VS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 28.11.2010 klo 01:14\nPaljon hyviä asioita on jo tullut enkä käy niitä kieltämään, vaikka monet tuntuvat suhtautuvan melko jyrkästi muiden esittämiin mielipiteisiin. Omasta mielestäni omistajan tulee asettaa itsensä "laumanjohtajaksi" ja elämä koiran kanssa on huomattavasti helpompaa. Käytän lainausmerkkejä siitä syystä, että kesykoiran laumakäyttäytymien ja ryhmässä vallitseva hierarkia ei ole läheskään niin mustavalkoista kuin villeillä koiraelämillä kuten sudella. Lisäksi mielestäni tulee ottaa huomioon että koiralla ei ole pulaa resursseista kuten ravinnosta, lepopaikosta tms. (omistajan antama huomio on myös resurssi, jota koira tarvitsee). Mikäli kahdelle koiralle annetaan yksi puruluu ja toinen koira omii sen itselleen se ei käsittääksen kerro mitään hierarkiasta vaan pelkästään siitä kumpi sillä hetkellä sattuu puruluuta haluamaan enemmän. Koiralla saattaa myös puuttua halutun kaltainen toimintamalli tilanteissa, jossa se käyttäytyy ei-toivotulla tavalla. Kun koira ei tiedä miten tilanteessa toimitaan se saattaa keksiä toimintamallin, joka mielletään ikäväksi. Eli halutessaan omistajan sylin itselleen koira saattaa käyttäytyä hyökkäävästi tunkeilijaa kohtaan mikäli se kokeen sen tuottavan toivotunlaista tulosta.\n(Viestiä on muokattu sunnuntaina, 28.11.2010 klo 01:22)\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 28.11.2010 klo 09:51\nHei, minulla tuli vielä mieleen tästä johtajuusongelmasta sellainen seikka joka on itse hieman mietityttänyt.. Kiintyykö koira samalla lailla molempiin omistajiin ja voiko koiralla olla kaksi laumanjohtajaa? Toivoisimme olevamme poikaystäväni kanssa tasa- ja yhdenvertaisia omistajia tulevalle koirallemme, mutta olisi ikävää jos koira ei kokisi toista meistä johtajakseen..? Varmasti tämäkin ominaisuus on koulutettavissa, mutta miten teillä, joilla on koiralla kaksi omistajaa tämän asian kanssa käynyt?\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 28.11.2010 klo 12:50\n^Osa koirista valitsee selkeästi lempi-ihmisen. Aina se ei ole mitenkään loogisesti perusteltavissa, kuka on lempi-ihminen, mutta usein se on se, joka pääasiallisesti hoitaa koiran. Tai vaikka lenkkeilyttäjiä olisi useampikin, niin se joka ruokkii. Kuitenkin, jos johtajuusajattelun kannalta miettii, kaikki perheen ihmiset on "määriteltävissä" koiralle sen yläpuolelle eikä se ole ongelma. Ja toisaalta, jos haluat susilaumasta ottaa mallia (mikä ei kesykoiran kohdalla ole ihan täysin käypä vertaus), sielläkin on laumanjohtajan sijaan alfapari eli susilaumaa johtava pari.\nLyhyesti: Ehdottomasti koira saadaan opetettua tottelemaan ja kunnioittamaan kaikkia perheenjäseniä, mutta siitä huolimatta voi olla, että koira valitsee oman suosikkinsa, jonka erään haikailee eniten ja jota se seurailee tai liehittelee eniten. Tämä henkilö voi olla vaikkapa se perheen välinpitämättömin ihminen (koska koira kokee henkilön käytöksen auktoriteetiksi) tai useimmiten kuitenkin se, joka eniten koiran kanssa aikaa viettää sitä kouluttaen ja siitä muuten huolehtien.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 28.11.2010 klo 22:49\n^ Komppailen Maddya.\nOmassa koirassa olen huomannut että se on enemmän minun perään. Ennen kuin aloitettiin tokon ja haun treenaaminen Pyry oli suurinpiirtein yhtä paljon kummankin perään, mutta kun aloitin treenaamisen sen kanssa, se on selvästi alkanut olemaan enemmän minun perääni. Minä myös yleensä olen se, joka ruokkii koiran.\nAvo kyllä leikkii, käy lenkillä ja muutenkin touhuaa Pyryn kanssa, mutta ei ns. vaadi paljoa Pyryltä. Minä taasen lenkilläkin pyydän Pyryä tulemaan sivulle ja seuraamaan ja tehdään temmpuja, kuten pyydän kiipeämään vaikka kiven päälle yms + tietenkin tokon treenaaminen muutenkin. Pyry kyllä tottelee ihan hyvin avoa, mutta minua se tottelee ehkä aavistuksen verran terävämmin.\nJos olemme metsälenkillä ja Pyry on vapaana, se pitää kyllä kumpaakin silmällä, mutta jää minun luokse jos avo lähtee vähän kauemmaksi. Pyry saattaa katsella avon perään ja minua sen näköisenä ettei tiedä miten tekisi, mutta 9/10 kerrasta se jää minun luokse. Kuitenkin jos sanon jotain tyylin "mihin isi menee? Mene vaan!" niin Pyry tajuaa ja lähtee avon perään. Jos taas otetaan hakutreeni niin Pyry on innoissaan menossa avon perään koska tietää mistä on kyse. Pyry rakastaa kun saa etsiä avoa tai minua metsässä.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Perjantaina, 14.01.2011 klo 12:10\nOmissa koirissani olen huomannutsen että sitä kiintymystäkin on monenlaista. Minä en ole välttämättä se joka saa iloisimman tervehdyksen, johtuen siitä että tervehdin koiraa kun itse haluan. Toisaalta olen se johon turvaudutaan kun menee tassu suuhun. Koira siis haluaa rohkaisua pelottavalla hetkellä, lupaa mennä vieraan luokse, lupaa mennä uimaan yms. Toisaalta Rontti saattaa nukkua omassa huoneessaan (saunassa) eikä edes herää kun tulen kotiin. "Mähän en mene sinne eteiseen tervehtimään kun ei se iskä kuitenkaan heti tervehdi mua." ;)\nKovasti pistää silmää tässäkin keskustelussa seuraavat asiat:\n-Kovasti kerrotaan omista meriiteistä. Mitä on lukenut, tehnyt yms.\n-Väheksytään toisten käyttämiä opetus metodeja, vaikka ne olisivat ilmeisesti toimineet niitä käyttäneiden osalla.\nMinusta olisi tärkeää kertoa juuri niistä omista kokemuksista. Mitä on tehnyt, miten miksi ja miten koira on niihin reagoinut. Itse olen huomannut hyvin vahvasti sen että kaikki metodit eivät toimi kaikilla koirilla. Eri roduilla on ominaispiirteensä ja jokainen koira yksilö, niinkuin kirjoittaja tuolla edellä asiaan viittasi.\nKerron nyt kuintenkin omista meriiteistäni. Minä en ole lukenut juuri mitään koiraan liittyvää. Pyrin kuitenkin lukemaan aktiivisesti koiraani ja muita ulkopuolisia merkkejä esim. toisia koiria, ihmisiä ja paikkaa jossa liikumme.\nAsia on lienee sanomattakin selvää että kirjoja lukemalla saa erinomaista tietoa siitä kuinka asioita voi tehdä. Niistä voi lukea erittäin hyviä tapoja tehdä asioita. Minulla opettajana on ollut valitettavasti "kantapää".\nPyrin siihen että reagoin nopeasti koiran käytökseen ja yritän kulkea tilannetta aina askeleen edellä. Näin minä olen avain asemassa eri tilanteissa. Pystyn hallitsemaan tilanteita. Pystyn hallitsemaan koirani käytöstä, omaa käytöstäni, toisten ihmisten käytöstä ja jopa toisten koirien käytöstä omalla käyttäytymisellä. Rauhallinen, määrätietoinen ja itsevarma käytös ovat mielestäni erittäin tärkeitä asioita. Tällaisella käytöksellä kerron koiralleni että minä tiedän mitä seuraavaksi tapahtuu. Viestitän myös muille käytökselläni että ei ole mitään hätää, vaikka vastaan tulee 80kg:nen, innokas lihavuori. Koirani ei tarvitse kuin seurata vierestä kuinka "LAUMANJOHTAJA" vie tilannetta eteenpäin. Kirjoitin laumajohtaja isolla koska meillä on lauma. Ei koiralauma vaan sekalauma. Sekalaumoja esiintyy nisäkkäillä myös luonnossa. Miksi ei siis meillä kotonakin olisi sellaista.\nNykyinen koirani on reagoinut aina vahvasti omaan käytökseeni. Olenkin yrittänyt käyttää sitä hyödykseni, vaihtelevalla menestyksellä.\nKoirani tietää paikkansa minun rinnallani, mutta silti se yrittää ajoittain hivuttaa itseään hieman määräävämpää rooliin. Luonteeltaan itsepäinen, ihmisrakas, dominoiva ja aika olemattoman mielyttämis halun omaava koira ei taida olla se helpoin lemmikki kaupunki ympäristössä. Onnekseen Rontti löysi kotinsa itsepäisen, eläinrakkaan, dominoivan ja aika olemattoman mielyttämis halun omaavan miehen luota. Olemme siis kuin kaksi marjaa, paita ja perse. :D\nMitään viisasta en osaa oikeastaa kertoa tai suositella mitään kirjaa jonka on kirjoittanut joku Löppösen Pekka. Suosittelen kuitenkin kaikkia koirien omistajia lukemaan oman lemmikkinsä käytöstä. Niitä pieniä eleitä joita ulkopuolisen saattaa olla lähes mahdoton huomata. Koira kertoo jatkuvasti omaa tarinaansa hännällään, korvillaan, koko kehollaan.\nTässä kolme kovaa K:ta, joilla arki elämässä pääsee pitkälle: Kontakti, koulutus ja kommunikaatio.\nIloista talvea kaikilla koirien käytöstä ihmetteleville! :)\nMikä kiire tässä on, valmiissa maailmassa?\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Perjantaina, 22.04.2011 klo 18:11\nMä en tiedä onko tämä johtajuusongelma, mutta ainakin perjaatteessa. Eli koira on tuo reilun vuoden ikäinen parsoni. Toisten koirien kanssa yrittää koko ajan pomottaa ja alistaa. Siihen ei auta mikään. Ei kielto, selätys, palkka kun lopettaa, vetäminen pois....\nSen lisäksi 'tavallisissa tilanteissa' esim. kouluttaessa koira ei välillä jaksa kuunnella ollenkaan. Kysymys kuuluukin miten saan koiralleni sellaisen 'mua on pakko totella' mutta kuitenkin positiivisella tavalla? Auttaako huonoon käytökseen ja dominointiin selättäminen tai huomiotta jättäminen?\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Lauantaina, 23.04.2011 klo 14:26\nSinulla täytyy olla jotain parempaa, upeampaa, hienonpaa, viehkeämpää, kiinnostavampaa jne. kuin mikä on herättänyt koiran mielenkiinnon toisaalle - toinen koira esim.\nKoko homma, koiran koulutus ja motivointi, perustuu siihen, että sinulla on jotain ylivoimaisen mahtavaa, jota missään muualla ei ole. Joillekin koirille se on kananmuna, joillekin lauantaimakkara, joillekin tennispallo, joillekin supikoiran häntä, joillekin vetolelu, joillekin iloiset kehut, joillekin vaikka auton rengas. Koira luopuu ihan mielellään siitä mitä koskaan oli tekemässäkään/ meinaamassa tehdä, jos saa sen mitä sinulla on, sen super super super asian.\nTällä asialla motivoit koiraa ja koiran mielestä tottelemisesta tulee kannatavampaa kuin tottelemattomuudesta, josta ei seuraa muuta kuin tympeää naama näyttävä omistaja ja painokkaat torut.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Lauantaina, 23.04.2011 klo 15:01\nItse olen henkilökohtaisesti todennut parhaaksi vaihtoehdoksi kasvattaa koira luontaisella tavalla ja olemalla sille 24/7 rauhallinen johtaja johon Kiko voi luottaa olen parantanut suhdettamme nopeasti ja paljon! Kohta vuoden olen ottanut asian tosissani ja voin sanoa, että Kiko on paljon tyytyväisempi ja rauhallisempi kuin ennen 1,5 ikävuottaan.\nOlen saanut käsityksen ihmisltä, että jos on laumanjohtaja koiralleen, on brutaali eläinrääkkääjä. Tottakai tuollaisia ihmisiä on olemassa, mutta he eivät silloin ole laumanjohtajia. Ja kaikki ei ole sitä miltä näyttää. Koiraa voi hallita pienellä kosketuksellakin, ei vain raa'alla fyysisellä voimalla. :) Pitkälti olen itse omilla tunteillani syypää koirani käytökseen. JA olen myös välttynyt /selvinnyt monilta "?"-tilanteilta. :D\n(Viestiä on muokattu lauantaina, 23.04.2011 klo 15:03)\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Lauantaina, 23.04.2011 klo 20:54\nItse näin laumanvartijakoirien pitkäaikasena omistajana voin sanoa, että ne tilanteet ovat harvassa, jossa koira toimisi minun pelkojeni, luulojeni, ajatusteni tai aikeideni mukaan. Vaikka minua kuinka pelottaisi kävellä pimeää metsäpolkua ja kaikki risahdukset ja rasahdukset säikäyttäisi minut suunniltaan, on koira siitä huolimatta rauhallinen. Jos minua pelottaa tai jännittää ohittaa humalainen, voi koira olla viileä kuin viilipytty. Tai jos minä tervehdin jotakuta iloisesti ja hän tervehtii minua, ja tunnelma on muutenkin avoin ja positiivinen, voi koira olla tilanteesta aivan erimieltä ja päästää ilmoille kumeat murinat.\nMitä taas tulee koskettamiseen - jos koirani on päättänyt jonkun/ jonkin päästää päiviltään, sitä saa lyödä vaikka kirveellä takaraivoon, eikä se silti luovu aikeistaan. Jos taas syntyy koiratappelu, voi sinne väliin ihan rauhassa mennä sormineen sohimaan ja tökkimään, mutta tulos on varmasti pyöreä nolla. Toisinaan taas, jos vaikkapa nykäisen koiraa kaulapannasta, vaikka vahingossakin, koira saattaa saada raivokohtauksen, jos se on jo ennestään jännittynyt. Tai jos koira on jo jännittynyt ja lähden fyysisesti sen tilaa korjaamaan eli vaikka pitämällä kättä topakasti sen rinnalla tai kyljellä ja antamalla komennon tai vaikkapa nykäisemällä juurikin pannasta, voi koira tulkita sen yllyttämisenä tai vaihtoehtoisesti se on sille viimeinen pisara hyökkäykseen tai raivokkaaseen puolustukseen.\nPaimenkoirat ovat luonteeltaan tietysti vähän toista maata kuin kiven kova vartija, mutta tämäkin vartija on oikea mammanpoika kulissien takana ja laumanvartija voi olla jopa herkempi kuin yksikään ketterä paimenkoira.\nEli siis tuo Millanin teoria omistajan ja koiran välisestä "näkymättömästä" vuorovaikutuksesta on mielestäni täyttä humpuukkia ja arki puhuu ihan riittävästi puolestaan todistamaan nuo ajatukset ja hänen havaintonsa lähinnä yksittäistapauksiksi ja rakoileviksi.\nKun kahdet aivot eivät koskaan ajattele samoin kuin yhdet... koirallakin on omat aivot.\n(Viestiä on muokattu lauantaina, 23.04.2011 klo 20:57)\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Lauantaina, 23.04.2011 klo 21:43\nEn ny väitä, että asia näin olisi ja että kaikkien pitäisi uskoa asiaa, mutta itselleni kaikista yksinkertaisin selitys on se, että koira eläimenä ja aisteiltaan paljon herkempänä otuksena tunnistaa mielialanvaihtelut ja milloin on heikko ja milloin mitäkin ja peilaa sitä sitten omalla käytöksellään. Ja kokemuksien kautta tietysti on tullut huomattua.\nAika mahdotonta ruveta selittelemään, jos ei ole kokenut tuota itse ja tuntuu typerältä ruveta litomaan koko elämäntarinaa tähän, kun ei edes liity ketjun aiheeseen. :'') Ja miksi muutenkin aina kun ilmaisee tällaisen "perinteisestä tavasta" poikkeavan metodin, saa toisilta koiraihmisiltä kasan sontapommeja niskaan ja potkun persuuksille. D: TAI sitten vain ylireagoin ja olen vain asennoitunut toisten suhtautumiseen aivan väärällä tavalla, niin kuin tapaani joskus kuuluu. ha-ha-ha. Muutenkin.. alkoi ihmetyttää, että mikä itseasiassa saa ihmiset kimpaantumaan niin kamalasti siitä, kun sanoo eläinten aistivat mielialoja? :O\nJoo. Voin uskoa ettei laumanvartijakoirat ole aivan niin herkkiä ympäröivälle maailmalle ja niiden hermorakenne on varmaan vähän... öö paksumpi? D: siis eivät stressaannu ihan helposti. Ei olisi "heikosta" hermorakenteesta paljon hyötyä taistelutantereella! :D\n(Viestiä on muokattu lauantaina, 23.04.2011 klo 22:07)\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Lauantaina, 23.04.2011 klo 22:06\nLaumanvartija on ensinnäkin erittäin herkkä ja herkkä myös maailmaa kohtaan - se kuulee ja näkee kaiken. Ei ole asiaa, mitä se ei tiedä reviirillään olevan tai liikkuvan. Se havainnoi kokoajan ja on kokoajan ns. valmiustilassa - pitkin pituuttaan nukkuvasta lapamadosta kehkeytyy sekunnissa vieraan äänen kuultua intensiivinen ja jopa aggressiivinen vartija.\nNiiden hermorakenne on erinomainen, mutta stressinsietokyky noin yleisellä tasolla on melko heikko - eli koira kuumenee joko liian herkästi tai ei kuumene ollenkaan vaan menee lukkoon. Omani ovat olleet erinomaisia siinä suhteessa, että niitä on voinut kuljettaa missä vain mukana, aina moskovan suurkaupunki hulinoista marjametsään, täysin ongelmitta. Useimmat vartijat sopeutuvat myös erinomaisesti kaupunkielämään, mutta se perustuukin täysin siihen, että koira on pennusta asti hulinaan ja vilinään tottunut. Maalla asuva laumanvartija todennäköisesti räjähtäisi aikansa kuluttua liikaan aistiärsyke tulvaan. Koira kestää painetta, mutta se riippuu siitä mitä paine on - jos paine tarkoittaa kotibileitä naapurissa, se on yleensä ok, tai koulutuskentällä koulutustilanteen toistoja ja rasitusta - kohtalaisesti, mutta esimerkiksi tien toisella puolella rähjäävä koira on liikaa, eikä omaa saa varmasti kestämään kauniissa tottis "istu" asennossa vaan se syöksyy rähisijää kohti.\nJa mitä tulee tuohon, että hyökkäillään mieliala-koira-mieliala-sanakirjaa vastaan - ei. Sitä vain ihmettelen, että kun kovinkaan moni muu kuin Cesarin "fani" ei ole tälläistä suuremmassa mittakaavassa huomannut. Juu, kyllä koira vaistoaa, jos omistaja on apea, iloinen tai vihainen, mutta ei se pelkkään "vaistoon" liity vaan ihminen esimerkiksi peloissaan tai suutuspäissään erittää hajua, jonka koira haistaa - esimerkiksi adrenaliinia. Ihmisen keho myös puhuu tunteidensa puolesta - vrt. valehtelu, jostakin kiinni jääminen. Koira näkee tämän.\nKoira ei ole selvännäkijä eli se ei pääse ihmisen päähän tutkimaan mitä siellä tapahtuu.\nIhan mielenkiinnosta - mikä on sinun kantasi ja perustelusi, että tälläinen on mahdollista? Ei sitä ihan pelkällä vertaa uskoon tulemisella voi selittää.\nJa toisekseen, joku koira saattaakin suojella omistajaansa, jos se huomaa omistajansa olevan peloissaan ja on taas rauhallinen, jos omistajakin on rauhallinen, mutta en pitäisi tätä minään pohjana, jolla lähdetään koiran kanssa kommunikoimaan ja sitä kouluttamaan/ opastamaan/ neuvomaan - menee vähän hevoskuiskaukseen, jonka jipot on paljastettu jo aikoja sitten.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Lauantaina, 23.04.2011 klo 22:46\nokei, anteeksi epätietoisuuteni laumanvartijakoirista. Noinhan se on kun pitempään miettii, että joo. Ei tietenkään ole mitään tumpeloita paksupäitä. Oikeastaan mitä voimakkaammat vietit, sen herkempi luonne.\n..esimerkiksi adrenaliinia. Ihmisen keho myös puhuu tunteidensa puolesta - vrt. valehtelu, jostakin kiinni jääminen. Koira näkee tämän.\nhm. Tiedän eläinten haistavan vaikka mitä ja lukevan elekieltä mainiosti ja se onkin osa kaikkea hässäkkää mihin luotan.\nEnkä itsekään usko että koira osaisi mitenkään tutkia ihmisen mieltä ja kaikkea mikä siellä myllertää. En selvästikään tuonut asiaa tarpeeksi tarkasti esille.\n)': Ei ole luontevaa kiistellä tästä, kun olen 1/2 samoilla periaatteilla liikkeellä (VAIKKA ei teksti sitä anna ilmi, mutta mielessäni on vielä paljon muutakin) kuin sinä ja toiset puolet sitä toista. Periaatteeni tiivistettynä on siis saada koira tavalla tai toisella rauhalliseksi ja näinhän homma toimii. Tosin jos on kyse jostakin agility-suorituksesta tms. niin tietty silloin painellaan menemään ilman rauhallisuutta, mutta niin noin arjessa.\n... Enkä muuten laske itseäni Cesar "faniksi". Se ajattelutapa on vain jotakin uutta ja mielenkiintoista, johon olen suhtautunut hyvin kriittisesti, mutta antanut kuitenkin sitten tilaa ja ruvennut miettimään sitä itsenäisesti ja haalimaan tietoa ja soveltamaan asioita. Välillä menee kyllä yli ja nuoruuden villityksessäni hyökkään liian kirjaimellisesti asioihin, jotka eivät ole niin vakavia miltä aluksi näyttävät, mutta elämä opettaa, enkä voi vielä vaatia olemaan täysin kypsä kaikinpuolin. )__:\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 24.04.2011 klo 15:41\nEi koiran kyvyssä ymmärtää ihmisen toimintaa ole mitään mystiikkaa. Koira lukee erinomaisesti ihmisen kehonkieltä, paremmin kuin ihminen itse. Tietoinen kehonkielen käyttäminen on avain tähän "kuiskaamiseen". Sillä välitetään tieto omista motiiveista koiralle (tai hevoselle). Se on laumaeläimen kieli. Niiden on esim. tärkeätä tunnistaa lauman johtaja, jotta välttäisivät konfliktin. Ammattinäyttelijän koulutukseen kuuluu kehonkielen hallitseminen, mutta useimmat ihmiset ovat siitä ihan pihalla. Esim. pelko tai epävarmuus näkyvät ihmisen käyttäytymisessä myös, hajun lisäksi. Sellainen ei ole johtajan käytöstä.\nLaumanvartijarotuisista koirista minulla ei ole ensimmäistäkään kokemusta. Varmaankin pitää paikkansa, että keinot on valittava yksilöllisesti, koiran+omistajan mukaan.\nNäiden tavan sessujen kanssa olen kyllä tiukasti sitä mieltä, että koira ei päätä hyökätä yhtään kenenkään kimppuun, ei edes saa uhata. Minun tehtäväni on sellainen ennalta estää, kouluttaa koirani tottelevaiseksi. Mielestäni paras keino siihen on rauhallinen, itsevarma johtajuus, jollaista koira kunnioittaa.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 24.04.2011 klo 16:11\nVastaan vielä konkreettisemmin Ladaatille, kun tuossa edellä on niin teoriaa...\nKuvauksesi perusteella epäilisin juurikin johtajuusongelmaa. Jos koirasi ei tottele kieltoasi, se ei kunnioita sinua. Selätystä en suosittele, itse en ole sellaista käyttänyt. Akuuttia tilannetta et voi jättää huomiotta, vaan se on tietysti hoidettava. Mutta varsinainen johtajuusvääntö on pitempi prosessi, jossa joudut muuttamaan omia toimintatapojasi pysyvästi.\nJotkut käyttävät ns. "jääkautta", kun koiralta lähdetään ottamaan johtajuutta pois. Menetelmä perustuu siihen, että koiralta otetaan 1-3 viikon ajaksi pois kaikki huomio, se ainoastaan ruokitaan ja ulkoilutetaan. Jos kiinnostaa, lue esim. Lilli Loiri-Seppä: Koirankorjauskirja. ÄLÄ tee mitään summassa sinneppäin, vaan ota ensin oikeasti asioista selvää. Menetelmä on kehitetty ongelmakoirien käytöksen muuttamiseen.\nHuomion puute ajaa koiran kuuntelemaan omistajaansa. Samalla on edessä se oman johtajuuden opettelu. Pitää osata toimia siten, että koiran mielestä olet johtaja. Ja se tarkoittaa myös että joudut joissakin tilanteissa olemaan ikävämpi tyyppi. Mutta kun tilanne on korjattu, arkielämä sujuu mukavasti. Ei tarkoita sitä, että joudut tylyttämään koiraasi jatkuvasti. Voi helliä ja harrastaa, kun muistaa, kuka määrää tahdin.\nKoirasi rotu lienee erittäin aktiivinen ja isoegoinen.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 24.04.2011 klo 19:38\nSe mystiikkapuoli tässä nyt olikin varmaan se, että koira pääsisi ikään kuin ihmisen pään sisään tutkimaan ihmisen ajatuksia ja tunteita - asia ei ole näin. Jos olisi, en kirjoittelisi tässä vaan matkaisin koirineni pitkin eurooppaa ökyrikkaana...\nAsia on todistettu jo monta kertaa ja koiran kanssa "kuiskaaminen" perustuu juurikin siihen, että ihminen välittää tunteensa ja aikeensa kehonsa eleillä - esimerkiksi jännittynyt asento, rento olemus jne. Plus äänet - koira oppii tunnistamaan eleiden ohella myös erilaisten äänien merkitystä, kuten nauraminen ja itkeminen. Sitten on haju, jota ihminen erittää esimerkiksi hermostuessaan ja peloissaan - adrenaliini. Koira haistaa myös hikoilemisen. Koira oppii myös tunnistamaan ja erottamaan erilaisia kasvojen ilmeitä ja niiden merkityksiä, kuten hymy, joka koiramaailmassa olisi vakavanlaatuinen varoitus tai katseen suuntaus, jota koira hyödyntää päästäkseen päämääräänsä eli vaikkapa lenkille lähtöön tai namin saamiseen.\nJa mitä tulee tuohon koirien kanssa "kuiskaamiseen", se kaikki on juurikin tuota mitä äsken sanoin - oli koira rotujaan ihan mitä vain. Voin lyödä vetoa kuukausipalkkani verran, että esimerkiksi bordeauxindoggi painii huomattavasti raskaammassa sarjassa kuin yksikään laumanvartija, mitä tulee ihmisen eleiden mukaan toimimiseen ja haluun totella/ vastaanottaa käskyjä. Keskiaasialaiset ja muut legendojen järkälemäiset suojelijat ovat hyvinkin herkkiä ja oppivat asioita erittäin nopeasti ja hoksaavat lähes rajattomasti erilaisia mahdollisuuksia, jotta pääsisivät päämääräänsä. Niiden tehtävä on aina ollut ajatella omilla aivoillaan, joten niiden kouluttaminen on erittäin helppoa, kun vaan keksii SEN, jota koira halajaa. Bordeauxi entisenä (nykyisenä...) sota- ja taistelukoirana ei ole jalostettu ajattelemaan itse, eikä muutoinkaan käyttämään aivojaan ja voimaansa, joka on erittäin tyypillistä useammalle sota- ja taistelutaustaisille mastiffityypin roduille. Ne eivät siis niin helposti "altistu" tuijottelemaan omistajan pärstää vaan painavat elämänsä läpi höyryveturin lailla ja nauttivat fyysisestä työstä.\nKoirien kouluttamisella, koulutuksen tasolla ja tuloksella on huomattava ero eri rotujen kohdalla. Paimenkoirat, jotka ovat jalostettu toimimaan vain ja ainoastaan ohjeiden mukaan tai pikemminkin toimimaan vain ja ainoastaan ihmisen kanssa ja tekemään työtä ja olemaan ihmiselle ihmisen tahdon mukaan - ovat helposti motivoitavia ja koulutettavia koiria, joille jo omistajansa totteleminen itsessään (työ) on korkeampi arvoinen akti kuin toisella koiralle rähinä. Kun taas puhutaan taistelupuolenkoirista, omistaja tulee motivaattorina vasta tuhantena, eikä koiralla ole mitään luontaista halua toimia ihmisen hyväksi. Laumanvartijat taasen toimivat laumansa hyväksi ja suojelevat niitä, eivät paimenna tai hae vaikkapa keppiä - ne vartioivat, niillä ei ole mitään muuta tarkoitusta olemassa ololleen kuin laumanvartiointi eli omistajan totteleminen ei tule ensimmäisenä mieleen, kun vaara yllättää.\nMielestäni ei ole mitään tavallisia tai normi/perus koiria vaan jokainen rotu (myös sekarotuinen) edustaa jotakin tiettyä rotutyyppiä, jonka tarkoitus on jokin ja jonka pohjalta koira ensisijaisesti toimii. Koulutus on se, jolla ohjataan koiran käyttäytymistä ja mahdollisesti kanavoidaan se hyödylliseen tarpeettoman/ ei halutun sijaan. Se kuinka primitiivinen koira on, ratkaisee sen kuinka hyvin se on hanskassa. Ehkä huskystä saa ihan kivan tottelevaisuuskoiran, mutta sen ensisijainen malli on vetää ja tilanne itsessään ratkaisee kumpi on koiralle kannattavampaa - tehdä sitä mitä sen historia sanoo vai sitä mitä omistaja sanoo. Koulutus vahvistaa koiran uskoa siitä, että totteleminen on kannattavampaa - kuin kouluttamaton koira tekee ensisijaisesti sitä mitä se parhaiten osaa.\nJokaisen koiran voi kouluttaa ja täytyykin kouluttaa, mutta jos mennään tuohon "kuiskaamiseen" - on mielestäni ainakin tuolta pohjalta mitä tässä nyt kaksi edellistä kirjoittajaa on kertonut, aika hataralla pohjalla lähteä yleistämään ajatustapaa.\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 24.04.2011 klo 22:56\nTai sitten jääkaudella ei ole mitään tekemistä johtajuuden kanssa, vaan jääkausi\na) Passivoi koiran, koska sen mikään toiminta ei tuota ympäristössä mitään vastetta. -> koira rauhoittuu näennäisesti eli passivoituu.\nb) Auttaa omistajaa havaitsemaan millä kaikella omalla toiminnallaan hän on vahvistanut koiran huonoa käytöstä. Kun jääkauden aikana kaikki kommunikointi koiran kanssa on kielletty, pääsee omistaja aloittamaan puhtaalta pöydältä ja vahvistamaan tulevaisuudessa (esim. huomiollaan) vain niitä hyvä käytöksiä.\n->Koiralle menetelmästä ei ole kuin haittaa, mutta toki, jos omistaja stressaa sen jälkeen vähemmän, niin koirakin voi hyötyä.\n-> Menetelmä on kehitetty omistajien käytöksen muuttamiseen.\nKoira on kyllä varmasti kuunnellut omistajaansa ihan yhtä hyvin tai huonosti. Omistaja vain on jakanut koiralle kaikkea kivaa (kuten huomiota) riippumatta koiran käyttäytymisestä. Kummassakaan tilanteessa omistaja ei ole sen enempää tai vähempää johtaja, loogisempi ehkä kylläkin. Mun mielestä loogisuus ja johdonmukaisuus ei ole ikävää. Koiratkin tuppaavat ottaa asiat rennommin kun oma käytökseni on loogista ja johdonmukaista.\nAuttaako huonoon käytökseen ja dominointiin selättäminen tai huomiotta jättäminen?\nRiippuu ihan mikä koiraa motivoi kyseiseen käytökseen. Jos koira käyttäytyy huonosti saadakseen huomiosi, niin silloin huomioimattomuus auttaa. Muutoin ei. Tekipä koira mitä tahansa, se tekee sitä koska se omasta mielestään hyötyy siitä tavalla tai toisella sillä hetkellä. Käytännössä kouluttaminen on sinun etujesi ja koiran etujen yhdistämistä, jolloin samalla estetään koiraa hyötymästä, mikäli se käyttäytyy "huonosti".\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Sunnuntaina, 24.04.2011 klo 23:53\nTuohon selättämiseen, kun kerran tätä johtajuutta niin kamalasti toitotetaan. Hyvä johtaja ei ensinnäkään alennu tappelemaan, koska sillä on monia muita keinoja osoittaa asemansa. Hyvä johtaja ei myöskään tappele, koska se ei ole kannattavaa, eikä lauman edun mukaista, koska tappelut vievät elintärkeää energiaa ja loukkaantuneet yksilöt vaarantavat koko lauman hengissäselviytymisen. Myöskin, jos johtaja itse loukkaantuu, on koko lauma vaarassa. Jotaja ei myöskään ole yksi ainoa yksilö vaan laumassa on useampia "johtajia" - saalistusta johtaa se koira, joka homman parhaiten taitaa, järjestystä pitää yllä se yksilö, joka siihen kykenee (tämä on sitten se meidän käsitys johtajasta PELKÄSTÄÄN), lauma myöskin liikkuu satunnaisessa järjestyksessä eli johtaja ei kulje ensin, laumaa vetää liikkumaan ne yksilöt, jotka ovat "tarkastelu"reissuillaan havainneet saalista lähettyvillä ja nämä yksilöt myös ohjaavat koko laumaa liikkumaan oikeaan suuntaan, riippumatta siitä ovatko he alfoja vai omegoja...\nIhan näin mielenkiinnosta, mitä johtajuutta selättämisellä lähdetään hakemaan? Ei mitään. Sillä halutaan todistaa koiralle, että omistaja on fyysisesti voimakkaampi, joka ei taasen kiinnosta koiraa tippaakaan. Fyysinen voima ei ole koirien maailmassa (johtajan) hallintamuoto. Siitä hyvänä esimerkkinä - narttu koira on lähes aina fyysisesti heikompi kuin saman rotuinen uros ja uros pystyisi milloin vain tappamaan nartun, jos se niin haluaisi. Narttu on kuitenkin poikkeuksetta aina urosta arvokkaammassa asemassa ja vikurimmatkin urokset taipuvat lopulta nartun tahtoon. Narttuja ei myöskään ole kovin viisasta tappaa - lisääntymisvietti.\nJa mitenkä urpo sinun viesteistäsi saa käsityksen, että olemus on ratkaisu kaikkeen? Olemus korvaa kouluttamisen? Kyllä se arkielämä helpottuu vain ja ainoastaan sillä, että koira opastetaan toimimaan oikein. Jääkausi ei opeta koiraa toimimaan oikein millään muotoa, eikä olemus (mikähän olisi hieno buddhalainen termi - ehkä "henkisen tasapainon löytäminen") opeta koiraa - se ei siitä palkkaannu, eikä oikeaa toimintoa mitenkään vahvisteta, eikä se saa sen enempää palautetta ei-toivotustakaan. Kirjoituksistasi saa myös käsityksen, että noudatat täysin Cesar Millanin "oppeja", joihin lukeutuu mm. hapettaminen, jonka käyttämisen olet jo myöntänyt - se on eläinsuojelurikos. Myöskin on rikokseksi voidaan luokitella joissakin tapauksissa jääkaudet - heitteille jättö tai laiminlyönti (lemmikin voi jättää heitteille myös "hyvässä hoidossa").\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Maanantaina, 25.04.2011 klo 01:30\nItse käsitän johtajuuden näin = luottamusta ja rajoja. Näihin ei tarvita sitä fyysistä voimaa. Ei selätyksiä eikä hapetuksia. Johtajuus ansaitaan, sitä ei oteta.\nItse käytän siis pelkästään positiivista koulutusta. Syy on lääketieteellisestä oppikirjasta lainaama teksi (löytyy myös kirjasta: naksutinkoulutusta koirallesi ) : "On erityisen mielenkiintoista havaita,että aivojen mielipahakeskusta stimuloimalla voidaan usein estää mielihyväkeskuksen toiminta, mikä osoittaa, että rangaistus ja pelko menee mielihyvän ja palkkion edelle." (Gyoton & Hall, 1996)\nEsim. Kävellään koiran kanssa kadulla. Toinen koira tulee vastaa, ja omani alkaa räyhäämään. Hapetan koiraani, toisen koiran mennessä ohi. Lopuksi kun koira on rauhoittunut annan namin.\nNamilla ei siis ole mitään vaikutusta ja hapettamisenkin koira yhdistää vain vastaan tulevaan koiraan ---> käytös pahenee.\nNäin siis en ole itse koskaan toiminut, mutta tulipahan esimerkiksi. Pointtini taitaa olla se, että räyhäämisessä on harvoin kyse johtajuusongelmasta (jos edes silloinkaan?). Se voi olla huono sosiaallistaminen, trauma toisesta koirasta, pinttynyt tapa... Hapettamisen koira kokee ehdottomasti rankaisuksi, joten minusta olisi paras lähteä positiivista reittiä, ratkomaan ongelmaa. Sillä liiallisen rangaistukset tekevät koirasta passiivisen.\nKoiran käyttäytiminen on itsekästä! 1) Koira rähisee ----> toinen koira menee pois. Negatiivinen vahviste.\n2) Koira rähisee ----> omistaja kehuu/antaa palkan.. positiivinen vahviste( tämä taitaa tosin olla se harvemmin käytetty vahviste )\nMolemmat toiminnot siis vahvistavat käytöstä.\nLähteeksi voin sanoa Morten Egtvedtin & Cecile Kosten: Naksutinkoulutusta koirallesi\n(Viestiä on muokattu maanantaina, 25.04.2011 klo 12:23)\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Maanantaina, 25.04.2011 klo 08:39\nJohtajuudesta tuntuu olevan yhtä monta mielipidettä kuin on kirjoittajaakin. Yksi puhuu aidasta toinen aidanseipäistä. Ongelmallisinta on että johtajuudesta antaa neuvoja se, joka itse asiassa sitä vastustaa. Moni kirjoitus on vuolasta käsitteellistä sekasotkua, heitellään näennäistieteellisiä termejä sekaan ja toivotaan parasta. Joku peittää oman tietämättömyytensä toisten parjaamiseen ja eläinrääkkäyssyytteisiin.\nVoisiko ajatella, että tälläkin palstalla saisi asiallisesti keskustella erilaisin näkemyksin?\nKertoa kysyjälle, jos on kokemusta ongelmatilanteesta ja mikä auttaisi. Lähtökohtana se, että näin meillä homma toimii.\nHeti on rakkilauma kimpussa räkyttämässä ja törkeästi vääristelemässä. Asiallisuutta toivoisin. Ja sisälukutaitoa.\n(Viestiä on muokattu maanantaina, 25.04.2011 klo 08:41)\nVS: JOHTAJUUSONGELMAT JA MUUTA KESKUSTELUA JOHTAJ... - Maanantaina, 25.04.2011 klo 09:40\nJos urpoa mietityttää, toimiiko laumassa hierarkia ja johtajuusasiat näin - kyllä toimii, juuri niinkuin aiemmin sanoin.\nEsimerkiksi kanojen nokkimisjärjestystä sovellettiin koirien laumakäytöksen tutkimiseen aina viime vuosisadan loppupuolelle asti. Merkittävää oli kuitenkin huomata, että kanat lopettivat toistensa nokkimisen, kun ne siirrettiin niiden luontaiselle maaperälle ja saivat nokilleen tekemistä. Tutkimuksissa on todettu jo useamman kerran, että kanojen nokkimiskäytöstä esiintyy vain vankeudessa ja sellaisella maaperällä, jossa nokilla ei ole luontaista tekemistä. Kun Torleif Schelderup-Ebbe silloin perusteli tätä ilmiötä ruoan niukkuudella. Nokkimisjärjestystä ilmenee toisekseen vain linnuilla - ei edes simpansseilla, vaikka ne elävät täysin kanayhteisöön verrattavassa yhteisössä.\n1960-luvalla kuintenkin todistettiin, että nokkimisjärjestystä tai muiden tutkimuskohteiden kohdalla arvojärjestystä ilmeni vain ja ainoastaan vankeudessa, jossa kaikki resurssit ovat rajoitetut - kuten tila, ravinto jne.\nApinoita tutkittaessa, viime vuosisadan puolessa välissä, huomattiin, että luonnossa vapaana elävillä apinoilla arvojäsjestyksen ilmeneminen oli hyvin vähäistä tai sitä ei juuri ollut havaittavissa. Vankeudessa, kuten eläintarhoissa elävillä apinoilla taasen oli arvojärjestys oli hyvin kehittynyttä.\nKaikissa näissä tutkimuksissa on myös käynyt ilmi, että alfa tai hallitsevat jäsenet eivät pidä yllä hierarkiaa vaan hierarkia syntyy, kun alistuvat yksilöt välttelevät määrätietoisesti dominoivia ja hallitsevia yksilöitä.\nNokkimisjärjestys/ hierarkia/ arvojärjestys myös todettiin tuolloin syntyvän puhtaasti stressin tuloksena ja siitä, ettei muutoin luonnollisessa tilassa elävät eläimet elävät tasapainossa, kun taas vankeudessa elävät laumat eivät kykene tasapainoon, joka synnyttää stressiä.\nDominanssia myöskin ilmeni vankeudessa. Dominanssin määritelmään päädyttiin, kun havaittiin, että hallitsevat yksilöt esimerkiksi syövät ensin ja pääsevät muita useammin parittelemaan - dominoiva saa enemmän ruokaa kuin alistuva. Dominanssiin ei kuitenkaan edes vankeudessa elävien eläinten tutkimuksiin perustuvissa tutkimuksissa ole havaittu aggressiota vaan alistuvat yksilöt välttelevät dominoivaa yksilöä, jolloin dominoiva yksilö saa enemmän ruokaa. Tätä kuitenkin esiintyi vain vankeudessa, jossa resurssit ovat edelleen rajalliset. Näinpä dominanssin käsite aggressiolla hallitsevasta yksilöstä määriteltiin uudestaan - etuoikeus.\nNykytutkimuksissa on havaittu, että laumoja aja eteenpäin aggressiivisuus tai dominanssi vaan leimaantuminen ja tiivis suhde muihin lauman yksilöihin. Laumakäytös on siis ystävällistä ja hellää. Eläimet lepäävät vierivieressä lämmittäen toisiaan, täysin lauman lajista riippumatta. Laumalla on myöskin käytössään hyvin laaja informaatioverkosto, johon kuuluu olennaisesti muun lauman varoittaminen vaarasta ja yhteinen saalistus.\nDavid Mech taas on todennut susitutkimuksissaan, että alistuvat yksilöt alistuvat omasta tahdostaan ilman pakotetta ja dominoivan ja subdominoivan yksilön välillä on tiivis ja hellä suhde, eivät alistuvat yksilöt pelkää dominoivia.\nDominanssi myöskään liity johtajuuteen millään tavalla. Uusien, että vanhojen tutkimusten valossa on todettu, että niin susi- kuin kavio/sorkkaeläinlaumoissakin on useampia johtajia, jotka ajavat oman alansa asiaa. Tämän foorumin käsitys (ainakin kirjoitusten perusteella - huom kaikkien kirjoittajien, jotka ovat täällä viimeisten kuukausien aikana paapattaneet johtajuuden puolesta) johtajuudesta perustuu kontrolloivaan yksilöön, joka päättää esimerkiksi lauman lepäämisestä ja metsästämään lähtemisestä. Kontrolloiva yksilö voi olla varsinaisen nokkimiskäsityksen mukaan olla laumassa alin arvoltaan, mutta tämä on kontroilloiva yksilö ja johtaja sillä hetkellä siksi, koska se on esimerkiksi löytänyt ruokaa tai vettä, johon se lähtee johdattamaan laumaan - johtaja liikuttaa laumaa. Toinen kontrolloiva yksilö voi taasen kesken vaelluksen päättää vaihtaa reittiä, koska on havainnut alkuperäisen reitin varrella mahdollisen vaaran ja johtajuus siirtyy taas tälle yksilölle edellisen sijaan.\nMitä tulee dominanssiin ja johtajuuteen koiran koulutuksessa - etologiassa dominanssi on todella rajallinen käsitys ja merkitsee lähinnä etuoikeutta. Tämän ei siis jo sinällään pitäisi liittyä millään tavalla koiran kouluttamiseen.\nIhmisen dominanssi käytös perustuu mielivaltaiseen ja röyhkeään hallintaan ja aggressiiviseen toimintaan, jotta päästäisiin omaan päämäärään, kun taas eläinlaumassa, niinkuin jo kirjoitin, hierarkia syntyy, että alistuvat yksilöt alistuvat aktiivisesti hallitseville, eikä täten aktiivista hallitsevaa yksilöä ole.\nEi ole mitään tutkimusta, joka perustelisi koiran koulutuksen olevan tuottoisaa, jos kouluttaja on koiraa kohtaan hallitseva. Tosin on tutkittu, että hallitseva ja aggressiivinen kouluttaja vaikeuttaa koulutusta, koska luo omalla käytöksellään koirasta epävarman. Myöskin ruokakuppiaan puolustava koira on aina leimattu merkkaavan epätasapainoista hallintasuhdetta, joka on nykytutkimusten valossa kumottu. Kun dominanssi tarkoittaa etuoikeutta, koira on etuoikeutettu syömään ruokansa tai luunsa. Mutta kun ihmisen ja koiran lauma muodostuu kahdesta erilajista, joilla on eri tarpeet eli täten myös eriresurssit, eli ole etologian käsitykseen nojaten mahdollista, että syntyisi dominanssia - resurssi pulaa.\nKun koira puolustaa kuppiaan, se kertoo siitä, ettei koira luota omistajaansa. Jos ihminen lähtee nyt hakemaan kuppia koiralta pois, hän kertoo koiralle, ettei häneen kannatakaan luottaa. Eläinten muodostamissa laumoissa perusasia on luottamus - luottamus toiseen yksilöön, jotta se antaa toiselle oman tilansa, aikansa, paikansa ja resurssinsa noin yleensäkin ja jotta tämä ei järkytä lauman olemassa oloa käymällä kamppailua jo olemassa olevista resursseista. Eli siis koiran koulutuksessa luottamus on aivansana, joka luo pohjan sille, että koiraa yleensäkään voidaan tuloksellisesti erinomaisesti kouluttaa.\nEli mitä hyötyä siis on selättämisestä, jääkaudesta ja hapetuksesta?\nTäytynee vielä lisätä esimerkki:\nUusimpien, mutta myös vanhempien tutkimusten valossa esimerkiksi koiran lenkkeilyttäminen pääsee aivan uuteen valoon.\nKoira voi johtaa kävelyä, koska se todennäköisesti tuntuu maaston, sen vaarat ja resurssit huomattavasti paremmin kuin ihminen. Koira siis johtaa lauman liikkumista ja on tällöin kontrolloiva yksilö. Vaaran ilmetessä - vieraan koiran (vieraan lauman) ilmetessä kontroilloivaksi yksilöksi muuttuu omistaja, joka käskee laumaa väistämään. Ihminen muuttuu kontrolloivaksi, koska se osaa parhaiten hoitaa tilanteen, niin ettei synny turhia konflikteja, jotka kuluttaisivat elintärkeää energiaa ja vältytään loukkaantumisilta - eli ihminen pystyy tällöin parhaiten ajamaan lauman etua. Vaaran poistuessa näköpiiristä, kontrolloivaksi yksilöksi muuttuu koira, joka ajaa taas laumaa liikkumaan oikeaan suuntaan. Yksi yksilö muuttuu kontrolloivaksi, kun se havaitsee vaaran ja ilmoittaa tästä laumalle, joka on kaikkien edunmukaista. Tämä yksilö päättää onko vaaraan vastattava ja jos on, niin millä tavalla. Ihminen taas astuu tässä kehiin ja käskee laumaa väistämään.\nNäin kaikilla laumanyksilöillä on oma tehtävänsä, joka ajaa koko lauman etua - päästään parhainpaan tulokseen, kun tilannetta ohjaa se yksilö, joka homman parhaiten osaa.\nCesar Millanin mukaan lauman yksilöillä ei olisi mitään omaa tarkoitustan vaan kaikki toimii yhden hallitsevan yksilön mukaan - epätasapaino. Näin lauman sisälle muodostuu helposti omia ryhmittymiä, joista kehittyy ajan mittaan ja resurssien mukaan oma laumansa - lauma hajoaa, joka taas tarkoittaa eläinmaailmassa erittäin huonoa lauman tilannetta ja erittäin suurta resurssi pulaa.\nJos yksilöillä ei ole omaa merkitystään lauman sisäisissä organismeissa, ei kysymyksessä ole lauma.\nCesar Millan ei myöskään ole koirapsykologi eli vaikkapa koiraeläinten (kesykoiran) käyttäytymistieteen professori/ tohtori/ maisteri vaan paperipolitiikan mukaan hän trimmaa koiria.\n(Viestiä on muokattu maanantaina, 25.04.2011 klo 09:56)


Voiko tee parantaa ruoansulatusta ja helpottaa ummetusta | ShytoBuy\nVoiko tee tehostaa ruoansulatusta?\nMiksi teetä käytetään ummetuksen hoitoon?\nMillainen yrttitee soveltuu ummetuksen hoitoon?\nKuinka paljon teetä pitää juoda ummetuksen hoitoon?\nOnko yrttiteellä sivuvaikutuksia?\nNäin pääset eroon ummetuksesta pysyvästi\nTeellä on maine terveellisenä juomana, joka sisältää runsaasti antioksidantteja. Tiesitkö, että on olemassa myös teetä, joka voi helpottaa ummetusta? Esimerkiksi sennaa ja rohtopaatsamaa sisältävät teet voivat antaa lisäpotkua ruoansulatukseen. Ne eivät varsinaisesti ole mitään ihmelääkkeitä, mutta ne voivat kuitenkin tehostaa ummetuksen hoitoa. Tällaiset teet sopivat vain lyhytaikaiseen käyttöön.\nUmmetus on yleinen ongelma, joka aiheuttaa esimerkiksi turvotusta ja jopa vatsakipua. Jos se jatkuu pitkään, se voi helposti aiheuttaa erittäin tuskallisen ja epämukavan olon. On olemassa monia ruoka-aineita, jotka voivat tuoda helpotuksen ummetukseen - esimerkiksi runsaskuituiset marjat ja kuivatut hedelmät ovat hyvä luonnollinen ummetuslääke. Jos kuitenkin haluat tehostaa ummetuksen hoitoa entisestään, voit ottaa avuksi myös teet, joita on käytetty tähän tarkoitukseen jo vuosisatojen ajan.\nKun kärsit ummetuksesta, runsas nesteen juominen on erittäin tärkeää, koska se auttaa ruokaa liikkumaan elimistön läpi. Vesi soveltuu tähän tarkoitukseen hyvin, mutta myös tietyt yrttiteet voivat sopia erityisen hyvin ummetuksen hoitoon. Yrttiteen sisältämä vesi voi nesteyttää elimistöä samalla kun sen sisältämät orgaaniset yhdisteet virkistävät aineenvaihduntaa. Ne tarjoavat elimistölle luonnollisen ja hellävaraisen avun ilman sivuvaikutuksia. Esimerkiksi rohtopaatsamaa on käytetty laksatiivina jo vuosisatojen ajan, ja se on myös yleinen ummetusta hoitavan yrttiteen raaka-aine. Senna on toinen yleisesti laksatiivina käytetty yrtti, josta valmistetaan usein teetä. Tällaiset yrttiteet voivat tuoda tehokkaan avun ummetukseen, mutta muistathan, ettei niitä ole suunniteltu pitkäaikaiseen käyttöön.\nUmmetusta hoitavan yrttiteen valmistamiseen on olemassa lukuisia eri reseptejä, joista monet ovat hyvin perinteisiä. Osassa resepteistä käytetään vain yrttejä, toisissa taas yhdistetään yrttejä ja teelehtiä. Älä koskaan juo yrtitteetä, jos et tiedä mitä se sisältää, varsinkin jos sinulla on allergioita. Tässä 5 yleisintä ummetuksen hoitoon käytettyä yrttiteetä:\nRohtopaatsamateellä voi olla voimakkaan laksatiivinen vaikutus. Tätä myös “cascara”-nimellä tunnettua kasvia käytettiin Pohjois-Amerikan intiaanien keskuudessa ummetuslääkkeenä jo vuosisatoja sitten. Kaupallisia rohtopaatsamavalmisteita alettiin valmistamaan 1800-luvulla. Rohtopaatsama on yhä nykyäänkin yksi suosituimmista luonnollisista ummetuslääkkeistä, jota on helppo nauttia teen muodossa.\nSenna, tarkemmin sanoen aleksandriansenna, on hernekasvi, jolla on voimakkaan laksatiivisia vaikutuksia. Senna stimuloi vatsalaukussa sijaitsevaa Auerbachin hermopunosta ja tehostaa siten suolen toimintaa. Sennateetä tai muita valmisteita ei tule käyttää liikaa tai pitkäkestoisesti, tai ne voivat aiheuttaa pahoinvoinnin kaltaisia sivuvaikutuksia. Sennasta valmistettu tee maistuu usein kitkerältä, joten voit halutessasi lisätä siihen esimerkiksi hunajaa.\nVihreä tee ei varsinaisesti ole yrttiteetä, mutta sekin sisältää runsaasti ECGC-katekiineja, jotka voivat kiihdyttää aineenvaihduntaa ja siten tehostaa ruoansulatuksen toimintaa. Vihreää teetä käytetään myös joidenkin yrttiteesekoitusten pohjana.\nVoikukkaa pidetään yleisesti puutarhan rikkaruohona, mutta tiesitkö, että siitä voi valmistaa myös lievästi laksatiivista teetä? Voikukan vaikutus ei ole niin voimakas kuin esimerkiksi sennan, mutta siitä voi valmistaa täysin luonnonmukaista yrttiteetä, joka voi helpottaa ainakin lievempään ummetukseen yhdessä runsaskuituisen ruoan kanssa nautittuna.\nPiparminttutee maistuu paljon miellyttävämmältä kuin senna, ja tukee myös tehokkaasti ruoansulatuksen terveyttä! Piparminttutee voi helpottaa ummetusta, eikä siinä kaikki: säännöllisesti nautittuna se voi myös auttaa esimerkiksi lievittämään vatsakipuja ja nopeuttamaan aineenvaihduntaa.\nUmmetuksen hoitoon tarkoitettua yrttiteetä tulee yleensä juoda vain yksi kupillinen päivässä. Jos muutaman päivän kuuri ei riitä, kannattaa käydä lääkärin vastaanotolla hankkimassa voimakkaampaa laksatiivista lääkettä. Tarkka annostus riippuu siitä, millaista teetä käytät. Esimerkiksi sennan kanssa kannattaa olla tarkkana, koska liian suuri annos voi aiheuttaa epämukavia sivuvaikutuksia. Sen sijaan vaikkapa piparminttuteetä voi juoda rauhassa enemmän, koska sen laksatiiviset vaikutukset ovat lievempiä.\nYrttitee on luonnollinen ja turvallinen keino ummetuksen hoitoon, kunhan noudatat suositeltua päiväannosta ja käytät tuotetta vain lyhytkestoisesti. Elimistö voi tulla riippuvaiseksi joistakin valmisteista pitkäkestoisessa käytössä, jolloin ummetus uusiutuu aina, kun lopetat tuotteen käytön. Tietyt voimakkaammat yrtit, kuten senna ja rohtopaatsama, voivat myös vahingoittaa elimistöä pitkäkestoisesti käytettynä. Tämän välttämiseksi on hyvä rajoittaa yrttiteekuurit muutamaan päivään kerrallaan. Jos kärsit ummetuksesta usein, on hyvä selvittää, mitä oireen taustalla on. Muista, että yrttitee toimii parhaiten, kun sitä käytetään yhdessä runsaskuituisen ruokavalion kanssa.\nPieninä annoksina yrttiteellä ei itsessään ole sivuvaikutuksia, mutta jos käytät samalla muita lääkityksiä, muista ottaa selvää mahdollisista yhteisvaikutuksista. Esimerkiksi verenpainelääkitykset tai verta ohentavat lääkkeet eivät välttämättä toimi ihanteellisesti, jos käytät niitä samanaikaisesti yrttiteen kanssa.\nYrttiteetä ei tule antaa lapselle. Jos lapsi kärsii ummetuksesta, liikunta, vedenjuonti ja runsaskuituiset ruoat, kuten puuro ja marjat, voivat auttaa. Myöskään raskaana olevien naisten ei tule käyttää tiettyjä yrttivalmisteita. Esimerkiksi sennaa ei suositella odottaville äideille, koska se voi kuivattaa elimistöä. Keskustele lääkärisi kanssa ennen yrttivalmisteen käyttöä, jos et ole aivan varma sen soveltuvuudesta.\nUseimmissa tapauksissa lyhyt yrttiteekuuri auttaa ummetuksen hoitoon, ainakin yhdessä liikunnan ja oikeanlaisen ruokavalion kanssa. Jos haluat ehkäistä ummetuksen uusiutumisen, on hyvä kiinnittää huomiota elämäntapoihin. Säännöllinen liikunta ja runsaskuituinen ruokavalio ovat parhaita keinoja ehkäistä ummetusta. Syö täysjyväviljoja, marjoja, manteleita ja muita runsaskuituisia elintarvikkeita joka päivä. Näin varmistat, että ruoansulatusjärjestelmä saa jatkuvasti tarpeeksi käsiteltävää eikä jumiudu. Muista myös riittävä vedenjuonti.\nVeden lisäksi voit kokeilla ottaa myös vihreän teen osaksi jokapäiväistä ruokavaliotasi. Vihreän teen katekiinit voivat auttaa ylläpitämään tehokasta aineenvaihduntaa, eikä se aiheuta sivuvaikutuksia pitkäkestoisessakaan käytössä!


KUINKA ACT PISTEYTETÄÄN? - SAT / ACT PREP ONLINE -OPPAAT JA -VINKIT\nJos olet aloittamassa opiskelua ACT: ssä, mietit todennäköisesti, kuinka ACT pisteytetään. ACT-pisteytysjärjestelmän ymmärtäminen voi antaa sinulle valtavan jalan, kun asetat tavoitteita ja teet opintosuunnitelman.\nLue lisää siitä, miten ACT pisteytetään, jaksoittain, virallisilla ACT-pisteytyskaavioilla. Mukana on myös viisi ACT-pisteytykseen liittyvää huippustrategiaamme, jotta voit käyttää näitä tietoja eduksesi.\nJoten miten ACT pisteytetään? ACT: ssä on neljä osaa, joita kutsutaan joskus aihealueiksi: englanti, matematiikka, lukeminen ja tiede. Jokaiselle aihealueelle annetaan a skaalattu pisteet välillä 1 ja 36. Nämä pisteet lasketaan sitten keskiarvoksi yhdistetty pisteet , joka vaihtelee myös välillä 1 ja 36.\nJoten mistä nämä skaalatut pisteet tulevat? Skaalatut pisteet 1 - 36 muunnetaan tuloksestasi raaka tulokset jokaisella aihealueella. Raaka pisteet on yksinkertaisesti niiden kysymysten kokonaismäärä, joihin vastaat oikein kussakin osiossa. ACT: n virheellisistä vastauksista ei ole pistelukua.\nKuinka raaka ACT-pisteet muutetaan skaalatuiksi pisteiksi?\nEnsimmäinen asia, joka on ymmärrettävä ACT-pisteistä, on se, että kullekin aihealueelle, välillä 1 ja 36, saatu pisteet on skaalattu pisteet. Tämä skaalattu pisteet muunnetaan raakapisteistäsi. Syy, miksi ACT (samoin kuin muut standardoidut testit) käyttää skaalattuja pisteitä, on varmistaa, että niiden pisteet ovat yhdenmukaiset useilla testipäivillä. Toisin sanoen heidän on varmistettava, että 28 huhtikuun ACT: ssä edustaa samaa taitotasoa kuin kesäkuun ACT 28.\nSkaalaus ei tarkoita pisteitäsi suhteessa muiden opiskelijoiden pisteisiin, jotka suorittavat testin samana päivänä kuin sinä. Skaalaus analysoi ACT-version jokaisen version keskimääräiset pisteet varmistaakseen, ettei mikään testipäivä ole helpompaa tai vaikeampaa kuin toinen.\nACT tarjoaa taulukon heidän Valmistautuminen ACT: iin opas, joka arvioi, kuinka tietyt raakapisteet muunnetaan skaalatuiksi pisteiksi ACT: n jokaisessa osassa.\nKautta Valmistautuminen ACT: iin .\nSkaalausprosessi tarkoittaa kuitenkin sitä ACT: n eri versioissa raakapisteet voivat kääntyä skaalattuihin pisteisiin eri tavalla. Toisin sanoen näitä lukuja ei ole kaivettu kiveen, mutta ne voivat antaa sinulle käsityksen siitä, millainen raaka pisteet kullekin osuudelle ampua.\nKuinka yhdistetty ACT-pisteet lasketaan?\nLyhyesti sanottuna tiedämme, että saat pistemäärän välillä 1 ja 36 kullekin aihealueelle, joka muunnetaan raaka pisteestäsi. Mutta miten nämä neljä pisteet yhdistyvät lopulliseen yhdistettyyn pisteeseesi?\nYhdistelmäpisteet ovat yksinkertaisesti neljän pisteesi keskiarvo pyöristettynä ylöspäin lähimpään kokonaislukuun (puoli pistettä tai enemmän pyöristetään ylöspäin, alle puoli pistettä pyöristetään alaspäin).\nOletetaan esimerkiksi, että sinulla on 24 matematiikkaosassa, 23 luonnontieteessä, 26 lukemisessa ja 25 englannissa. Yhdistelmäpisteesi olisi:\n(24 + 23 + 26 + 25) / 4 = 24,5\nTämä pyöristetään 25: een.\nMitkä ovat ACT-alaindeksit?\nYhdistetyn pääpistemäärän ja neljän aihealueen pistemäärän lisäksi ACT antaa sinulle alipisteet kolmella neljästä aihealueesta. Englannilla, matematiikalla ja lukemisella kaikilla on alatulokset, jotka antavat sinulle lisätietoja vahvuuksista ja heikkouksista kussakin aiheessa.\nAlipisteet vaihtelevat 1: stä 18: een, ja ne skaalataan myös raakapisteistäsi. Kuitenkin, alitulosten ja lopullisen skaalatun pistemäärän välillä ei ole suoraa yhteyttä (esimerkiksi alatulokset eivät täsmää skaalattuun pisteeseen). Alipisteesi antaa sinulle vain lisätietoja suorituskyvystäsi ja siitä, missä haluat parantaa.\nPitäisikö sinun olla huolissasi näistä? Ei. Korkeakoulut välittävät eniten yhdistetyistä pisteistäsi ACT: ssä ja he tarkastelevat myös neljän aihealueen pisteitä. Voit kuitenkin käyttää ACT: n alatuloksia auttaaksesi sinua valmistautumaan testiin, koska ne jakavat aihealueet hallittaviin luokkiin.\nAuttaaksemme prosessia aiomme hajottaa ACT: n jokaisen osan.\nTässä osassa opit kuinka monta raakapistettä on mahdollista kussakin ACT-osiossa, mitkä ovat alipisteet ja kuinka pisteet lasketaan.\nACT: n englanninkielisessä osiossa on 75 monivalintakysymystä, mikä tarkoittaa, että suurin ansaitsemasi raakatulos on 75. Muista, että raaka pisteet on vain oikein vastaamiesi kysymysten kokonaismäärä. Kysymyksiä, jotka jätät tyhjäksi tai joihin vastaat väärin, ei yksinkertaisesti lisätä raaka-aineistoon.\nEnglanninkielisen osan alatulokset koskevat käyttöä / mekaniikkaa (40 kysymystä) ja retorisia taitoja (35 kysymystä). Katso lisätietoja näistä kysymyksistä oppaastamme.\nJos haluat antaa pisteytysesimerkin, sano, että vastaat 55 kysymykseen oikein englanninkielisessä osiossa, tee väärin 15 ja jätä 5 tyhjäksi. Raaka pisteesi on 55, mikä on oikeassa olevien kysymysten kokonaismäärä. Käyttämällä yllä olevaa taulukkoa voimme arvioida, että a raaka pisteet 55 saisi skaalatun pisteet 23 .\nACT: n matematiikkaosassa on yhteensä 60 kysymystä, mikä tarkoittaa korkeinta mahdollista raakapistemäärää on 60. Alaindeksit annetaan Pre-Algebra / Elementary Algebra (24 kysymystä), Intermediate Algebra / Koordinaattigeometria (18 kysymystä) ja Tasogeometria / Trigonometry-pohjaiset ongelmat (18 kysymystä). Lisätietoja Math-osion sisällöstä on oppaassamme.\nSano, että sinulla on 45 kysymystä oikein, 12 väärää ja jätit 3 tyhjäksi. Raakapistemääräsi olisi 45, mikä ACT-arvion mukaan olisi 27.\nLukemisessa on yhteensä 40 kysymystä, joten korkein raaka pisteet täällä on 40. Alatulokset annetaan yhteiskuntatieteiden / luonnontieteiden lukutaidolle (20 kysymystä) ja taiteen / kirjallisuuden lukutaidolle (20 kysymystä). Lisätietoja lukemisesta on ACT-lukemisen oppaassamme.\nTiede-osiossa on yhteensä 40 kysymystä, kuten lukuosassa, joten korkein raaka-arvo on tässä 40. Se on ainoa ACT-osa, jolla ei ole aliarvoja, vaikka sillä on silti kolme erillistä kysymystyyppiä: tietojen esitys, tutkimusyhteenvedot ja ristiriitaiset näkökulmat. Lisätietoja tiede-osion sisällöstä on oppaassamme.\nEntä jos otan ACT Plus -kirjoituksen?\nNeljän aihealueen lisäksi on mahdollista suorittaa ACT myös ylimääräisellä kirjoitusosalla. Kirjoitusosa ei ole toinen monivalintakohta - se on vain ACT, johon on lisätty essee.\nJoten miten essee pisteytetään ja miten se vaikuttaa yhdistettyyn pisteeseesi?Esseesi arvioi kaksi luokkalaista , joka pisteyttää esseesi 1-6 kullekin neljästä verkkotunnuksesta, mikä johtaa pisteisiin 12 kullekin verkkotunnukselle. Kirjoitustuloksesi lasketaan laskemalla keskimäärin neljä verkkotunnuksesi pistettä, mikä johtaa ACT-kirjoittamisen kokonaispistemäärään 2-12.\nSeuraavaksi ACT yhdistää esseesi pisteet englannin ja lukemisen osioiden pisteisiin ja keskiarvo antaa sinulle englannin / kielitaiteen alipisteet välillä 1 ja 36.\nJoten kirjoituspisteet muuttavat yhdistettyä pistemäärääsi? Ei. Yhdistelmäpistemääräsi on edelleen vain neljän monivalintalohkon keskiarvo. Essee antaa lisätietoja kirjoitustaidoistasi, mutta ei vaikuta ACT-kokonaispisteisiin.\nJoten miksi toteuttaa ACT kirjoittamisen kanssa? Jotkut korkeakoulut (varsinkin huipputason korkeakoulut) vaativat ACT: n tekemistä kirjoittamisen kanssa. Jos et ole varma testiversiosta, tarkista kiinnostuneiden korkeakoulujen verkkosivustot. He luetteloivat mitä standardoituja testejä he vaativat pääsyn tarkistuslistoissa.\nJos otit ACT Plus -kirjoituksen kesäkuuhun 2015 tai sitä ennen, tutustu alla olevaan taulukkoon nähdäksesi, kuinka englannin testin skaalatut pisteet yhdistetään kirjoituksen kokonaispistemäärän essee-pisteisiin. Jälleen, tämä on arvio vanhemmasta painoksesta Valmistautuminen ACT: iin ja numerot saattavat muuttua hieman testipäivämäärän perusteella.\nKuinka käyttää näitä tietoja\nJoten nyt, kun tiedät kuinka ACT pisteytetään, kuinka voit käyttää näitä tietoja saadaksesi suurimman edun testissä? Lue viisi suosituinta ehdotustamme.\n# 1: Piilota heikko aihe\nKoska ACT on keskiarvo, sitä ei ole laskettu yhteen, ja osioita on neljä, voit piilottaa heikon osan helpommin kuin SAT: lla, jolla on kolme osiota ja yhteensä pisteet. Oletetaan esimerkiksi, että kamppailet matematiikan kanssa ja saat seuraavat aihealueet ACT: ssä:\nap kemia monivalintakysymys 2012\nVaikka saatat ajatella, että matematiikkapisteesi vetää yhdistelmääsi, koska se on vain neljäsosa pisteestäsi, sen vaikutus ei ole valtava:\nJoten vaikka matematiikkapisteesi oli paljon matalampi kuin kolme muuta osaa, tulet silti 28: lla (joka on muuten 90thprosenttipiste).\nVaikka emme suosittele, ettet opiskele tietyssä osassa, koska se on vain neljäsosa kaikista ACT-pisteistäsi, on hyödyllistä tietää, että kunkin aihealueen pisteet eivät tee tai hajota yhdistelmääsi.\n# 2: Maksimoi yhdistetty pisteet\nKoska komposiitti on keskiarvo, sinun pitäisi työskentele maksimoidaksesi vahvat aihealueesi pisteet sekä työskentele minimoidaksesi heikkoudet . Pelkästään keskittyminen yrittää korjata heikot kohdat saattavat todella aiheuttaa sinulle pisteiden menettämisen.\nOletetaan esimerkiksi, että olet aina menestynyt englannin ja historian kursseilla, mutta kamppailet matematiikan kanssa. Saatat ajatella, että sinun pitäisi viettää kaikki ACTsi opiskelemalla aikaa matemaattisten ongelmien poraamiseen. Vahvistamisen maksimointi - tässä tapauksessa lukeminen ja kirjoittaminen - voisi kuitenkin parantaa pisteitäsi eniten.\nOtetaan kaksi skenaariota. Ensimmäisessä vietät kaiken aikasi matematiikkaosastolle ja saat seuraavat tulokset:\nEi paha! Matematiikkapisteesi on 25, mikä on melkein 80thprosenttipiste ja sai yhdistetyn 27, joka on 87: ssäth.\nMutta mitä olisi tapahtunut, jos olisit viettänyt jonkin aikaa englantiin ja lukemiseen ja vähemmän aikaa matematiikkaan? Vain viiden raakapisteen saaminen sekä englanninkielisessä että lukemisessa voi olla valtava lisäys pisteisiisi. Jos nämä ovat henkilökohtaisia vahvuuksia, viiden pisteen keräämisen pitäisi olla helppoa älykkäällä opiskelulla. Oletetaan, että vietät jonkin aikaa englantiin ja lukemiseen ja ansaitset viisi raakapistettä kussakin osiossa ja vähemmän aikaa matematiikassa:\nJoten vaikka saisit matalammat pisteet, englannin ja lukemisen opiskeluun käytetty aika voisi saada sinulle kaksi korkeampaa jaksopistettä verrattuna vain yhteen , jolloin saadaan korkeampi komposiitti.\n# 3: Kehitä tavoiteraaka-arvot\nKäyttämällä ACT: n raakapistettä skaalattuihin pisteet arvioihin, voit kehittää kullekin osalle tavoitearvot. Tämä tekee opiskelusta helpompaa - ajatteleminen raakapisteiden suhteen on yksinkertaisempaa, kun käsittelet käytännön ongelmia.\nOletetaan esimerkiksi, että haluat rikkoa kussakin osiossa olevan 26 pistemäärän. Kun tarkastellaan raaka-asteikko-pistetaulukkoa, sinun tulisi pyrkiä vähintään seuraaviin raakapisteisiin:\nNyt tämä ehdottaa strategiaa - kysymysten ohittaminen. Esimerkiksi, jos haluat matematiikassa saada raakapistemäärän 43, voit itse ohittaa kymmenen viimeisintä vaikeinta kysymystä (kuplittamalla satunnaisesti) ja yrittää 50 kysymystä. Tämä antaa sinulle enemmän aikaa per kysymys, mikä lisää mahdollisuutta saada enemmän niistä oikein. Lisäksi, vaikka menetät vielä seitsemän niistä, saat raakapisteen 43!\n# 4: Arvaa jokainen kysymys - Älä jätä kuplia kuplittamattomaksi\nKoska ACT: ssä ei ole arvausrangaistusta, paras tapa maksimoida pisteet on poistaa väärät vastausvaihtoehdot ja arvaus. Emme sano, että meidän tulisi kiirehtiä jokaisen osan läpi vastaamaan jokaiseen kysymykseen - kuten edellä todettiin, sinulla saattaa olla tavoitearvo, joka on paljon pienempi kuin mahdolliset pisteet. Siinä tapauksessa on järkevää käyttää enemmän aikaa keskittymällä vähemmän kysymyksiin. Tämä tarkoittaa sitä, että jos vietät aikaa kysymykseen, vaikka et olisikaan täysin varma vastauksesta, sinun on parasta käyttää aikaa poistaaksesi joitain vastausvaihtoehtoja, jotta saat parhaan kuvan oikean vastauksen arvaamisesta.\nLisäksi, kun asianajaja sanoo, että yksi minuutti on jäljellä, jatka ja kupli kaikki jäljellä olevat tyhjät vastaukset. Vaikka et olisi tarkastellut kysymystä kirjassa, et menetä mitään arvaamalla. Voit poimia karkean pisteen tai kaksi jokaisesta osasta tällä tavalla, mikä voi vaikuttaa yllättävästi skaalattuun pisteeseesi, kuten olemme nähneet.\nYritä olla jättämättä tyhjiä kohtia!\n# 5: Ymmärrä miten essee vaikuttaa pisteisiisi\nJos otat ACT kirjoittamisen kanssa, saat yhdistetyn lisää esseesi pisteet. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että esseestä tulisi tulla opintosuunnitelman suurin prioriteetti. Aihealueen pisteet ja yhdistetyt pisteet ovat ACT: n tärkeimpiä näkökohtia, joten sinun tulisi asettaa etusijalle opinnot monivalintakohteille.\nUseimmissa korkeakouluissa essee-pisteet ovat vähiten tärkeä osa ACT-pisteitäsi. Tämä tarkoittaa, että matalalla essee-pisteellä ei voi olla paljon negatiivista vaikutusta sovelluksiisi, jos yhdistetty ACT-pistemäärä on korkea. Älä puhalla essee pois, jos otat sen, mutta sinun on asetettava etusijalle opiskelu ACT: n muille osille.\non 2,3 gpa hyvä\nkaksoistutkinto vs kaksinkertainen suuri etu


Mitä narsisti tekee, kun epäonnistuu? | Me Naiset\nNarsistit uskovat olevansa yli-ihmisiä, mutta mitä tapahtuu, kun he epäonnistuvat? 7 vaihetta\n28.7.2020 klo 21:45\nSiinä vaiheessa, kun narsisti tajuaa, ettei voi välttää julkista nöyryytystä, syytöksiä ja julmaa arvostelua lentää joka suuntaan.\nNarsistit ajattelevat olevansa muiden yläpuolella, mutta elämässä ei voi välttyä epäonnistumisilta.\nNarsistit ajattelevat olevansa erityisiä ja heillä on suuria kuvitelmia itsestään – se on yleisesti tiedossa. Mutta mitä tapahtuu, kun itseään virheettömänä pitävä narsisti kohtaakin vastoinkäymisen?\nJokainen mieleltään terve ihminen ymmärtää, että epäonnistumiset kuuluvat elämään, eikä kukaan voi täysin välttyä niiltä. Narsistit puolestaan uskovat olevansa erehtymättömiä.\nPsykiatrian erikoislääkäri ja psykoterapeutti Jyrki Korkeila on selittänyt Me Naisille, että narsistinen persoonallisuushäiriö on todellisesta minästä poikkeava rooli, jonka ihminen saattaa omaksua vaikeiden kokemusten, kuten emotionaalisen kaltoinkohtelun tai seksuaalisen hyväksikäytön, seurauksena.\nRooli auttaa narsistia vaimentamaan häpeää ja itseinhoa, joita hän pohjimmiltaan tuntee. Narsisti ei itse tajua, että kyseessä on suojakuori.\n– Tällaisella narsistilla on ylimitoitettu nöyryytetyksi tulemisen pelko. Hänelle kaikki tappiot tai toisten epäily ovat nöyryyttäviä. Hän pelkää, että paljastuu, kuinka mitätön hän itse asiassa kokee olevansa. Tällainen henkilö suojautuu sitä vastaan aggressiivisesti, Korkeila kertoi Me Naisille vuonna 2019.\nNarsistit reagoivatkin epäonnistumisiin hyvin eri tavoin kuin muut, kirjoittaa sanattomaan viestintään erikoistunut entinen FBI-agentti Joe Navarro Psychology Todayssa.\nNavarro selittää, että narsistien oma vahingollinen toimintatapa varmistaa, että he ennen pitkää epäonnistuvat.\n– Oli kyseessä sitten verovilppi tai kavallus, narsistit kiertävät sääntöjä ja lakeja, huijaavat liikekumppaneita, vähättelevät ja piinaavat perhettään tai kumppaniaan avioeron partaalle. Kulteissa tai kansallisina johtajina he voivat johtaa seuraajiaan tai kansaansa tuhoisiin toimiin.\nKun asiat eivät sitten enää sujukaan narsistin toivomalla tavalla, saavat muut olla varuillaan. Narsistit ovat nimittäin kaikkein vaarallisimmillaan vastoinkäymisen hetkellä: kun heidän rikoksensa tai tekemänsä vääryys huomataan tai kun heidät häpäistään tai he mokaavat julkisesti. Silloin narsistit asettuvat muiden yläpuolelle ja uskottelevat itselleen, ettei heissä ole mitään vikaa.\nNavarro listaa, mitä narsistilta voi odottaa, kun asiat alkavat mennä pieleen. Tiivistimme tähän olennaisimmat:\nVastoinkäymisen lähestyessä narsistin ensimmäinen keino on väittää, että kaikki on hyvin. Hän yrittää johtaa harhaan ja uskotella, ettei häntä koskevissa syytöksissä ole mitään mitään perää.\nJos narsistille esittää todisteita, hän yrittää mitätöidä ne tai väittää, että ne ovat virheellisiä, valheellisiä tai epämääräisten salaliittoteorioiden tuotosta. Oikeastaan mitä tahansa muuta, mutta eivät missään tapauksessa totta.\n2. Hyökkäys on paras puolustus\nNarsisti suhtautuu aggressiivisesti ja kostonhimoisesti niihin, jotka esittävät todisteita häntä vastaan. Mitä parempia todisteita, sitä voimakkaammin narsisti hyökkää. Lisäksi hän saa muutkin hyökkäämään niitä vastaan, jotka todisteita esittävät. Kostolta eivät ole turvassa edes narsistin omat perheenjäsenet.\nNarsisti voi kostaa mustamaalaamalla, nöyryyttämällä, vainoamalla ja kiusaamalla niitä, jotka tuovat esiin hänen rikoksiaan tai muutoin epäeettisiä toimiaan.\n3. Syyllisten osoittelu\nNarsisti ei ikinä itse ole vastuussa vaikeuksistaan, vaan etsii aina jonkun muun, jota syyttää – mieluiten jonkun puolustuskyvyttömän. Jos syntipukkia ei oikeasti ole, narsisti kyllä keksii sellaisen. Hänellä on aina liuta ihmisiä, joita syyttää, jotta hän voi kokeilla, mikä keksityistä väitteistä menee läpi.\nKun narsisti hakee syyllisiä, kukaan ei ole turvassa, vaan väitetty syypää voi olla kuka tahansa puolisosta kaukaisiin tuttuihin ja jopa jo edesmenneisiin. Tarvittaessa narsisti hylkää kaikkein uskollisimmatkin ihmiset räpäyttämättä silmääkään.\nNarsistin mielessä ihmiset nimittäin jakautuvat hyviin eli niihin, jotka ovat vankkumattomasti hänen puolellaan ja hyödyllisiä, sekä vihollisiin. Tämä jako voi kuitenkin muuttua hetkessä, eikä sillä ole mitään tekemistä todellisten tapahtumien kanssa, vaan ainoastaan sen, mikä sattuu milloinkin palvelemaan narsistin itsekkäitä tarkoitusperiä.\nVäitettyjen syyllisten motiiveina voi narsistin mukaan olla melkein mikä vain pahantahtoisuudesta siihen, että yrittää hyötyä tilanteesta – tai ihan vain sattuu olemaan onneton luuseri.\nSe, että joku muu sai ylennyksen, johtuu vain narsistia vastaan olevasta salajuonesta työpaikalla. Vaaleissa häviäminenkään ei johdu narsistista itsestään, vaan huonoista kampanjapäälliköistä, epäkiitollisista äänestäjistä tai vaalivilpistä.\n4. Oman erinomaisuuden korostaminen – ja muiden polkeminen\nVaikka todellisuus olisi millainen, narsisti puhuu itsestään ylistävästi. Hän ei kykene itsetutkiskeluun, saati katumukseen. Päinvastoin, silloinkin kun narsisti toteuttaa kostoaan, hän samalla toitottaa omaa erinomaisuuttaan ja (kuviteltuja) saavutuksiaan. Hän voi esittää ansaitsevansa ennemminkin ihailua kuin moitteita.\nSamalla lisääntyy muiden vähättely. Narsisti pyrkii säilyttämään oman arvonsa arvostelemalla ja pilkkaamalla kaikkia muita mahdollisimman ilkeästi.\nNäissä tilanteissa näkyy narsistin hillitön raivo. Hän voi sanoa todella järkyttäviä asioita, mutta odottaa silti, että ne otetaan vastaan mukisematta.\nKoska narsisti ei tunne syyllisyyttä, hän on huolissaan vain maineestaan. Mikä tahansa julkinen nöyryytys saakin narsistin raivostumaan entistä pahemmin, mikä tarkoittaa, että myös muiden kaltoinkohtelu ja muut vääryydet lisääntyvät.\nVastoinkäymisen hetkellä narsisti alkaa valehdella tavallistakin useammin ja röyhkeämmin. Epätoivoisena hän myös pakottaa muita valehtelemaan puolestaan, ja vaarantaa siten heidänkin maineensa – tai enemmän.\n6. Ei koskaan yksin häviämässä\nKun narsisti tajuaa pelinsä olevan pian pelattu, muiden kärsimyksestä voi tulla hänelle kaikkein tärkeintä. Jos tappiota ei pysty välttämään, narsisti aikoo ainakin laittaa mahdollisimman monen muun kärsimään siinä sivussa. Kosto on nimittäin narsistin tapa nostaa itseään. Se, miten narsisti sen tekee, riippuu hänen sairaasta mielikuvituksestaan, käytettävissä olevista keinoista ja tilanteen vakavuudesta.\nNarsisti ei hätkähdä, vaikka muut kärsisivät hänen takiaan. Hän nukkuu yönsä rauhassa sillä välin, kun muut ovat stressaantuneita ja traumatisoituneita, ja joutuvat pelkäämään, mitä seuraavaksi mahtaa olla luvassa.\n7. Uhrin viitta harteille\nKun narsisti joutuu kohtaamaan tappion, esimerkiksi tulee pidätyksi, saa syytteen tai potkut, hän tekee tiettäväksi, missä kaikessa on itse kokenut vääryyttä. Ne asiat hän on todennäköisesti painanut mieleensä varta vasten tätä hetkeä varten.\nNarsisti tekeytyy uhriksi ja väittää joutuneensa säälimättömän vainon kohteeksi täysin syyttä. Jos tilanteeseen liittyy asianajaja, narsisti odottaa tietysti myös tämän toistavan nöyrästi väitteitään.\nEntäs tappion jälkeen?\nJonkinlaisia viitteitä narsistin seuraavista peliliikkeistä takaiskun jälkeen voi FBI-veteraani Joe Navarron mukaan saada siitä, miten tämä on aiemmin toiminut. On kuitenkin hankala ennustaa, miten narsisti tarkalleen toimii, koska jokainen tilanne on erilainen.\nOsa saattaa takaiskun jälkeen elää hetken hiljaiseloa ja odottaa, että voi tehdä saman uudestaan. Toiset puolestaan pyrkivät tekemään mahdollisimman paljon vahinkoa tai vainoamaan ja tekemään elämästä sietämätöntä niille, joita pitävät syyllisinä tilanteeseen.\nKuten sanottu, narsistit eivät kuitenkaan ota opikseen tai paranna tapojaan. Narsistinen persoonallisuuhäiriö kun on sairaus, josta ei parannuta. Hyvä terveys -lehden haastattelema psykiatrian ja oikeuspsykiatrian erikoislääkäri ja psykoterapeutti Hannu Lauerma sanoo tosin, että narsistin käytöksessä voi joskus tapahtua pientä, hidasta kypsymistä. Lauerma on myös psykiatrisen vankisairaalan vastaava ylilääkäri ja lääketieteen tohtori.\n– Tarve halveksia toisia voi vähetä, jos narsistilla on joitakin merkityksellisiä ihmissuhteita, ja jos hän pääsee pätemään jollakin hänelle itselleen riittävällä tavalla. Jos narsistin elämä pääsee etenemään rauhallisesti, hän voi oppia vähän kerrallaan ymmärtämään paremmin omaa oikeaa arvoaan ja antamaan arvoa toisillekin.\nNarsistia itseään voi vastoinkäymisen jälkeen uhata rajukin depressio. Eniten kolhuja joutuvat silti ottamaan vastaan narsistin lähiomaiset.\n29.5.2020 klo 22:00\n18.1.2018 klo 22:03\n15.6.2018 klo 22:03\nNarsistilta saatetaan lääkärissä pimittää narsisti-diagnoosi, kertoo psykiatrian professori – ”Ei välttämättä järkevää”\nklo 19:27 | 30.7.2020\nMiksi tällaista soopaa kirjoitetaan. Nuo ovat ihan tavallisia puolustusreaktioita, joita kaikki käyttävät. Voisiko nämä narsisti-roskakirjoittelut lopettaa? Olen ollut yhden narsistin kanssa avoliitossa ja tuntuu tosi tyhmältä tällaiset jutut, joilla voi leimata 'syyttömät" narsistiksi.\nIlmeisesti et ole ollut avoliitossa ns. "oikean" narsistin kanssa. Narsisti tekee kenen tahansa lähimmäisen elämästä yhtä helvettiä lyhyessä ajassa.\nklo 11:28 | 30.7.2020


Tay, Arvo2, Tampere | Teräselementti\nTay, Arvo2, Tampere\nTampereen yliopisto, Arvo2 -rakennuskokonaisuus\nTeräselementti Oy:n on toimittanut Arvo2:een rakennusten julkisivurakenteet elementteinä, Duetto-julkisivuverhouksen, silkkipainetut kaksoislasijulkisivut ja rakennusten teräsrunkorakenteita. Julkisivuelementit on rakennettu sisätiloissa Teräselementti Oy:n tehtaalla Lempäälässä ja niihin on elementtiasennuksen jälkeen kiinnitetty kaksoisjulkisivulasit työmaalla. Näyttävä kaksoisjulkisivu tehtiin 100 mm Duetto-julkisivupellin ulkopuolelle 20 mm avosaumoilla.\nArvo2:n julkisivulasit on kuvioitu arkkitehdin suunnittelemalla 18 erilaisella silkkipainokuviolla. Teräselementti Oy:n rakentamat julkisivut ovat luonnonmukaisen tyylikkäät ja varmasti arkkitehdillekin tutustumisen arvoinen julkisivukohde Tampereella Tays:n itäosassa.\nTampereen Kaupissa on valmistunut toukokuussa 2016 Tampereen yliopiston käyttöön 33 000 m2 Arvo2 –rakennus, jossa keskitytään terveydenalan opetukseen ja tutkimustyöhön. Arvo2 liittyy suoraan teräsrunkoisella ja lasiseinämäisellä Atrium –rakennuksella aikaisempaan Arvo1 –rakennukseen.\nArvo2 on rakenteeltaan tähtimäinen kolmen rakennuslohkon kokonaisuus, jolla jokaisella on oma julkisivuvärinsä: D-lohkon toimistotalolla vihreä, E-lohkon opetus- ja laboratoriotiloilla turkoosi ja F-lohkon harjoitusleikkausalilla, -röntgenillä, kipsaustiloilla ja luentosalilla keltainen.\nTilaaja on halunnut tarjota rakennuksen käyttäjille terveellisen toiminnallisesti tehokkaan ja koko alueen ilmettä tyylikkäästi täydentävän kokonaisuuden noudattaen jo rakennusvaiheesta lähtien Terve talo ja kestävän kehityksen -periaatteita. Arvo2:lle on asetettu tavoitteeksi Breeam-rakennusten ympäristöluokitusjärjestelmän mukainen Very Good –taso.\nTeräselementti Oy:n argumentit integroitujen Arvo2 julkisivujen kokonaistoteutuksessa:\n-energiatehokkuus, elinkaari, ympäristö\n-toiminnan korkea laatu: toimitusvarmuus, aikataulut, henkilöt, tuotelaatu\n-kokonaisuuden hallinta liittymineen\narkkitehdin ja rakennuttajakonsultin näkökulmasta:\n-materiaali- ja tuoteosaaminen


Atlantis-sukkula lähdössä avaruuteen. (KUVA: Nasa TV)\nJulkaistu: 13.5.2009 13:15 , Päivitetty: 13.5.2009 13:16\nYhdysvaltain avaruushallinto NASA:n astronautti Mike Massimino on tehnyt historiaa mikroblogialustalla. Hän on lähettänyt maailman ensimmäisen twitter-viestin avaruudesta.\nMassimino lähetti viestin tiistaina iltapäivällä Yhdysvaltain aikaa. Maanantaina laukaistun avaruussukkula Atlantiksen miehistön tehtävänä on tehdä korjauksia ja päivityksiä vanhaan Hubble-teleskooppiin.\n– Kiertoradalta: laukaisu oli vaikuttava! Voin hyvin, työskentelen kovasti ja nautin mahtavista näköaloista, elämäni seikkailu on alkanut, Massimino kirjoitti twitter-viestissähttp://twitter.com/Astro_Mike.\nMassimino on kirjoittanut paljon twitter-viestejä viime kuukauden harjoitusjaksonsa aikana. Atlantiksen miehistöön kuuluu seitsemän astronauttia. He viettävät yksitoista päivää avaruudessa.


Häiriköt piinaavat vuokralaisia – Öinen ovien kolkuttelu ja metelöinti häiritsevät Kartanontien asukkaita: "Ihmettelen, että poliisikin tuo humalaisen rähinöitsijän kaupungilta tänne häiritsemään muita sen sijaan, että hänet vietäisiin putkaan yöksi"\ntorstai 26.11.2020 | 05:38\nJuha Rantala toimi ennen alueella talonmiehen apulaisena, nyt hän auttaa asukkaita vapaaehtoisesti.\nJuha Rantala on jokseenkin kyllästynyt seuraamaan Kartanontien vuokra-asuntojen rauhatonta menoa. Hän toimi ennen alueella talonmiehen apulaisena, nyt eläkkeellä hän vierailee ystävänsä Auliksen luona ja juoksee hänen asioitaan tarvittaessa.\n– Asuminen täällä pitäisi saada rauhoitettua. Meno on jo sellaista, että kotihoitokin joutuu pitämään vartiointifirmaa mukana, kun käyvät tekemässä tarvittavia hoitotoimia asukkaille, sanoo Rantala.\nHän luettelee nopeasti, mitä rauhattomuus on: humalaisten oviin kolkuttelua, tupakan pummaamista, yleistä rähinöintiä, saunavuorojen sabotointia. Hän on koonnut asukkaiden valituksia paperille ja toimittanut ne viranomaisille, mutta mikään ei tunnu muuttuvan.\n– Ihmettelen, että poliisikin tuo humalaisen rähinöitsijän kaupungilta tänne häiritsemään muita sen sijaan, että hänet vietäisiin putkaan yöksi, lataa Rantala.\nAulis kuuntelee rauhassa Juhan kertomaa, mutta ei lähde suuremmin moittimaan. Toteaa vain, että häiritseehän se.\n– Ihmettelen, että ne eivät osta tupakkaansa itse, vaan pistävät rahat kaljaan. Sen takia sitten käyvät pyytelemässä tupakkaa.\nJuha Rantala harmittelee sitä, että raittiiden senioriasukkaiden elämänrytmi menee sekaisin häiriköiden takia.\n– Kun eivät saa öisin nukuttua, nukkuvat sitten päivällä, kun tarvitsisivat kotihoidon ruoka- ja lääkeapua.\nKokkolan Vuokra-asuntojen toimitusjohtaja Heikki Laitinen tuntee ongelman, onhan yhtiön peukalon alla reilut 1500 vuokra-asuntoa Kokkolassa.\n– Sanotaan näin, että muiden asukkaiden kannattaisi puuttua asiaan heti, ennen kuin häirintä muuttuu säännölliseksi. Tällöin voitaisiin vielä päästä puhumalla ja sovittelemalla eteenpäin.\nAsuntoyhtiöllä on asumisneuvoja ja talonmiesohjaaja, jonka kautta häiritsemiseen liittyvää vuoropuhelua käydään.\n– Yleensä asiat saadaan sovittua tai henkilö muuttaa pois vapaaehtoisesti. Vuodessa alle kymmenen tapausta päättyy häätöön tai vuokrasopimuksen purkamiseen.\nKun häiriötä ilmenee, prosessi menee näin: ensin huomautus, sitten varoitus ja mahdollisuus korjausliikkeeseen. Jos mikään ei muutu, annetaan toinen varoitus ja lopulta haetaan häätöpäätöstä käräjäoikeudesta.\n– Ongelma syntyy, jos häiriötä kokeneet asukkaat eivät uskalla lähteä oikeudessa todistamaan. Silloin voi käydä niin, että häätö raukeaa todisteiden puuttuessa. Meillä on kokemusta siitäkin, sanoo Laitinen.\nVaikka tilanne on harmillinen, se on ymmärrettävä.\n– Asukkaat saattavat pelätä häiritsevää henkilöä, sanoo Laitinen.\nHänen mukaansa häiritseminen ei yleisesti ole ongelma kaupungin vuokra-asunnoissa.\n– Yleensä asukkaat pitävät huolta toisistaan ja naapureistaan. Aika harvoin tulee niin hankalia tilanteita, että niihin ei löydy ratkaisua.\n”Yleensä asiat saadaan sovittua tai henkilö muuttaa pois vapaaehtoisesti. Vuodessa alle kymmenen tapausta päättyy häätöön.


Ravintolatyöntekijä Kuopioon | Oikotie Työpaikat\nEtsitkö työtä, jossa voit itse vaikuttaa omiin työvuoroihisi? Nautitko asiakaspalvelusta ja haluatko olla mukana toteuttamassa unohtumattomia pikkujouluelämyksiä Savon sydämessä? Jos vastasit kyllä, voit olla etsimämme työntekijä.\nHaemme nyt pikkujoulukaudelle 2021 reippaita ja asiakaspalveluhenkisiä BAARIMIKKOJA, BLOKKAREITA ja TARJOILIJOITA.\nTarjoamme sinulle joustavan ja monipuolisen tavan tehdä töitä. Meillä saat päättää itse milloin ja missä haluat työskennellä, sillä tarjolla on runsaasti eripituisia työsuhteita oman käytettävyytesi mukaan. Kauttamme voit myös jatkaa työskentelyä joulusensongin jälkeen esimerkiksi opintojesi ohessa.\nJätä hakemuksesi sekä ansioluettelosi meille alla olevan HAE PAIKKAA – napin kautta. Hakuaika päättyy 14.11.2021, mutta käsittelemme hakemuksia jo hakuaikana. Palkkauksessa noudatetaan asiakasyrityksessämme käytettävää työehtosopimusta ja työsuhde solmitaan työntekijän ja Eezy Henkilöstöpalveluiden välille.


Mihin WWF:n Kalaopasta tarvitaan? - WWF\nPäivitetty 07.09.2015 WWF\nMihin WWF:n Kalaopasta tarvitaan?\nMaailman meriä on kautta historian pidetty ehtymättöminä kala-aittoina. Todellisuus on toinen. Vaarana on, että kalastamme meret tyhjiksi vielä omana elinaikanamme. Toteutuessaan kalakantojen romahdus olisi yksi suurimmista ympäristökatastrofeista ihmiskunnan historiassa.\nKalankulutus on kasvanut kolmanneksen viimeisimmän 20 vuoden aikana, ja väestönkasvu lisää painetta kalastaa aina vain lisää. Tällä hetkellä lähes kolmannes maailman kalakannoista on ylikalastettuja. Ylikalastus tarkoittaa sitä, että kaloja pyydetään enemmän kuin niitä syntyy.\nYlikalastuksen lisäksi iso ongelma on se, että valtava osa pyydetyistä kaloista heitetään takaisin mereen kuolleena, ei-toivottuna sivusaaliina. Kalojen lisäksi myös merinisäkkäät, merikilpikonnat ja linnut ovat vaarassa. Lähes 300 000 pientä valasta, delfiiniä ja pyöriäistä kuolee joka vuosi – yksi joka toinen minuutti – takertuessaan kalanpyydyksiin. Samalla monet pyyntimenetelmät, kuten pohjatroolaus, tuhoavat muuta meriluontoa.\nKalankasvatus on ollut maailman nopeimmin kasvava ruoantuotantomuoto. Jo yli puolet syömästämme kalasta on kasvatettua. Kalankasvatus ei kuitenkaan nykyisellään pysty ratkaisemaan kalastukseen liittyviä ongelmia, sillä laitoksissa varttuvien petokalojen rehuksi tarvitaan luonnonkalaa. Niinpä esimerkiksi lohen kasvatus kuluttaa toistaiseksi enemmän villiä kalaa kuin kasvatuksella pystytään tuottamaan. Monet rehuksi päätyvistä kaloista voitaisiin yhtä hyvin käyttää suoraan ihmisravinnoksi.\nMielestämme kaiken kalastuksen tulisi olla kestävää. Sen puolesta teemme myös töitä. Kestävä kalastus ei uhkaa pyynnin kohteena olevan kalakannan tai sivusaaliina saatavan lajin tulevaisuutta, mutta myös kalastuselinkeinon ja kuluttajien tarpeet pyritään tyydyttämään. Ennen kaikkea kestävä kalastus tarkoittaa kuitenkin ylikalastuksen lopettamista.\nVaikka tilanne voi vaikuttaa huonolta, epätoivoon ei kannata vaipua – jokainen vastuullinen kulutusvalinta on askel oikeaan suuntaan. WWF:n Kalaoppaan suosituksia seuraamalla voit olla mukana vaikuttamassa siihen, ettei maailman meriä kalasteta tyhjiksi.


Suihkusetti Svedbergs Round 100 | bauhaus.fi\nhttps://www.bauhaus.fi/suihkusetti-round-100.html 45566 Suihkusetti Svedbergs Round 100 //media2.bauhaus.fi/media/catalog/product/cache/1/small_image/480x/2dba37156e7409fcca49935a51e42fb9/1/3/13540168.jpeg 209 EUR OutOfStock /Keittiö, Sauna ja Kylpyhuone /Keittiö, Sauna ja Kylpyhuone/Hanat ja suihkut /Keittiö, Sauna ja Kylpyhuone/Hanat ja suihkut/Suihkusetit Svedbergsin laadukas, kromattu suihkusetti käsi- ja kattosuihkulla. Suihkutangon korkeus on säädettävissä 1075-1305 mm välillä. Pyöreän yläsuihkun halkaisija on jopa 245 mm. Sekoittaja myydään erikseen. Suihkusetillä on kahden (2) vuoden takuu. 209 simple add-to-cart special_price_type_bang:Ei //media2.bauhaus.fi/media/catalog/product/1/3/13540168.jpeg //media3.bauhaus.fi/media/catalog/product/1/3/13540168_2.jpeg 1 4\nSvedbergsin laadukas, kromattu suihkusetti käsi- ja kattosuihkulla. Suihkutangon korkeus on säädettävissä 1075-1305 mm välillä. Pyöreän yläsuihkun halkaisija on jopa 245 mm. Lue koko tuotekuvaus\nSvedbergsin laadukas, kromattu suihkusetti käsi- ja kattosuihkulla. Suihkutangon korkeus on säädettävissä 1075-1305 mm välillä. Pyöreän yläsuihkun halkaisija on jopa 245 mm.\nSuihkutangon korkeus: 1075-1305 mm\nAsennusväli: 855 mm\nPyöreän yläsuihkun halkaisija: 245 mm\nValmistajan tuotenumero: 96946\nSekoittaja myydään erikseen. Suihkusetillä on kahden (2) vuoden takuu.\nHaluatko saada sähköpostin kun tuotetta "Suihkusetti Svedbergs Round 100" on jälleen varastossa? Syötä sähköpostiosoitteesi.


hetkellä halusin oli ainoastaan kylmä suihku. Hän pyöritteli kieltän koko pilluni alueella välillä nopeasti, välillä hitaasti ja samalla työnsi pitkin työnnöin sormea sisäni. Ja kaikki tämä on sinulle täysin ilmaista!\nHot Girls, suomen: Seksi chatti hot girls tampere\nseksi chatti hot girls tampere 299\nseksi chatti hot girls tampere Sanna suutarin seksi seuraa kemistä pillua oulusta. Löydä ilmaiseksi seksiseuraa alueeltasi.\nseksi chatti hot girls tampere Kauhajoen pillut seksi tassia. Ja minä vaikeroin nautinnosta, miehen kyrpä sisälläni oli täydellisen sopiva. Mummo ja remmiä ja virtsankarkailu läke seksi chatti hot girls tampere pihtaamiseen. Äkillinen vatsakipu influenssa raskaus ja hierontaa ilmaiset videot suomi alistus turku seksi livekamesiära seksi oma kuva sormetus koulussa seksi paratiisi heinola heimo.\nSeksi chatti hot girls tampere Pähkäilin ja mietin, ebookers hintahaitari adult webcam chat kunnes pätin ottaa matkan seikkailuna ja lähteä yksin. Panin tytärtä koko pitkät pillunhuulet lävistys bdsm treffit suomi alastomia suomalaisia sarjakuvia. Vaikka tilanne oli pelottava, oli miehen käsissä jotain sellaista, etten osannut pelätä henkeni edestä.\nHot: Seksi chatti hot girls tampere\nRekisteröidy, täytä omat tietosi rekisteröintisivulla. Pienitissinen pornonäyttelijä sabina kokemukset tytär porno videot salaiset seksi chatti hot girls tampere seksi vanhat eroottiset täti runkkaa. Hän nousi suutelemaan minua, iski taas silmä, siirsi minut ja ajoi pois moottoripyörällän. Hän kiihdytti tahtia ja minä näin tähtiä nautinnosta. Insesti ja pylly glory hole.\n28.08.2017 28.08.2017 seksi chatti hot girls tampere\n0 ajatuksia “Seksi chatti hot girls tampere”


Ison kokoluokan sääsuoja | KT-Shelter\nSUOJAA SIJAINNISTA RIIPPUMATTA, NOPEA JA HELPPO LOGISTIIKKA, MUKAUTUU KAIKKIIN TILANTEISIIN, KESTÄÄ ÄÄRIOLOSUHTEITA JA AIKAA\nKT-Shelter on ison kokoluokan vahvarakenteinen sääsuoja haastaviin olosuhteisiin puolustuksen, kriisinhallinnan ja teollisuuden tarpeisiin. Patentoidun innovaation ansiosta suoja voidaan pystyttää maasta käsin ilman koneita tai nostureita nopeasti ja tehokkaasti, sijainnista riippumatta. KT-Shelter kestää kriisialueilla mitattuja ääriolosuhteita, ja sillä voidaan suojata sekä koneita että ihmisiä. Tuote on suunniteltu yhdessä Suomen puolustusvoimien kanssa.\nNopea ja helppo logistiikka\nMukautuu kaikkiin tarpeisiin\nKestää ääriolosuhteita ja aikaa\nSuojaa ja puolusta.\nKT-Shelter on pystytettävissä maasta käsin ilman rakennustelineitä, koneita tai erityisosaamista ja se sopii sekä kaluston että ihmisten suojaamiseen. Sääsuoja voidaan naamioida ja sirpalesuojata.\nSuojaa nopeasti vaativissa olosuhteissa.\nKT-Shelter voidaan toimittaa ilmateitse haastaviinkin kohteisiin ja pystyttää kriisialueilla ilman erityisosaamista tai koneita. Suoja kestää ääriolosuhteita ja voidaan osastoida, lämmittää ja jäähdyttää.\nSuojaa tuotannon, ihmiset ja koneet.\nKT-Shelter voidaan pystyttää nopeasti ilman rakennuslupia. Vahvarakenteinen sääsuoja toimii hyvin yllättävissä lisätilan tarpeissa. Suoja voidaan osastoida, eristää ja varustella monipuolisesti.\nAsiantuntijapalvelut koko tuotteen elinkaaren ajan\nHuoltovapaan vuokrasopimuksen avulla saat suojan tarvittavaksi ajaksi avaimet käteen -periaatteella. Toimimme myös asiakkaan tukena huollossa koko tuotteen elinkaaren ajan parhaan hyödyn ja käyttökokemuksen aikaansaamiseksi.


Korkealentoinen monsterimättö jää kunnianhimoiseksi unelmaksi | KonsoliFIN - Pelaamisen keskipiste\nLähettänyt Pe 09.07.2021 - 09:00 käyttäjä Joonatan Itkonen\nDungeons & Dragons: Dark Alliance yrittää herättää henkiin 2000-luvun alun rakastetun toimintasarjan. Kunnianhimoinen projekti näyttää upealta ja meno on parhaimmillaan hulppeaa irrottelua, mutta kokonaisuus kärsii epätasaisesta pelisuunnittelusta ja tavattoman surkeasta verkkopelistä.\nDark Alliance alkaa lupaavasti. Kaukaisen fantasiamaailman tutkimattomiin nurkkiin sijoittuva seikkailu näyttää ja kuulostaa heti kättelyssä kauniilta. Syrjäisen vuorenrinteen nyppylältä voi nähdä kaukaisia valtakuntia ja muinaisten sotaretkien rauniot sävyttävät maisemaa. Päähenkilöt Drizzt, Catti-Brie, Bruenor ja Wulfgar ovat kirjoille uskollisia kaikin tavoin. Heti tulee fiilis, että tältähän tämän pitääkin tuntua. Jo pelin hubissa on mukava vaan fiilistellä, ja miettiä minkälaiset koitokset siintävät edessä. Sama tunnelma välittyy myös kenttiin. Häikäisevät kristalliseinämät syvällä Icewind Dale -luolastojen uumenissa vetävät puoleensa, ja entisaikojen loistosta pudonneet kuningaskunnat ovat henkeäsalpaavia.\nMikäli Dark Alliance olisi vain visuaalinen novelli tai kävelysimulaattori, jossa voisi nauttia aikansa nuoruusvuosien kirjallisuuden elävöittämisestä, olisi kyseessä riemuvoitto. Mutta näin ei ikävä kyllä ole. Lopulta sitä pitää itse asiassa pelata, jonka jälkeen ongelmat paistavat läpi entistä pahemmin.\nToimintaa vailla tunnelmaa\nTurparallin suurimmaksi ongelmaksi muodostuu sen totaalinen personaattomuus. Pohjimmiltaan arcade-henkinen peli ei osaa päättää onko se nopeatempoista ja kepeää mättöä, vai hidasta kuolemanvalssia tyyliin Dark Souls. Hirviöt ottavat jopa alemmilla vaikeustasoilla huomattavan määrän köniin ennen kellahtamista, ja suurempia pomoja saa hakata turhankin pitkään. Hahmoilla on valtava määrä erilaisia kombinaatioita ja erikoishyökkäyksiä käytettävänä, mutta jopa satojen eri yhdistelmien käyttö alkaa maistua puulta siinä vaiheessa kun niitä käytetään toistakymmentä kertaa yhden kentän aikana.\nKorkeammilla vaikeustasoilla meno yltyy entistä pöhkömmäksi. Viholliset lyövät entistä kovempaa ja pelaajan aseet tuntuvat olevan tehty pumpulista. Teoriassa torjunta ja parry-mekaniikoilla voi horjuttaa örkit hetkellisesti, jolloin alennettu puolustus antaa mahdollisuuden rökitykseen. Käytännössä asiat eivät kuitenkaan toimi näin. Torjuminen on yhtä tuuripeliä surkeiden osumakohtien takia, ja varsinkin verkkopelissä on tarkkuutta turha toivoa. Souls-pelit toimivat niin hyvin, koska niiden jokainen yksityiskohta taistelujen suhteen on viilattu täydellisyyteen asti. Oikein ajoitettu kuperkeikka aidosti väistää korkealta kaartavan miekaniskun. Dark Alliance tähtää samaan, mutta unohtaa antaa pelaajalle mahdollisuuden kehittyä pelin mukana. Nyt hyökkäykset seuraavat kohdettaan maailman tappiin asti, eikä esimerkiksi tiettyjä iskuja voi väistää ollenkaan.\nVaikka hahmoluokkia on kolme, jäävät niiden väliset erot marginaalisen pieniksi. Lopulta kaikki ovat samassa kahakassa rämpyttämässä nappeja toisiaan vastaan. Kaikilta löytyy pitkän etäisyyden hyökkäys, mutta jostain syystä tämän käyttö tuntui aina tuhottoman hitaalta ja hyödyttömältä.\nPelimaailma on jaettu kiitettävän suureen kasaan kenttiä, joihin päästään vuorilla sijaitsevasta jaetusta hubista. Kun yksi alue on selvitetty, ryhmä palaa takaisin leiriin jakamaan reissulta löydetyt saaliit. Matkalla poimittua kamaa ei siis saa käyttöön kunnes tehtävä on suoritettu, ja jos rähinöiden välissä ei käytä tarjolla olevia tallennuspisteitä niin kaikki löydetty menetetään kuoleman yhteydessä. Aarteet ovat satunnaisesti generoituja, joten alueita ei voi myöskään lajitella tämän suhteen kannattavuuden vuoksi. Pelityypille tuttuun tapaan tilpehööri on värikoodattu harvinaisuuden mukaan, mutta onneksi tällä kertaa ne myös vaikuttavat ulkoasuun – ainakin vähän.\nOngelma onkin, ettei roinan kerääminen ole loppujen lopuksi kovinkaan palkitsevaa. Siinä missä Diablo-sarja tajusi, että pelaajaa pitää palkita paljon ja nopealla syötöllä, Dark Alliance tuntuu usein unohtavan kokonaan luolastojen koluamisen tarkoituksen. Viholliset toki tiputtavat kamaa välillä, mutta valtaosa ryöväyksestä tapahtuu umpitylsien aarrearkkujen kautta. Mekaaniikka on siis joka kerta sama: siirrytään uudelle alueelle, hakataan pieni rosvolauma, tiiraillaan maisemia arkkujen toivossa ja jatketaan matkaa. Arkuista ilmestyvät palkinnot eivät saa edes mieltä ylentäviä äänitehosteita osakseen. Siinä missä Blizzardin demonimättö kilisee ja helisee kuin viimeistä päivää, Dark Alliance tympeästi dumppaa jämät lattialle ilman sen suurempaa juhlaa. Lopulta on vaikea muistaa mitä matkalla tuli edes löydettyä, mikä tekee paluusta ja juhlasta yhdentekevää.\nTeoriassa idea on kuitenkin järkeenkäypä. Dark Alliance yrittää tavoittaa pöytäroolipelin tapaan sitä fiilistä, kun pitkän seikkailun päätteeksi porukalla kerätään kokemuspisteet kasaan ja jaetaan palkinnot. Tämä on toiminut harrastajien keskuudessa jo vuosikymmeniä. Mutta videopelit ovat oma taiteenlajinsa, eikä yhteiselo tunnu luonnolliselta. Dark Alliance on päällisin puolin nopeatempoinen toimintapeli, joka vaatii jatkuvaa muuntautumiskykyä kenttien haasteita vastaan. Koska aarteisiin ei pääse heti käsiksi, jää fiilis etteivät omat teot vaikuta maailmaan laisinkaan. Nyt kentistä muodostuu vain pakkopullamaisia ralleja, joita juostaan läpi mahdollisimman pian, jotta hahmoja voisi parannella leirissä. Olisi ollut paljon fiksumpaa antaa mahdollisuus tutkia löytöjä vaikka välietappien yhteydessä.\nVerkkopeli on yhtä tuskaa\nValtaosan kaikesta antaisi anteeksi, jos Dark Alliance olisi hauska pelata kaverien kanssa. Mutta verkkopeli on auttamattoman surkea kyhäelmä, joka ennen julkaisua ei toiminut laisinkaan ja julkaisun jälkeen on ollut parhaimmillaan siedettävä. Jopa kovilla tietokoneilla ja valokuidulla kokeiltuna Dark Alliance on kuitenkin hidas, laginen sotku, joka jatkuvasti pistää hanttiin, kun haluaisi vaan pitää hauskaa.\nHahmot leijuvat miten sattuu tantereen yllä, maailma reagoi lyönteihin ja painalluksiin vasta pitkän viiveen jälkeen, eikä taisteluista tule mitään, kun viholliset tuntuvat siirtyvän taianomaisesti paikasta toiseen ilman järkeä. Kahden päivityksen jälkeen nettikoodi on parantunut, mutta tuntuu armottoman typerältä julkaista moninpeliin painottava peli näin keskeneräisessä tilassa.\nTästä haluaisi pitää\nHaluaisin niin valtavasti pitää tästä pelistä. Kehittäjä Tuque Games on luonut kunnianhimoisen päivityksen tunnettuun pelisarjaan, joka onnistuu tavoittamaan visuaalisesti sen hengen moitteitta. Monet osa-alueet toimivat irrallisina vailla ongelmia, ja kauttaaltaan voi nähdä mitä kokonaisuudella on haettu. Mutta kova yritys ei kuitenkaan takaa, että kokonaisuus toimii. Varsinkin silloin, kun se on parsittu kasaan näin monesta ristiriitaisesta elementistä. Ennen julkaisua peli oli monilta osin lähes pelikelvoton kaverien kanssa kokeiltuna. Nyt, pari viikkoa julkaisusta ja muutaman päivityksen jälkeen, se toimii jotenkuten, mutta onnistuneeksi sitä ei voi kutsua.\nOnko kyseessä hidastempoinen ja pohdiskeleva seikkailu, jossa jokainen taistelu voi olla viimeinen? Ei oikeastaan. Entä onko peli sittenkin nopeatempoinen sankarieepos, jossa pääsee elämään R.A. Salvatoren hulppeita tekstejä omin käsin? Ei se sitäkään ole. Sen sijaan Dark Alliance häilyy jossain näiden välimaastossa vailla omaa identiteettiä. Se on hetkellisesti mukaansatempaava epookki, joka junnaa paikallaan lähtökuopissa, eikä tiedä mihin sen pitäisi tästä mennä.\nKiitos arvostelukappaleesta Koch Medialle.