raimo Vistbackan johdolla laaditut. Perussuomalaisten logo on Jukka Jusulan sunnittelema. Onko mikään muuttunut?\nArto Köykän blogi\t- 06.07.2017 00:12\nOn kirjoja, jotka tuottavat pettymyksen. Kirja vain on huono, tai sitten kirjailijan ja lukijan maailmat eivät vain kohtaa. Sofi Oksasen Puhdistusta pidin vielä lukukelpoisena, vaikka siinä häiritsi siihen liimattu raflaaava oheisjuoni, jonka mukana ololle keksin vain kaupallisia syitä. Oksasen seuraavaan kirjaan Kun kyyhkyset katosivat tartuin kohtalaisen suurin odotuksin. Uskoin, että se kiinnostaisi minua enemmän kuin Puhdistus . Toisin kävi. Kirjan alkuun saaminen oli perin vaikeaa...\nTimo Soini\t- 08.08.2017 18:46\nYleisön pyynnöstä: Avoin kirje Raimo Vistbackalle\nKirjoitin kolumnin Ilkkaan, joka julkaistiin tänään. Sain siitä kymmenmäärin palautetta ja pelkästään myönteistä ja kehotuksen pistää se plokiin, notta muutkin näkevät. Tässä, yleisön pyynnöstä. AVOIN KIRJE RAIMO VISTBACKALLE Olen tuntenut Sinut, Raimo Vistbackan, yli kolmekymmentä vuotta. Tiedän kokemuksesta ja tosielämästä millaisesta miehestä on kysymys. SMP: n konkurssissa pelastit monta kentän ihmistä. Moni muu ihminen ei … Jatka lukemista Yleisön...\nHeo:n lukuvuosi 2009-10 käynnistyy 1. syyskuuta. Hakijamäärä oli tänä vuonna ennätyksellinen, silti opiskelijakiintiöissä on paikkoja jäljellä. Esimerkiksi Multimediaopintoihin mahtuu vielä 3, ja WebDesign -opintoihin on pari paikkaa täyttämättä. Tutustu opintoihin näistä linkeistä: Multimedia, Web Design. Syksyn opintoihin pääsee vielä mukaan. Ilmoittautumisen voi tehdä suoraan linjajohtaja Raimo Ahoselle 040-1860465, raimo.ahonen@heo.fiKategoria(t): Kurssitieto...\nJYL - verotus, rahoitus, talous\t- 27.11.2015 09:54\n”Uusliberalistisen ideologian narratiivissa ”, aloitti kertomakirjallisuuden Finlandia-palkinnon voittaja Laura Lindstedt erään lauseen nykyhallitusta suomivassa vastaanotto puheessaan eilen web-sivustojen ja aamun lehtien mukaan. Aloin miettiä, mitenkä sen ymmärtäisi selkosuomalainen kaivinkoneyrittäjä Juvan Teboilin kahviossa, jos sellainen kohtaamispaikka olisi vielä olemassa. P oikkeaisiko vastakkainen lainatusta: Uusliberalistisen - käsitteenä sekään ei ole minulle...\nMiehen vapaa aika\t- 18.09.2008 22:39\nMittakaava: 1/32 Valmistaja: Dragon Teksti on lainattu Pienoismallit.net sivulta jonka on kirjoittanut Raimo Leino jossa hän arvostelee tätä rakennus sarjaa. -------------------------------------------------------------------------------------------------------- Dragonin 1/32 skaalan Mustangi on haukuttu lyttyyn netissä ja monessa muussakin tahossa jo moneen kertaan kuluneen vuoden aikana. Suurimmat valituksen aiheet ovat oleet mallin pintaan toteutetut biljoonat upponiitit, joita ei...


Mitä syödä vaihto-oppilaana Ranskassa | Explorius\nEtusivu » Ranska » Hilla Nantesin » Ranskan ruokakulttuuri\nYleensä Ranskaa ajatellessa tulee mieleen patongit, croisanttit ja juustot, niin ajattelin vähän avata mimmosena mä oon kokenut ranskalaisen ruokakulttuurin.\nAamupalla ei syödä aina croissantteja. Me ei syödä melkein ikinä croissantteja, eikä ne yleisestikkään oo arkiaamupala, mutta aamulla syödään kuitenkin jotain sokerista höttöä. Se voi olla briochia, patonkia, paahtoleipää, korppuja, pain au chocolat, kaupasta ostettuja pikku leivoksia ts. mauttomia pullia… Lapset saattaa syödä jogurttia tai muroja ja aikuiset juo kahvia. Kahvi juodaan kulhosta, eikä mukista ni samalla voi lämmitellä käsiä :D.\nMun hostsisko ei ymmärrä, kun englannissa syödään aamupalaks suolasta, et makeeta sen pitää olla. Ja mä taas sanoin että mulla ei aamulla tee mieli mitään makeeta.\nKouluruoka on hyvää, tosin se onki maksullista. Siihen kuuluu alkuruoka, pääruoka, juusto tai jogurtti, patonkia ja jälkiruoka. Alkuruoaks on salaattitiski, eli erilaisia enemmän ja vähemmän ruokaisia salaatteja. Pääruoaks saa valita kolmesta eri kasvisvaihtoehdosta, ja lihavaihtoehdosta. Kasviksissa on yleensä kahta eri kasvista ja kolmas joku muu (riisi, perunamuussi, coucous tms). Jos on pastaa, niin 95% valitsee sen, vaikka ne kasvikset on tosi hyvä! Lihavaihtoehdosta yleensä yks on kala.\nTäällä ei juoda maitoa, niin juusto tai jogurtti on kalsiumin ja D-vitamiinin lähde. Jälkiruuaks on aina tarjolla hedelmiä ja jogurtteja, sekä välillä leivoksia, crepejä, suklaamoussea, piirakoita tms. Meiän koulussa on myös jälkiruokabaari, jossa on moussea, hedelmäsalaattia, rahkaa yms. Jos kaiken syö, niin ei kyllä jää nälkä!\nMä teen usein niin, että otan jälkkäriks hedelmän ja säästän sen iltapäivälle, aika useet tekee niin. Koulun jälkeen kun tullaan kotiin, syödään goûter, eli välipala. Ranskalaset syö taas makeeta, sillä perusteella ettei tuu vähään aikaan nälkä, mutta ettei kuitenkaan täyty ennen illallista :D.\nIllallisella mun hostperheessä on välillä on tosi hyvää ja ajatuksella tehtyä ruokaa ja välillä taas nopeeta puolvalmisruokaa. Illallinen mennään myös alkuruoka, pääruoka, juustot ja jälkiruoka -systeemillä, mutta arkena alkupala voi olla tosi yksinkertainen esimerkiks porkkanaraastetta. Se mua ihmetyttää, miten ”tärkeä” jälkiruokaki on. Lapsia oikein houkutellaan syömään se.\nKastanjoita ja racletteja\nPitkälti täältä löytyy samat raaka-aineet kun Suomesta, mutta ruokaa valmistetaan vähän eritavalla ja -yhdistelmillä. Paljon oon syöny pitkään keitettyä lihaa, eikä melkeen kukaan oo kasvissyöjä. Uusia ruokatuttavuuksia mulle on mm. kastanjat, purjo ja retiisit, quenellet (en tiiä mitä ne on suomeks) joista kaikista tykkään. Täällä söin myös ekaa kertaa racletteja, eli pöydällä on pikku grilli, jossa jokainen paistaa itelleen kinkkua, sipulia, herkkusieniä, mitä vaan ja sen alapuolella sulatetaan juustoa raclettessa, eli pikku ’mailassa’ ja sit se kaadetaan lautaselle perunoiden ja grillattujen ruokien päälle. Kaikkien lasten lempiruoka taas on cordon bleu, eli friteerauksen sisällä oleva kinkku ja sulanu juusto :D\nYleisesti on hyvänmakusta ruokaa. Oon syöny täällä paljon esimerkiks hyviä kastikkeita ja valkosia kaloja. Juustot myös maistuu!! (vaikken ookkaan syöny kovin voimakkaita tai erikoisia). Patonkia on talossa aina :D ja sitä tulee vähän liikaakin syötyä; meiän perheessä se ostetaan yleensä kaupasta, mutta monissa perheissä se ostetaan pelkästään leipomosta.\nRanskassa kaikilla alueilla on ne erikoisuudet, ja täällä ne on Bretagnesta tulleita galetteja ja crepejä. Galettet on siis suolasia lettuja, joita syödään ruuaks ja crepit makeita, joita on jälkkäriks.\nSuomen ruuista mulla on eniten ikävä lohta (jota syödään täällä tosi harvoin), karjalanpiirakoita, kunnon salaatteja, joissa on paljon raikkaita aineksia, täytekakkuja :D, sekä täysjyvätuotteita, esim täysjyväriisiä tai -pastaa ja tietenki ruisleipää. Ja oon varmistunu siitä, ettei mistään löydy parempaa suklaata ku Fazer…


Tamara Aladinin töistä tekeillä muistonäyttely – Haminan museo haalii töitä yksityisistä kokoelmista – Reimari\nAladinin Koralli-sarja on Riihimäen Lasin viimeiseltä tuotantovuodelta 1976.\nHaminan kaupunginmuseo valmistelee kesäksi muistonäyttelyä haminalaisen Tamara Aladinin elämäntyöstä. Aladin oli kuuluisa muotoilija ja lasitaiteilija, joka tunnetaan erityisesti Riihimäen Lasille suunnittelemistaan töistä.\nTamara Aladin (14. elokuuta 1932 Hamina – 9. maaliskuuta 2019 Hamina) muistetaan tuotteliaana, väririkkaiden mallistojen suunnittelijana. Suoritettuaan 1950-luvun puolivälissä Taideteollisen korkeakoulun keramiikkalinjan Aladin siirtyi vuosiksi 1959–1976 Riihimäen Lasin palvelukseen.\nYli puolet Riihimäen Lasin 1960-luvulla valmistamista maljakoista oli lähtöisin Aladinin piirustuslaudalta. 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alkupuoliskolla valmistettu Kehrä-maljakko sekä opaalilasista valmistettu uudenlainen Koralli-sarja, johon kuului puhallettuja maljakoita, maljoja ja vati, ovat hänen tunnetuimpia luomuksiaan.\n– Sain idean Koralli-sarjaan Istanbulin Sinisessä moskeijassa. Sarja toteutettiin vuonna 1976 puhallusmenetelmällä käyttäen opaalilasia, kertoi Aladin Reimarissa kesäkuussa 2011 julkaistussa haastattelussa.\n– Korallissa valkoiselle pohjalle siroteltiin koristeeksi sinistä kobolttia tai vihreää lasijauhetta ja päälle tuli kirkas kerros. Poikkeuksellinen tulos selittää sarjan saaman suuren suosion, sanoi Aladin.\nSuuren suosion saaneeseen sarjaan kuului maljakoita, maljoja ja vati.\nRiihimäen Lasi sai Tamara Aladinista myös loistavan messuemännän. Viittä kieltä taitanut upea taiteilija oli elementissään esimerkiksi Frankfurtin messuilla, jotka pidettiin keväisin ja syksyisin.\nAladin suunnitteli Riihimäen Lasille yli 150 lasiesinettä, joiden lisäksi hän suunnitteli runsaasti esineitä anonyymisti. Lasitaiteilijan ura päättyi vuonna 1976, kun Riihimäen Lasi lopetti puhalletun lasin tuottamisen kannattamattomuussyistä.\n– Haluamme järjestää Tamara Aladinin muistoksi näyttelyn Haminan kaupunginmuseolle kesän ajaksi. Etsimme 27.5. asti hänen suunnittelemiaan lasiesineitä lainaan näyttelyä varten. Näyttely kestää elokuun loppuun, jonka jälkeen lainatut esineet palautetaan, kertoo Heidi Tilli Haminan kaupunginmuseosta.\n– Otamme mielellämme vastaan myös muistoja ja valokuvia Tamarasta näyttelyä varten.\nYhteydenotot voi kohdistaa s-postilla museot@hamina.fi tai puh. 040 199 1276.\nMonissa Tamara Aladinin töissä käytettiin muottitekniikkaa, josta taiteilija esittelee esimerkkiä kesällä 2011 Haminan kaupunginmuseossa esilläolleessa näyttelyssä.


meri | Ikarian Tulirumpu\nRakkauden kesä 2014\nYllä oleva kuva ei poikkeuksellisesti ole minun ottamani. Se on Johan Hagströmin kuva Sudenmorsiamien ja Weljien esityksestä taiteidenyönä 7.-8-8.2014. Saan hänen luvallaan julkaista tämän upean ja tunnelmallisen otoksen tässä. Kuvan oikeudet ovat valokuvaajalla, joten ethän jaa sitä missään, kiitos! Ja sitten asiaan! Kesä 2014 on ollut todella monipuolinen. Alun kylmien säiden jälkeen saimme nauttia (/kärsiä näkökulmasta riippuen) pitkistä helteistä ja sen tuomista huikeista ukkosista. Jotenkin tuli mieleen nuoruuden kesä 1973, jolloin aikaa tuntui olevan loputtomasti ja mieli oli odotuksia tulvillaan. Jälkikäteen ajatellen olin juuri sen ikäinen, että minulla oli tuolloin meneillään selvä siirtymäriitti varhaisteini-iästä nuoruuteen. Mikään ei ollut enää samoin kuin ennen. Pojat ja nuorisomusiikki alkoivat aivan eri tavalla kiinnostaa. Tuosta kesästä on nyt 40 vuotta. Huomasin lehdestä, että muistikuvani kesän säistä olivat aivan oikeita. Silloin oli viimeksi tällainen yhtä pitkä hellejakso. Edellisessä kirjoituksessani vedin yhteen senastisia kokemuksiani kesältä. Tässä palaan vielä muutamaan ja suuntaan katsettani alkaneeseen syyskauteen. Kesän lämmössä syyskaudesta...\nKesä ja meret\nHeinäkuu on ehtinyt jo yli puolen välin. Kesä on kypsä ja nyt jo täynnä monenlaisia muistoja. Kulttuuripitoisen alkukesän jälkeen olemme viettäneet luonnosta nauttimisen ja luonnon tutkimisen merkeissä mielenkiintoisia viikkoja. Toki olemme saaneet kokea myös historiapitoisista retkistäkin mm. Seilin saarella http://fi.wikipedia.org/wiki/Seili sekä Turun linnassa ja tuomiokirkossa. Tämän kesäiset luontoretkemme ovat kuljettaneet meitä Suomen päästä päähän ja vähän Norjaan ja Ruotsiinkin. Tasan kahden viikon välein olimme Utsjoella ja Hangossa, Norjan Grense Jacobselvissä http://www.youtube.com/watch?v=ielFe8yUg0c ja Nauvossa. Näimme tuntureita, vaaroja, metsiä, soita, lampia, jokia, järviä ja merta, merta, merta! Siis kotomaamme koko kuvan. Kävimme eilen lisäksi tutkimassa pieniä satamia ja venerantoja Vaasan ja Kokkolan väliltä. Tavallisesti matka Vaasasta Kokkolaan kestää noin puolitoista tuntia ja sitä on suorinta tietä 125 km. Eiliseen menomatkaan saimme kulumaan viisi tuntia ja hiukan yli 200 km. Annoin kameran laulaa. Joitain mukavia otoksia sain aikaiseksi. Käväisimme vielä ennen Kokkolasta kotiin paluuta Trullevissa http://venenetti.fi/satamat/merenkurkku/pikku-mansikka-ryovarinkari/1772-trullevi/trullevi , joka on kalasatama aivan Kokkolan kupeessa. Kiinnostavin matkakohde on...


Oppimistilat 4. kerrokseen | Käyttäjälähtöinen hybridikampus | Metropolia\nOppimistilat 4. kerrokseen\nMyllypuron kampukselle tulee sijoittaa oppimistilat 6040:lle sosiaali- ja terveysalan sekä rakennus- ja yhdyskuntatekniikan opiskelijalle. Luokkahuoneiden lisäksi on varattu avointa oppimistilaa. Mitä oppimistiloihin tarvitaan, ja millaisia ne voisivat olla konseptitasolla, kun pyritään ottamaan huomioon oppimista tukevat ja tilan viihtyisäksi tekevät seikat? Myös opiskelun tulevaisuus ja tilan muokattavuus tulee huomioida suunnittelussa.\nTilasuunnitelman tavoitteita olivat avoimuus, joustavuus, muuntuvuus, ergonomia ja viihtyisyys. Tila suunniteltiin monitilatoimiston periaatteella, jossa tiloja laaditaan erilaisille työtehtäville. Tilaa on lähestytty eri opiskelutilanteiden kautta, ja vaikka yksilölliset tarpeet ja mieltymykset määrittelevät tarkemmin tilavalinnat, on tarjolla oltava vaihtoehtoja ja joustavuutta. Tästä syystä tilat ovat monikäyttöisiä ja muuntuvia.\nTyössä on keskitytty 4. kerroksen oppimistiloihin, joista osa on suljettuja, osa avoimia, osa ryhmätyötä varten ja osa hiljaisia. Värit on valittu Metropolian brändiväreistä ja logosta tai ainakin niiden lähettyviltä: lämpimiä sävyjä ja vaaleaa puuta sekä valkoista raikastamassa niitä.\nLuokkien edessä on tilaa, johon sijoittuu olohuonemainen opiskelu- ja oleskelualue. Kenno on ryhmätyötila, johon mahtuu 4-6 henkilöä kerrallaan pyöreän pöydän ääreen. Valaistusta ja kaiuttimia voi säätää. Luokkahuoneissa tila on suunniteltu ergonomian kannalta: kalustusta on helppo siirrellä ja muunnella, ja tiloissa on esimerkiksi sähköpöytiä, joiden ääressä voi työskennellä halutessaan seisoen. Tiloja voidaan yhdistää ja avata. Suuret piirtoseinät ja akustoivat elementit hyödyntävät myös seinätilaa, ja valaistuksella rajataan tiloja.


Pro Grani ®: 04.2016\nHallitukselta apua pienyrittäjille\nKuluneen viikon aikana maan hallitus on julkistanut useita hankkeita ja esityksiä yksin- ja pienyrittäjien sekä startuppien avuksi. Seuraavassa tärkeimmät:\nTyötön voisi aloittaa sivu- tai päätoimisena yrittäjänä vaikka olisikin työtön.\nTyöttömyysturvan voisi muuttaa starttirahaksi tai käyttää palkkatukeen\nTyönäyte: Työntekijä voisi olla jonkin aikaa töissä ilman työsuhdetta näyttääkseen mitä osaa.\nYksinyrittäjille tukipaketti ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen.\nInnovaatioseteli: 5 kEUR pks-yritykselle ulkopuolisen innovaation ostamiseen.\nInnovaatiopankki: Tarkoituksena löytää, kerätä ja kaupallistaa tehtyjä innovaatoita ja patentteja\nYrittäjävähennys verotuksessa: Ei kuitenkaan osakeyhtiöille (sic).\nInvestointivaraus: Osa tuloksesta varauksena tuleviin investointeihin, tältä osin ei veroa; kuten oli 1990-luvulla.\nErityisasiantuntija ulkomailta: Helpotusta työlupaprosessiin.\nKultainen viisumi: Maahanmuuttaja saa oleskeluluvan 0.5 MEUR sijoituksella.\nTyöttömille velvollisuus ottaa vastaan työtä kauempaa ja oman alansa ulkopuolelta.\nKoulutussopimus: Opiskelija olisi työpaikalla ilman työsopimusta ja oppilaitoksessa kirjoilla ja saisi normaalia opintotukea.\nJoukkorahoitus: Selkeyttää ja helpottaa tämän rahoitusmuodon käyttämistä.\nSAK tietysti vastustaa lähes kaikkia ehdotuksia.\nLähettänyt Olavi Tupamäki klo 14.30 Ei kommentteja:\nSOTE reippaasti eteenpäin\nHallitus antoi tänään selkeämmät suuntaviivat sote-ratkaisulle. Sote-tehtävät siirtyvät kunnilta 18 maakunnalle, joiden rahoitus tulee valtiolta. Tämä tarkoittaa valtionveron nousua ja kunnallisveron vastaavaa laskua. Seuraavassa esitän lyhyesti valtakunnan uuden hallintorakenteen tehtävät:\nKunnat ovat paikallisen osallistumisen, demokratian, sivistyksen ja elinvoiman yhteisöjä, jotka hoitavat asukkaiden päättämiä itsehallintotehtäviä ja laissa säädettyjä paikallisia tehtäviä. Kun sote-tehtävät poistuvat maakuntien hoitoon, niin loput tehtävät jäävät edelleen kunnille.\nMaakunnat vastaavat sosiaali- ja terveydenhuollosta, pelastustoimesta, ypäristö-terveydenhuollosta, alueellisista kehittämistehtävistä ja elinkeinojen edistämisen tehtävistä, alueiden käytön ohjauksesta ja suunnittelusta sekä maakunnallisen identiteetin ja kulttuurin edistämisestä.\nSeuraavassa uusien suuntaviivojen tärkeitä piirteitä:\n18 maakuntaa, jotka kaikki vastaavat sote-toimintojen järjestämisestä alueellaan; kukin joutuu lisäksi sopimaan erikoissairaanhoidosta yms viiden yhteistoiminta-alueen kanssa, jotka muodostetaan yliopistosairaaloiden HYKS, TYKS, TAYS, KYS ja OYS ympärille .\nMaakuntavaalit joka 4. vuosi; ensimmäiset 2018.\nEi verotusoikeutta maakunnille, vaan niiden rahoitus tulee valtiolta, joka kerää rahat valtion tuloverotuksen kautta.\nKuntaveroa lasketaan saman verran kuin valtion tuloverotus nousee.\nSote-palvelut yhtiöitettävä, jotta syntyy aito ja EU-säädännön mukainen kilpailutilanne.\nAsiakas voi valita samaan hintaan julkisen, yksityisen tai kolmannen sektorin terveyspalvelut.\nSote-henkilöstö siirtyy maakuntien palvelukseen vanhoina työntekijöinä; ei 5 vuoden tai muuta irtisanomissuojaa.\nSote-kiinteistöt maakunta vuokraa kunnilta.\nPääkaupunkiseudulle erillisratkaisu? Hallitus arvioi mahdollisen pk-seudun kaupunkien yhteisen ehdotuksen.\nHallituksen esitykset lausunnolle toukokuussa; lait voimaan 01.01.2019.\nTästä löytyy hallituksen sote- ja maakuntalinjaukset 05.04.2016.\nHavaintoja ja kommentteja:\nGranin budjetista 2016 siirtyy 29.4MEUR = 41% * 71.9MEUR toimintamenot (25.7MEUR = 50% * 51.4EUR toimintakate).\nGranissa siirtyy 154 henkilöä eli 22% * 690 total.\nGranin verotuksessa suuri ongelma: Kaavailtu sote-korotettu valtion tulovero pitää sisällään kaavailujen mukaan kuntien budjettien keskimääräisen sote-osuuden. On sanottu, että se tarkoittaisi 12 prosenttiyksikön alennusta kuntaveroon. Granissa tämä tarkoittaisi, että jäljelle jäisi vain 4.5%, mikä ei riitä mihinkään. Kaavailujen mukaan kuntien erilaisuus sote-menoissa otettaisiin huomioon kunnille maksettavissa valtionosuuksissa. Tämä johtaa sekasortoon. Nähdäkseni paras vaihtoehto olisi se, että kullekin kunnalle laskettaisiin oma valtion tuloverotaulukko (niinhän on nytkin kuntaverossa).\nUudistus ei kata työterveyshuoltoa.\nPk-seudun kaupunkien (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen) johtajat aloittivatkin innokkaasti neuvottelut. Näyttävät haluavan ~kaikki maakunnan tehtävät, vaikka jo soten uudet/tulevat ITC-palvelut ovat erilaiset; Helsinki, Vantaa, Kauniainen APOTTI, Espoo ja 17 kaupunkia + 17 sairaanhoitopiiriä UNA.\nGranin talousseminaarissa 11.04.2016 kaup.joht Christoffer MASAR kertoi:\nPk-seudun kaupungit muodostaisivat kuntayhtymän, jonka päätöksentekoon po kunnat valitsevat edustajansa (kuten HSY ja HSL).\nPKS-kuntayhtymä saisi rahoituksen suoraan valtiolta, ei Uudenmaan maakunnan kautta.\nPk-seudun yhteistä ehdotusta valmistelee kolme työryhmää; ehdotus valmiiksi <30.04.2016\nGranille ei jää omia sote-palveluita 2019 jälkeen, ei kaupungin tuottamia eikä yhtiötäkään, vaan ne tulevat osaksi Espoon (tai pk-seudun yhteisesti) järjestettäviä palveluita. Terveysasema kuitenkin voinee jatkaa.\n25.04.2016 saadun kaavailun mukaan maakunta/soteuudistus alentaa kuntaveroa 12.77%-yksikköä vuodesta 2019 alkaen. Granissa tämä tarkoittaisi, että jäljelle jäisi vain 17.00-12.77= 4.23%.\nLähettänyt Olavi Tupamäki klo 22.32 Ei kommentteja:


Haussa löytyi 1090 osumaa\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 12.09.2021 16:20 Aihe: Tee se itse Saapasrasva\nMä olen rasvaillut maihareita valjasrasvan ja tervan seoksella. Kolme osaa rasvaa ja yksi osa tervaa. Hirmu pitkää kokemusta ei vielä ole, mutta tuntuu että terva pidentää vedenkestävyyttä. Rasvaan se ...\nAihe: Parhaat niksit suksen paatamiseen ja jäätymiseen\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 01.01.2021 21:50 Aihe: Parhaat niksit suksen paatamiseen ja jäätymiseen\nMelkonen seppä saa olla jos onnistuu voitelemaan puusuksista lipsuvat\nEi vaan, kai sekin onnistuu jos on vähän jyrkemmät maastot.\nJärvinen Lapponioissa (suomupohja) toimii nestemäinen pik ...\nAihe: Pyy 2020\nFoorumi: Linnustus Lähetetty: 11.10.2020 21:50 Aihe: Pyy 2020\nMeillä päin vaihtelua näkyy kyllä, vaikka pyy ei täysin katoakaan välillä. Eron huomaa ainakin siinä, että ne tilanteet puuttuu joissa pillittäjän ympärillä vislailee kolmekin pyytä samaan aikaan. Ene ...\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 12.01.2020 18:13 Aihe: Hyvät eräsukset, sauvat ja siteet?\nAi niin nuo Easyt… Ne on vielä kokeilematta. Jostain on kuulunut etteivät ole ihan täydelliset, mutta sitä tuskin olisi modernisoidut mäystimetkään\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 12.01.2020 12:39 Aihe: Hyvät eräsukset, sauvat ja siteet?\nTuli itselleni nuo mäystintyyppiset siteen mieleen, kun lumikengästä hajosi kantaremmi kesken retken. Ajattelin heti, että nyt tuli virtsainen paluumatka. Suhtkoht tasamaalla homma toimi kuitenkin yll ...\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 12.01.2020 12:13 Aihe: Hyvät eräsukset, sauvat ja siteet?\nEn omista moisia suksia mutta joskus olen ajatellut ihan mielenkiinnosta tuommoset tehdä. Esim. majavapassiin siirtymiseen tai pilkillä avannolta toiselle kun jäällä on paljon lunta ja vettä. Eikö noi ...\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 11.01.2020 22:46 Aihe: Hyvät eräsukset, sauvat ja siteet?\nTuossa olis mielenkiintoiset eräsukset Lienee jokseenkin sellaiset kuin sukset on alunperin olleet.\nFoorumi: Tarvikkeet ja välineet Lähetetty: 03.12.2019 19:56 Aihe: Hyvät eräsukset, sauvat ja siteet?\nFoorumi: Pienpedot Lähetetty: 06.11.2019 22:52 Aihe: Minkinpyynti\nLeuat on taivutettu niin että ne "ylisulkeutuvat" ...\nFoorumi: Hirven ja peuran metsästys Lähetetty: 03.11.2019 21:38 Aihe: vitutuksen aiheita hirvijahdissa\nFoorumi: Linnustus Lähetetty: 26.10.2019 15:30 Aihe: Pyy\nTäälläkin oli pyyn ruokavaliona jo muut kuin marjat, vaikka sekä puolukkaa että mustikkaa oli ...\nFoorumi: Linnustus Lähetetty: 24.10.2019 14:26 Aihe: Pyy\nOnko muilla tänä syksynä normaalia enempi havaintoja pyistä jotka vaan jurraa paikallansa? Saattavat välillä vislailla vastaukseksi, mutta eivät vaihda paikkaa eli näyttäydy kovin herkästi. Kanta tunt ...\nFoorumi: Linnustus Lähetetty: 03.10.2019 22:15 Aihe: Pyy\nSain vanhoihin metallipilleihin uudenveroisen soinnin Laitoin kattilaan lämmintä vettä ja tiskikoneen pesuainetta. Pillit sinne likoomaan muutamaksi tunniksi. Johan soivat taas heleästi, kun vuosie ...\nFoorumi: Linnustus Lähetetty: 23.09.2019 08:33 Aihe: Pyy\nOnko Nordik pyypillistä kokemusta? Onko kuinka helppo pitää puhtaana verrattuna printeiseen metallipilliin, joka meinaa tukkeutua kuolasta pidemmissä sessioissa?\nFoorumi: Keskustelua riistaruuista Lähetetty: 24.07.2019 11:09 Aihe: Purkkikalaa\nTäytyy vielä tehdä jotain lyh ...\nSivu 1 Yht. 73 Siirry sivulle 1, 2, 3 ... 71, 72, 73 Seuraava


Kuistin kautta: Ihanat pionit\nPionot, ne ovat vain niin kauniita. Nämä ovat ihan kukkakaupasta, mutta pian niitä on myös puutarhassa. Viime vuonna istuttamani pionit näyttävät jo nimittäin tänä vuonna tekevän muutamia kukkia. Puhumattakaan edellisen asukkaan pari vuotta sitten istuttamasta pionista, siihen näyttää tulevan ennätysmäärä kukkia. Jos yhteissaalis on oikein hyvä, niin ehkä sitä sitten raaskii jonkun niistä taittaa sisälle maljakkonkin.\nLähettänyt Heidi / Kuistin kautta klo 13:10


Arkipyhistä eteenpäin – Kotimaa\n05.09.2015 14:12 - Risto Voipio\nKuten odottaa sopi, arkipyhät ovat taas lahtipenkillä. Tällä kertaa keskustajohtoisen hallituksen työlistalla.\nArkipyhäthän pullahtivat agendalle kaksi vuotta sitten silloisessa yhteiskuntasopimuspöydässä eli tupo-pöydässä. Elinkeinoelämän EK ehdotti kahden arkipyhän siirtämistä lauantaille ja muut kuittasivat, niin työnantaja- kuin työntekijäpuolellakin. Sitten tehtiin nollaselvitys, jossa kirkkohallitus vastusti kaikkea. Sen jälkeen asia jäi muhimaan ja odottamaan seuraavaa ja sopivampaa ajankohtaa.\nNyt Sipilän ja kahden muu ässän hallitus on ottanut arkipyhät listalleen osana kilpailukykyhyppyä. Taas joku ehdotti ja muut peesasivat.\nKahden vuoden takainen EK:n ajama hanke ei koskenut helatorstain ja loppiaisen poistamista, vaan niiden pyhäpäivänä viettämisen vakioimista lähimmälle lauantaille. Se oli siis aika konservatiivinen hanke. Kirkon keskushallinnon viesti oli, ettei siirtäminen ole kirkon agendalla eikä tule ja vain kirkko itse voi niitä siirtää. Eivät muut. Kansalaisten vapaa-ajan tarvetta uskontokuntaan katsomatta myös voimakkaasti korostettiin kirkon johtohenkilöiden lausunnoissa.\nNyt puhutaan arkipyhien muuttamisesta työpäiviksi. Vaatimus on siis odotetusti kovempi kuin kaksi vuotta sitten. Lisäpotkua tilanteeseen antaa hallituksen esitys eduskunnalle kauppojen aukioloaikojen vapauttamisesta\nMitä kirkon keskushallinto nyt ajattelee? Kirkkoneuvos Jukka Keskitalon oivallisen Facebook-blogin kahdesta eri päivityksestä – toinen arkipyhistä 28.8. ja toinen Maaseudun tulevaisuudelle annetusta haastattelusta 31.8. – saa aika selkeän kuvan.\nLähtökohta näyttää olevan lojaalisuudesta ja solidaarisuudesta nykyistä hallitusta kohtaan kumpuava ymmärrys, että taloustalkoot ovat nyt välttämättömät ja että niihin kohtuuden rajoissa on kaikkien osallistuttava. Poikkipuoliset ajatukset lausutaan nyt hyvin varovasti ja varsin kohteliaita huolen ilmauksia lausuen. Kirkossa ilmeisesti ymmärretään, että kahteen arkipyhään nyt todennäköisesti kajotaan. Korostamalla sitä, että kirkko ei halua siirtää arkipyhien paikkaa ja sitä, että muut kuin kirkko päättävät arkipyhien työaikavaikutuksista, annetaan hallitukselle selvä viesti: kirkolle on tärkeämpää, että kirkolliset juhlat ovat kirkon itse päättämillä paikoilla kuin, että ne ovat kirkkokansalle tai muillekaan työstä vapaita tai korotetulla työpalkalla hyvitettyjä päiviä. Tämä on hyvä, selkeä ja oikea kanta!\nKauppojen aukiolon vapauttaminen on johdonmukainen jatko jo pitkään jatkuneelle kehitykselle, joka on saanut yleisen hyväksynnän. Kaupan alalla tapahtuva työaikojen vapauttaminen vaatii myös monien muiden palvelujen olemista saatavilla (esim. päivähoito). Toisaalta työelämän muutos johtaa voimakkain askelin siihen, että työn tekeminen sijoittuu ns. 24/7 – toimintaympäristöön eli työtä tehdään kun sitä on tehtävä ja vapaa-aikaa pidetään kun sitä voidaan pitää. Tällaisessa maailmassa arkipyhävapaa-säännökset ovat kadonnutta mennyttä maailmaa, vaikka mennyttä maailmaa niin mielellämme kaihoaisimme.\nJa kuin pisteenä i-kirjaimen päälle yhteiskunnallinen kehitys ja multikulttuurisuuden – eri uskontojen ja uskonnottomuudenkin - lisääntyminen johtaa vääjäämättä siihen, että uskontojen juhlapyhät voivat koskea vain niiden jäseniä. Ja työelämän suuri ja välttämätön haaste on, että työelämä joustaa sillä tavoin, että uskonnonvapaus aidosti ja eri uskontoja harjoittavia kunnioittavalla tavalla voi myös käytännössä toteutua.\nYhteiskunta ei enää lepää, koskaan.\nJos yhteiskunta on sekulaari, niin miksi joistakin kirkollisista juhlista pitäisi maksaa kaikille enempi palkkaa?


Hannelen paratiisi ♥: kirjastot auki, lukusali tyhjä korona-aikaan\nkirjastot auki, lukusali tyhjä korona-aikaan\nKaikki tuolit ja pöydät pois, tietokoneet kiinni. Vielä voi lainata kirjoja, ja jos on yli 70 vuotta, saa kirjapaketin kotiin.\nSyypää tähän hiljaisuuteen on corona\nperjantaina, 10 huhtikuuta, 2020\naimarii, niin, on kumma pääsiäinen\nPääsiäinen alkoi täällä kauniilla ilmalla. Pientä haravointia ja marjapensaiden alustojen putsausta rikkaruohoista. Hyvää ja aurinkoista pääsiäistä myös sinne.\nNila, kauniita pyöräilypäiviä meilläkin, puutarhatöitä teen vasta myöhemmin, hyvät pääsiäiset.


Busting myyttejä ravintolisiä | happilyeverafter-weddings.com\nBusting myyttejä ravintolisiä\nLääkevalmisteen (DSHEA) vuonna 1994 hyväksymän ravintolisälain mukaan ravintolisä on suun kautta otettu tuote, joka sisältää "ruokavaliota", kuten vitamiineja, kivennäisaineita, yrttejä tai muita kasvitieteitä, aminohappoja, entsyymejä, ja / tai muut ainesosat, jotka on tarkoitus täydentää ruokavaliota. Se voi olla tablettien, kapseleiden, pehmeiden geelien, geelipäällysteiden, nesteiden, jauheiden tai palkkien muodossa. DSHEA sijoittaa ravintolisiä erityisluokan mukaan "elintarvikkeiden" yleiseen kattoon eikä huumeisiin.\nValmistajien ei tarvitse osoittaa täydentävyyden tehokkuutta\nLääkeaineita koskevasta lainsäädännöstä poiketen ravintolisiä valmistavat voivat väittää, että lisäosa on tehokas tiettyyn ravitsemukselliseen puutteeseen tai tiettyyn tautiin ilman, että laki sitoo vaatimuksiaan. Sen sijaan hallitus on velvollinen osoittamaan, että jokin lisäys ei ole turvallista julkiselle kulutukselle.\nOle varovainen siitä, mitä etiketeissä on mainittu\nFDA: n mukaan kaikkien ravintolisien valmistajien on mainittava tuotteensa ainesosat etiketissä. Valmistajat eivät kuitenkaan ole lakien mukaisia todistamaan näiden tarrojen oikeellisuutta. Resurssikriisin takia ei ole mahdollista, että FDA ei pysty tarkistamaan jokaisen merkinnän aitoutta. Valmistajat voivat maksaa tuotteitaan, jotka testataan Consumer Lab tai US Pharmacopeia, mutta se on täysin heidän harkintansa mukaan. Valmistajat hyödyntävät usein tätä tosiasiaa niiden eduksi. He tekevät korkeita väitteitä ainesosista heidän ravintolisästään. Mutta hyvin usein etiketin ainesosat eivät täsmää sisällön kanssa. Etiketissä mainittu ainesosa voi olla kokonaan puuttunut tai sen määrä on selvästi alle mainitun. Usein valmistajat käyttävät paljon täyteaineita tuotteensa ravintolisäaineiden sijasta kustannusten leikkaamiseen.\nKuluttajat voivat helposti vaikuttaa ravintolisän sisältämien ainesosien nimeen\nAinekset ovat usein uutisia, koska ne vaikuttavat myönteisesti jonkin tutkimuksen osoittamaan tilaan. Nimi rekisteröidään kuluttajien mielessä. Ravintolisiä valmistavat yritykset hyödyntävät tätä hyödyksi. Ne lisäävät tuotteensa pieneen määrään ainesosaa ja korostavat sitä. Tämä tehdään jo ennen kuin ainesosan annostus osoittaa sen hyödyllisen vaikutuksen on varmistettu lisätutkimuksilla.\nTiettyjen ruokavaliovalmisteiden tehokkuuden tutkimukset voivat olla vain havainnointitutkimuksia\nUsein valmistajat vaativat tuotteensa ylivoimaisuutta tiettyjen tutkimusten perusteella. Useita kertoja nämä tutkimukset ovat vain havainnointitutkimuksia ja saman yrityksen edustajia. Näitä havainnointitutkimuksia ei yleensä seurata kaksoissokkoutetuilla kliinisillä kokeilla, kuten on lääkkeiden standardi. Näin ollen he eivät voi luottaa näiden tutkimusten aitouteen.\nRavintolisät tulisi kuluttaa ruumiin vaatimusten mukaisesti. Ne voivat sisältää tuotteita, kuten rasvaliukoisia vitamiineja jne., Jotka saattavat osoittautua myrkyllisiksi, kun niitä otetaan enemmän kuin tarvitaan. Suuri määrä proteiineja on liittynyt munuaisten vajaatoimintaan, sydänsairauksiin ja osteoporoosiin. Samoin korkea kaloöljyn saanti on liittynyt sydänvaurioihin. Siksi aina käyttäkää näitä ravintolisiä lääkärinne ohjeiden mukaan.