Hyvää Pataa 01/2016 - Lehtiluukku.fi\nJukka Jalosen opit Kasvu Openissa s. 8 Roux on vuoden 2016 ravintola s. 6 1 | 2016 | Lehti yhdistää tukkukauppojen asiakkaat ja tavaroiden sekä palvelujen toimittajat Mika johtaa markettia avoimuudella s. 4. 2 Torniossa pannaan taas olutta s\nPelkillä tuontielintarvikkeilla kauppa ei pärjää, sillä siinä tilanteessa olisi ostovoima Suomesta jo tyystin kadonnut ja eläisimme EU:n hätäavun varassa. Vuoden ravintola löytyi Rautatienkadulta, Lahden Uuden Apteekin paikalta. Elintarvikkeiden omavaraisuusaste on nyt 72 prosenttia, jossa on otettu huomioon sekä valmiiden elintarvikkeiden tuonti ja vienti myös tuotantopanosten tuonti. Monia nimivaihtoehtoja on makusteltu, ja parhaimmalta maistuu ”Hyvää Pataa”. On tullut aika vaihtaa lehden nimeä. Pääkirjoitus Jouko Tikkanen Ollaan hyvää pataa Tukkutori-lehti ilmestyi 10 vuoden ajan. Ensimmäisessä numerossa oli silloisen pääministeri Matti Vanhasen tervehdys, jossa hän toivotti menestystä yrityksille, niiden yhteistyölle ja uudelle Tukkutori-lehdelle. (09) 761 470 Fax. Niin kananmunat kuin kinkutkin on jäljitettävissä alkutuottajalle asti. Sisäistä yrittäjyyttä löytyy myös toisten palveluksessa olevilta henkilöiltä, mistä tässä numerossa on mainiona esimerkkinä marketpäällikkö Mika Mattila . Se syntyi Helsingin Tukkutorilla, mistä lehti sai myös nimensä. Ravintoloitsijat Kati ja Sami Häkkinen tulivat Lahteen Lapista mieluisan liiketilan houkuttelemina. Alkutuottaja tarvitsee jalostavaa teollisuutta ja elintarviketeollisuus kauppaa. – Olli Rosendahl on oppi-isä, joka opetti Samia useita vuosia. Hänen kanssaan nuori kokki perehtyi klassisen keittiön saloihin. Juuri toiminnan pitkän kaari ja pitkäjänteinen, laadukas työ vakuuttivat valintaraadin. Sisarlehti Puutarha-Sanomat käsittelee vihanneksia, marjoja, perunaa ja hedelmiä. Nimi kuvastaa sitä yhteistyötä, jota ruokaketjussa tehdään. Ruokaketju voi olla lyhytkin, suoraan pientuottajalta kaupan hyllyyn. Hyvää Pataa -lehti tulee käsittelemään kaikkia ruokakaupoissa ja ravintoloissa tarvittavia tuotteita. Kaikkein kiinnostavimmiksi jutuiksi on koettu yrittäjätarinat. Tarve kulkee myös toisin päin, sillä kauppa tarvitsee hyviä tavarantoimittajia. Lahtelainen Roux on Vuoden ravintola 2016 Kati ja Sami Häkkinen, Lapista Lahteen muuttanut Rouxin ravintoloitsijapari. – Liikeideamme on alusta lähtien ollut hyvää ruokaa ja hyvää palvelua hyvien juomien kera, Kati Häkkinen kertoo. Tukkutori-lehdestä on vuosien saatossa tullut valtakunnallinen lehti. Siitä on kehkeytynyt valtakunnallisesti toimiva virtuaalinen Tukkutori, joka on yhdistänyt tukkukauppojen asiakkaat ja tavaroiden sekä palvelujen toimittajat aina Hangosta Utsjoelle. (09) 773 68 68 www.heikinlihaoy.com Suomen Gastronomien Seura ulotti tänä vuonna arviointikäyntinsä Lahteen, ja se kannatti. Kaikkiaan lehdestä on ilmestynyt 65 numeroa, jotka kaikki on luettavissa Lehtiluukku.fi -palvelussa. Taloudellisen toimeliaisuuden ohella on huolehdittava myös ruokaturvasta. Meillä on oltava syötävää ja kaupoilla myytävää sellaisessakin tilanteessa. Myös kukat säilyvät juttujen aiheina. Hyvää Pataa -lehti luo kasvot koko ketjun toimijoille, tuottajasta kauppiaaseen saakka. Hänen miehensä Sami Häkkinen on saanut ranskalaisen keittiön koulutuksen kädestä pitäen Rovaniemen Polar-hotellissa jöötä pitäneeltä Olavi Rosendahlilta. Ruokaketju on samalla laatuketju. Itämeren alueen turvallisuustilanne on kiristynyt ja laivakuljetukset eivät jonain päivänä saatakaan olla mahdollisia. S atavuotiaaseen liiketilaan helmikuussa 2007 avattu Ravintola Roux on kahdeksassa vuodessa vakiintunut lahtelaisten ja Lahdessa kävijöiden herkuttelupaikaksi numero yksi. Teksti Mariaana Nelimarkka 2 | Hyvää Pataa | 1 | 2016 |. Työpajankatu 2 00580 Helsinki Puh. Jotta kilpailussa pärjätään, tulee yhteistyön toimia ja kaikkien osapuolten kannattaa olla hyvää pataa keskenään\n7 Komero tekee kotikokin Henri Alén tekee reseptit, kassit pakataan Kuopiossa. Parinsadan viinin valikoima tarjoaa maisteltavaa vaativaankin makuun. Vuoden ravintolan ovi käynee tiuhaan Rouxissa on näihin päiviin asti voinut asioida ilman pöytävarausta – tai lahtelaiseen tapaan samana päivänä paikan varmistamalla. Myös luomutukku Kotimaiset, rakkaudella kasvatetut porkkanat ja suurella sydämellä valmistetut hillot paikallisista, puhtaista raaka-aineista. – Tosin meiltä odotettiin paljon jo heti avatessamme Rouxin. Viikonloppuilloille on toki tehty varaukset etukäteen. Sen pariksi sovitetaan tuhti tai kepeämpi punaviini talon 200 viinin valikoimasta, lisukkeista riippuen, tasapainoa tavoitellen. Ravintola on sitä paitsi vain pienen kävelymatkan päässä Lahden rautatieasemalta! – Meillä on 90 asiakaspaikkaa kolmessa salissa. Se on ainoa pysyväisannoksemme, tosin kahdeksassa vuodessa lautasen sisältö on muuttunut kolmisenkymmentä kertaa. Hillot saatavilla niin kuluttajakoossa kuin suurtalouteen sopivissa pakkauksissa. Meiltä myös rakkaudella kasvatetut värikkäät porkkanat MADE IN FORSSA. Huolitellut viinivalinnat Klassisesti eurooppalaisia viinejä suosiva Kati Häkkinen kertoo oppineensa tuntemaan miehensä käsialan ja löytäneensä viinityylin, joka istuu ruokiin. Joulukuussa ravintola on aina liian pieni, vaikka tila onkin suhteellisen suuri, Häkkinen summaa. Valinta Vuoden ravintolaksi saattaa muuttaa asioita, kun Rouxin maine kiirii Lahtea laajemmallekin. Tavoitat meidät aina. l Poro pysyy aina ruokalistalla. 6 Torniossa aiotaan panna taas olutta Sangen hakee joukkorahoitusta. Aterian viimeistelyyn kuuluu yhteensopiva viini, joka istuu ruokaan, Kati Häkkinen linjaa. 10 JH Vihannes sai kasvun eväät Jari ja Jukka Hägg toivat tukkukaupan Helsinkiin. ® Urjalantie 293, Savijoki (Forssa) Irmeli Vinnikainen, puh. 040 544 4110 www.porkkanaa.fi Kati Häkkinen kertoo, että pohjoisesta muuttanut ravintoloitsijapariskunta otettiin paikkakunnalla hyvin vastaan. – Ulkonäkö on puoli ruokaa, ja annoksemme ovat aina viimeisteltyjä. | Hyvää Pataa | 1 | 2016 | 3. Onneksi hän myöntää, että annoksia kootaan kunnianhimoisesti. Gastronomien valintaraati luonnehti Roux’n menua ja ruokaa klassiseksi, mutta ei vanhanaikaiseksi. Vaikka listalla on poron kaltaisia vakioraakaaineita, annos muuttuu aina hieman ja sen myötä tarvitaan uudentyyppiset viinisuositukset. Ravintolan historian suosituin annos on suklaatrilogia. – Roux ja sen yrittäjät tekevät yhteistyötä alan oppilaitosten kanssa ja ovat aktiivisia niin Chaîne de Rotisseurs -järjestössä kuin ravintola-alan edunvalvontaa hoitavassa MaRa ry:ssäkin. Asiakkaiden toiveesta nostimme tasoa, mutta emme tunnusta vieläkään tekevämme fine diningia. Lahdessa on paljon viiniharrastajia, joiden kanssa on mukava vaihtaa viinivinkkejä puolin ja toisin, Häkkinen mainitsee. 4 Mika Mattila johtaa edestä Ässäpäällikön teesit: avoimuus, tasa-arvo, kiitos, vastuu. Juhla ja arki rullaavat Rouxissa ihanan henkilökunnan ansiosta. Häkkinen luo viisi ruokalistaa vuodessa. 8 ”Pidetään kivaa ja vedetään täysii!” Nuorten jääkiekkoilijoiden mestaruusopit sopivat yrityksillekin. (09) 2764 030 • Fax (09) 2764 0333 myynti@jhvihannes.fi • www.jhvihannes.fi Tarjoamme teille: • Laadukkaat ja tuoreet tuotteet • Kilpailukykyiset hinnat • Henkilökohtaisen palvelun • Toimivan logistiikan Palvelemme Teitä arkisin ja lauantaisin Lisäksi päivystämme 24h. Häkkistä ilahduttaa suuresti Lahdessa vuosien mittaan tapahtunut kehitys, jonka myötä illallisvieraat nykyään liki poikkeuksetta luottavat talon viinisuosituksiin. Sami kehitti sen ensimmäiselle ruokalistalle, ja pari kertaa se on yritetty jättää pois, kun kokkeja kyllästyttää. Sami Häkkisen tyyli muistuttaa moderneja maalauksia. Sisällys 2 Roux on Vuoden 2016 ravintola Gastronominen seura matkasi Lahteen. Poroa on aina Lapin miehen ruokalistalla, juuri nyt tarjolla on kermamuhennettua poronkieltä ja korvasieni-perunaterriini. Häkkinen kehaisee, että vaikka iso ravintola vaatii miehistöä, heillä on käynyt tuuri rekrytoinneissa. Yrittäjäntie 34, 01800 Klaukkala Puh. Katsomme fine diningia tarjoavia huippuravintoloita suurella kunnioituksella! Ulkonäkö on puoli ruokaa Osa ravintolan salia emännöivän Kati Häkkisen puheista on kuitattava lappilaisen vaatimattomuuden piikkiin. Aktiivisuus palkitaan Suomen Gastronomien Seuran puheenjohtaja Tiina Lähteenoja-Niemelä kiitteli palkinnon luovuttaessaan paitsi hyvää ja asiantuntevaa palvelua, myös ravintoloitsijoiden yhteiskunnallista aktiivisuutta. 11 Kauppa kaipaa nyt kotimaisia kukkia Leikkokukkatuotanto ehti kuolla. Usein selkeät, kauniin väriset asetelmat saavat neliskanttiset kehykset, Häkkinen nimittäin suosii kantikkaita lautasia. Vallitseva Vuoden tarjoilija Saara Alander on muuten Rouxin kasvatti! Nyt Kati Häkkisen opastuksessa kasvaa jo uusia taitajia. Se oli selkeä voitto. – Suklaatrilogia on ollut meillä alusta asti. Siihen, että saimme ihmiset luottamaan viinivalintoihimme, meni vuoden verran. – Kun aloitimme, viinipaketit olivat uutta Lahdessa\nPäällikkönä hän on ollut vuodesta 2001 ja S-market Ii on hänen viides päällikköpaikkansa. Jos ei onnistu, mietitään yhdessä mikä meni pieleen ja haetaan joku toinen ratkaisu. Kun ihmisillä on mukava olla töissä, he huomaamattaan antavat 110-prosenttisen työtehon eikä työ siltikään tunnu raskaalta. 4 | Hyvää Pataa | 1 | 2016 |. Hyvä henki on ykkösasia ja siitä lähtee kaikki. Toimimme kuitenkin ketjussa, emmekä pysty revittelemään, vaan toimimme ketjun sääntöjen mukaan, toteaa Mika. – Koko ajan koulutetaan lisää: on kursseja ja aluepäiviä, vuodessa koulutuspäiviä kertyy ehkä viikon verran, laskee Mika. Mika sanoo, että asiakkaat aistivat kaupan ilmapiirin. Ei ole kahtiajakoa kassojen ja muun henkilöstön välillä. – Jos on jotain uutta kuten käyttöyhteystuotteita, asiakkaat huomaavat ne ja piristyvät. – Lähtökohta on, että koko henkilökunta tietää myynnistä ja tapahtumista yhtä paljon kuin minä. Kassa on tärkeä paikka, sillä siellä tavataan asiakkaat ja saadaan palaute, painottaa Mika, joka itsekin on välillä kassana. www.rapiontuote.fi Marketpäällikkö Mika Mattilan tapa johtaa on noteerattu monella taholla. Vastuu syntyy tiedosta Mika Mattila tekee edellisen viikon myynnistä, työtehosta ja hävikistä havainnollisen esityksen, joka käydään läpi maanantaisin. Tuoteryhmävastaavat hoitavat tilaukset. Mika Mattila on ollut Osuuskauppa Arinan palveluksessa vuodesta 1999. Tulokset on kahvipöydällä ja henkilökunta kuittaa ne nähdyksi. Mikalle kaikki kaupan työtehtävät ovat tuttuja. Huumoria tarvitaan, ja iloinen mieli tarttuu. Tasa-arvoa ja hyvää mieltä Mika on imenyt opit itseensä ja soveltanut niitä menestyksellisesti työssään. – Haastan, onko ideoita ja kuuntelen ehdotukset ja niitä kokeillaan. Hyvä mieli näkyy jaksamisessa ja motivaatiossa. He suunnittelevat yhdessä marketpäällikön kanssa tulevaa. Kiinnostuksen myötä herää myös vastuu oman työpaikan menestyksestä. Mika johtaa avoimuudella Luonnon luomaa, myllärin viimeistelemää. S-market sai uudet puitteet viisi vuotta sitten. – Meidän tiimi on tiivis ja yhtenäinen. SOK HR-palvelut valitsivat hänet vuoden 2014 Ässäpäälliköksi ja kesätyöntekijöiden suosituksesta hänen johtamansa S-market Ii valittiin Iin kunnan parhaaksi kesätyöpaikaksi vuonna 2015. I in kuntakeskus sijaitsee 35 kilometriä Oulusta Kemiin vievän valtatien varrella. – Henkilöstö on voimavara, sillä en yksinään pysty kauppaa pyörittämään. Marketissa työskentelee 23 henkilöä, mutta kesällä vahvuus nousee 31 henkilöön. – Heidänkin on mukava tulla meille, olla kaupassa ja lähteä kotiin hyvällä mielellä. Kellään ei ole pelkoa, että tekee väärin. Kun olen näitä tuloksia kolme vuotta syöttänyt, ovat ne ruvenneet kiinnostamaan jokaista työntekijää. Hän on mielellään kassalla tapaamassa osuuskaupan omistajia. Hän pitää esimiestyössä kaiken lähtökohtana avoimuutta ja henkilöstön tasa-arvoa. Hän suoritti työn ohessa kaupan alojen esimiestutkinnon. Fläppitaululla on lista, kuinka esimiehet ja kaikki kaupassa työskentelevät toimivat\nNyt meidän tiimi on samassa WhatsApp -ryhmässä ja näin kaikki saavat tiedon puhelimeensa samalla hetkellä. – Tärkeää on asiakkaan luottamuksen pitäminen. Hävikki olisi helppo saada kuriin, kun lakattaisiin tilaamasta tavaraa. Kun kaikki tietää kaiken, se antaa asiakkaalle hyvän kuvan. Parhaimmillaan kaikki päiväkodin aikuiset voivat edistää lasten hyvää ravitsemusta, ruokaan liittyvää oppimista sekä ruokailun sosiaalista ulottuvuutta. – Fläppitauluun unohtui helposti kiireessä merkitä asiat. Pienten kauppojen kilpailuetu on hävinnyt aukiolojen vapautuessa, ja se on vähentänyt joidenkin myymälöiden myyntiä. Ammattikeittiöosaajat ry:n tuottama Makuaakkoset-diplomi kannustaa päiväkoteja luomaan ruokailutilanteistaan myönteisiä, syömään kannustavia ja sosiaalisesti virikkeisiä hetkiä. Moni työntekijä on myös kertonut pelkäävänsä, koska joutuu työskentelemään myöhään illalla yksin, Koivuniemi kertoo. Työasiat jätetään työpaikalle Tiedonkulku on tärkeällä sijalla, kun työvuorot vaihtuvat. Nämä molemmat diplomimallit tukevat kansallisten ravitsemussuositusten jalkauttamista ja nostavat suomalaisen joukkoruokailun ja sen tekijöiden arvostusta, iloitsee toiminnanjohtaja Marjut Huhtala. Liikevaihto on nyt 9 miljoonaa euroa. Pyrin olemaan helposti lähestyttävä myös henkilöstön yksityisasioissa. – ICA:n toimintamallit ovat samankaltaiset Keskon toimintaja hankintamallien kanssa. – Jätän työpaikan hyvillä mielin ja minun ei tarvitse miettiä, pärjäävätköhän siellä kaupassa. Viime vuoden kasvu oli kymmenkunta prosenttia, kertoo Mika Mattila. Lajissa tarvitaan pitkäjänteisyyttä ja tinkimättömyyttä, jotka ominaisuudet sopivat myös esimiestehtävään. Mika sanoo, että kun kussakin tuoteryhmässä 15 eniten myydyn tuotteen saatavuus on 100-prosenttista klo 7:stä 21:een, on kaupan toiminta kiitettävää ja asiakkaat ovat tyytyväisiä. Luotan, että muut osaavat hoitaa homman. Diplomin voivat suorittaa niin kunnalliset kuin yksityisetkin päiväkodit. – Hävikin ja saatavuuden pitäminen balanssissa on ammattitaitoa. Asiakkaille yhteistyö näkyy entistä monipuolisempina käyttötavaran valikoimina K-ruokakaupoissa. – Olemme ottaneet valikoimiin myös Prisman tuotteita, jotta asiakkaiden ei tarvitse lähteä ajamaan Ouluun. – Kun saimme uudet tilat, ensimmäisenä vuonna ei ollut merkittävää kasvua, mutta jo seuraavana vuonna kasvu oli 26 prosenttia. www.pottumies.fi Puhtaita ja tuoreita kasviksia Utajärveltä FR E S H FIS H Torin tuorein kalatukku Kehu kerran päivässä Esimieskonseptiin kuuluu käydä kehityskeskustelut kerran vuodessa, mutta Mika sanoo käyvänsä keskusteluja joka päivä, vähintäänkin kerran viikossa. – Valvonnan puute johtaa väistämättä hävikin lisääntymiseen. Asiakkaita on kuunneltava ja henkilökunta on otettava mukaan. Tuttuus, turvallisuus ja ruoka-aineiden tunnistettavuus ovat leikki-ikäiselle tärkeimpiä asioita ruokailutilanteessa. – Makuaakkoset-diplomi on jatkumo Ammattikeittiöosaajien kolme vuotta sitten lanseeraamalle Kouluruokadiplomille. Tämä tarkoittaa sitä, että päällekkäisten työvuorojen sijaan työntekijät tekevät enemmän peräkkäisiä vuoroja ja yksin töitä iltaisin. vaan omistajina. Hankintayhteistyössä ovat mukana myös ruotsalainen Hemtex ja alankomaalainen Ahold, joka on yksi maailman johtavia kauppaketjuja. Diplomin hakemista varten on avattu uusi ja käyttäjäystävällinen makuaakkosetdiplomi.fi -sivusto, jonka tietosisältö on vapaasti kaikkien varhaiskasvatuksen ruokailusta kiinnostuneiden käytettävissä. Keskon päivittäistavaratoimialan tavarakaupan johtaja Ari Akselin mukaan käynnistyvä hankintayhteistyö näkyy myös entistä kilpailukykyisempinä asiakashintoina. S-market Iin pinta-ala on 998 neliötä ja se on käynyt ahtaaksi viidessä vuodessa, kun myynti on lähes tuplaantunut. – Emme enää puhuttele asiakkaitamme asiakasomistajina Mika tulostaa joka viikon myynnin, myyntitehokkuudet (myynti €/työtunti) ja hävikin helposti ymmärrettävään muotoon. Bonusetuna kertyy hänelle helposti 5 prosenttia, kun hän keskittää kaikki ostoksensa. – Ei kaupanteko ole rakettitiedettä. Saatavuuden ja hävikin tasapaino Marketin valikoimaa profiloidaan asiakkaiden mukaan. Jos tavoite alittuu, kuvana on sadepilvi. Kun tavoite ylittyy, näkyy aurinkoa. Mika Mattila toteaa vihreän bonuskortin merkityksen olevan suuri. – Jos kivi on kengässä, ei anneta sen hiertää odottamaan kehityskeskustelua. Fläppitaululla olevissa tiimin ohjeissa loppukaneettina on ”Kehu päivässä”. Mika Mattila kertoo tekevänsä normaalia 37,5 tunnin työviikkoa ja pitävänsä kuukauden kesäloman. Mikan mukaan kiitos on paras kehu. l | Hyvää Pataa | 1 | 2016 | 5. S-ryhmän kaupoissa työntekijät ovat pääsääntöisesti olleet tyytyväisiä lisätyötuntien saamiseen. Jos juhlapäivän aattona ei asiakas saa tarjouksessa olevaa lohta, muistaa hän sen vuodenkin päästä. Toimimme myös samankaltaisilla pohjoismaisilla markkinoilla, joten useat keskeiset valikoimat ovat yhteneväiset esimerkiksi kodin tavararyhmissä, kodintekstiilissä ja sesonkituotteissa. – S-ryhmän työntekijät ovat saaneet lisää työtunteja, mutta se on ollut pois muiden kauppaketjujen työntekijöiltä, Palvelualojen ammattiliitto PAMin järjestöjohtaja Niina Koivuniemi kertoo. l Kysely työntekijöille kauppojen aukiolojen vapauttamisesta P AM on selvittänyt kaupan aukiolojen vapauttamisen vaikutuksia osa-aikaisten työntekijöiden työtunteihin, uusien työntekijöiden palkkaamiseen sekä ylipäätään työntekijöiden tunnelmiin. l Mitä lapsena maistetaan – se aikuisena muistetaan P ohja hyville ruokailutottumuksille luodaan jo varhaislapsuudessa. Kukapa ei muistaisi lapsuuden positiivisia ruokaelämyksiä vielä aikuisenakin. l Kesko ja ICA hankintayhteistyöhön K esko ja ruotsalainen ICA aloittavat tiiviin kansainvälisen hankintayhteistyön käyttötavarakaupassa, joka on laajuudessaan historiallinen Keskossa. Mikalla on aikaa perheelle ja kehonrakennusharrastukselle, jossa hän voitti vuonna 2004 Suomen mestaruuden alle 90-kiloisten sarjassa. Erityisesti Aasian markkinoille kohdistuvan hankintayhteistyön keskeisenä tavoitteena on käyttötavaroiden valikoimien monipuolistaminen ja valikoimien kasvattaminen laadukkailla kansainvälisillä merkkituotteilla. Vartijoita ei kuitenkaan ole lisätty. Myynti ei nouse heti, sillä kaupan vaihto tapahtuu pikkuhiljaa, summaa pidetty marketpäällikkö Mika Mattila. Isommissakaan kaupoissa työntekijöille ei välttämättä ole riittänyt lisää työntunteja, koska niin sanotut läpsyvuorot ovat lisääntyneet. – Kierroksilla on tullut ilmi, että pienillä yrityksillä on ollut paineita pienentää aukioloaikoja, eikä työtunteja ole riittänyt entiseen malliin\nPienpanimoiden veroedun katto on 10 miljoonassa litrassa, minkä alla tuotanto tullaan pitämään. Lopuilla osakkeilla aiotaan sitouttaa panimon avainhenkilöt. Hänen pisin työjakso on ollut ST1:ssä, jossa hän oli kehittämässä etanolin valmistukseen pohjautuvaa biopolttoainemenetelmää. Yrityksen toimitusjohtaja on Mikko Ahokas, joka on saanut bioja ympäristötieteiden, laitepuolen insinöörin ja kemian laborantin koulutuksen. Oluen maku tulee hiivasta, humalasta ja maltaista. Ahokas sanoo, että Sangen Oy voi olla investointiyhtiönä panimon ohella mukana myös muissa hankkeissa. Annamme osaamisemme käyttöön rahoituksen hankinnassa, myynnissä, markkinoinnissa ja tuotekehityksessä, sanoo Ahokas ja kertoo yritykseen jo tähän mennessä panostetun henkistä pääomaa puolen miljoonan euron verran. Alkoholiton olut on luonnontuote, joka sisältää kivennäisiä, proteiineja ja energia. Ahokas suunnittelee tuotantoon tuoretta, nestemäistä panimohiivaa, kun yleensä käytetään kuivahiivaa. On se karua ja kurjaa. Yhtenä varteenotettava tuotteena Ahokas näkee alkoholittoman oluen, joka tulisi brändätä uudelleen terveelliseksi ohramallasjuomaksi. Kauppaan sisältyy tislauslaitteisto sekä jatkuvatoiminen aromitislauslaite, ja tulemme valmistamaan myös giniä ja viskiä. – Toisin on it-maailmassa, jossa rahoitetaan startup-yrityksiä. Mikko Ahokas sanoo pienpanimoiden valmistamien oluiden olevan nousukiidossa, kun ihmiset hakevat makuja. l Torniossa aiotaan panna taas olutta Tornion panimo aloittaa entisissä Lapin Kullan tiloilla Tornionjoen varrella. S angen Oy on viime kesänä perustettu sijoittajaja kehittäjäyritys, jonka perustajaosakkaana on 13 henkilöä. Nyt aiomme käynnistää kotimaisen humalan tuotannon, sanoo Ahokas ja väläyttää sen tuotantoa vesiviljelynä kasvihuoneissa. – Se ei kuulu oluthyllyyn vaan terveystuotteisiin. Hänen mukaansa institutionaalisia sijoittajia on hankala saada mukaan, sillä he haluavat ensin nähdä tuloksia. Alkoholiton olut terveyshyllyyn Samanaikaisesti joukkoannin julkistuksen kanssa Sangen julkisti ostaneensa Saariselällä toimineen OPR Polarmallas Oy koko osakekannan ja yhtiön nimi muutetaan Tornion Panimo Oy:ksi. Nyt Sangen Oy ajaa Tornion Panimoa ylös joukkorahoituksen ja tarinan voimalla. Omistajaksi 100 eurolla Sangen Oy tulee omistamaan noin 70 % Tornion Panimo Oy:stä. Mikko Ahokas kertoo tavoitteena olevan päästä viidessä vuodessa 5 miljoonan litran volyymiin. – Koen olevani enemmän kaupallistaja kuin tutkija, sanoo Mikko myöntäen samalla tekevänsä väitöskirjaa perunaproteiinin hyödyntämisestä. Tarinaa kertyy Tornion Panimon ympärille nopeaa tahtia. – Tiettävästi Lapin Kullan teko on aina ollut voitollista. – Tulemme vahvistamaan pienpanimokenttää, kun valmistamme maistuvia oluita ja lisäämme kulutusta. Humalat omasta maasta Panimoalalla kilpailu on kovaa, mutta Ahokas rauhoittelee, että Tornion Panimon tulo markkinoille ei ole muilta pienpanimoilta pois. – Sangen Oy tulee toimimaan tiiviissä yhteistyössä Tornion Panimo Oy:n johdon kanssa. Nyt Sangen Oy hakee ”riihikuivaa” pääomaa joukkorahoituksella. Myöskään pankkirahoitusta ei voi saada, kun pankkien vakavaraisuussäännöt vaativat täysimääräiset vakuudet. Vuokrattava ala on vain pieni osa entisistä tehdastiloista, osaan tiloista tulee elämyspuisto. 6 | Hyvää Pataa | 1 | 2016 |. He edustavat hyvin monipuolista osaamista maataloudesta rahoitusalaan. Suuryhtiö halusi vain keskittää tuotantoa. Mikko Ahokkaan mukaan joukkorahoitus voisi olla hyvä malli monille muillekin yrityksille, jotka haluavat kasvaa 1–2 ihmisen firmasta 10 hengen yritykseksi. – Runsas vuosisata sitten Suomi oli humalan vientimaa. Tavoitteena on saada kevään aikana 1,5 miljoonaa euroa kasaan. Heineken lopetti Lapin Kullan valmistuksen Torniossa vuonna 2010 ja samalla päättyi liki 140 vuoden teollinen panimoperinne paikkakunnalta. – Siirrämme kaupassa saadut pienpanimolaitteet Tornioon ja niillä voimme valmistaa 300 000 litraa olutta vuodessa. Joukkorahoituksen hyvänä pontimena on se katkeruus, joka olutkansaan jäi, kun Lapin Kullan valmistus Torniossa loppui. Parikymmentä prosenttia panimon omistuksesta on Arctic Property Oy:llä, joka hallinnoi entistä Lapin Kullan tehdaskiinteistöä. Osakkeen hinta on 50 euroa ja minimiostos on 2 osaketta. – Käytämme pääoman laiteinvestointeihin ja tutkimukseen sekä tuotekehitykseen, sanoo Ahokas. Se on paras urheilujuoma, sillä teolliset urheilujuomat syövät hampaista kiilteet pois, sanoo Mikko kertoen itse käyttäneensä ykkösolutta palautusjuomana, kun hän kilpaili 90-luvulla SM-tason puolimailerina\n– Kassissa on kaikkia raakaaineita kuten oliiviöljyä tai tuoretta tilliä juuri sopiva määrä. krs 00580 HELSINKI O nko tuttu tunne kaupassa, mitä laittaisin ruoaksi. Lisäksi pääkaupunkiseudulla Komerokassin voi tilata Kauppahalli24:stä kotiin. Myynnissä Alepoissa ja Kuopiossa Pekka Nuutisen mielestä Komero-kassin ostava asiakas ei makOiva hymyilee myös elintarviketeollisuudessa E lintarviketurvallisuusvirasto Eviran koordinoimaan Oivajärjestelmään tulee 2016 mukaan noin 7600 elintarviketeollisuuden yritystä, joiden valvontaraportteja julkaistaan sitä mukaa kun tarkastuksia tehdään. Syntyi Hopshop Oy, apunimeltään Komerofood. Entä kun keksii sen, joutuu pohtimaan, mitä raaka-aineita ruuan valmistuksessa tarvitaan. – Tavoitteenamme on laajentua ympäri Suomen ja kaikkiin kaupparyhmiin. l Keittiömestari Henri Alén ja myös hänen ravintolayhtiönsä Muru-Dining Oy ovat Komerofoodissa osakkaina. Kaikki jotka ovat kokeilleet, ovat järjestään kehuneet sen toimivuutta, toteaa Pekka. Suomen Kylmätilat Oy puh. Komero-konsepti lanseerattiin viime syyskuussa muutamissa Helsingin Alepoissa. l | Hyvää Pataa | 1 | 2016 | 7. 0400 471 272 • 040 175 1000 petrem@petrem.fi • www.kylmahuone.fi www.primulator.fi 09-726 0622 primulator@primulator.fi Työpajankatu 10 A, 1. Näiden raaka-aineiden hinta kahdelle hengelle oli 24,99 €. – Kun kaupassa pyöriskelin ja sitten soitin vaimolle, että mitäs nyt laitettaisiin, ei hänelläkään ollut ideaa tai hän ei osannut päättää, muistelee Pekka ideansa syntyä. Uskon siihen, kun se on kehitetty omaan tarpeeseen. – Miksei kaupassa voisi olla valmiiksi koottu ruokakassi ja siinä mukana resepti ja valmistusohjeet. Nuutinen kertoo, että kassit täytetään laadukkailla tuotteilla. Mukaan pyydettiin tunnettu keittiömestari Henri Alén. Komero-ruokakassi on uudenlainen tapa ostaa vaivatta ainekset kotona valmistettavaan kahden hengen ateriaan. Nyt kassin voi ostaa kymmenestä Alepasta ja Kuopion Prismasta ja kolmesta S-marketista sekä Kuopion yliopistollisen sairaalan Kauppa-kahvio Sannista. Valtaosa elintarviketehtaiden valvontatuloksista on hyviä. Pekka ryhtyi ideoimaan kaverinsa kanssa lisää. Hyötynä energian säästö, myymälän ilme kohenee ja henkilökunnan viihtyvyys. Viime vuonna Oivan soveltuvuutta elintarviketeollisuuteen kokeiltiin noin 2300 yrityksessä. Meidän perheessä on 2,5-vuotias tytär ja ruokakassi riittää koko perheelle hyvin, toteaa Pekka. Oiva-järjestelmään kuuluu yhteensä noin 45 000 elintarvikealan yritystä. – Reseptit on tehty kahdelle ihmiselle, mutta annokset ovat runsaat. Reseptin mukaan vaihtuvia ruokia tekevistä isistä ja äideistä kehkeytyy myös taitavia kotikokkeja. Ovitamme myymälän kylmäkalusteet lasi-tai acryyliovilla, kaikki kalustemerkit. Helmikuun toisella viikolla Komerossa oli kirjolohikiusaus (8,99 €/2 hengelle), chili con vege (8,99 €), ”Cape town” -pasKomero tekee kotikokin sa mitään turhasta. Viikoittain vaihtuvat reseptit Henri Alén laatii joka viikolle nelisen ruokaohjetta, joiden mukaan Kuopiossa kootaan raaka-aineet ruokakasseihin. Kassit toimitetaan samana päivänä kylmäkuljetuksina Inexille. Idea on mahtava ja Pekka Nuutinen uskoo siihen, mutta siltikään se ei ole lähtenyt vielä leviämään ripeästi. Mukana on resepti ja tarvittavat ainekset. ta (5,99 €) ja kolmen ruokalajin kokonaisuus sisältäen alkuruokana kylmän avokadokeiton, pääruokana naudan sisäfilee pihvin punaviinikastikkeella ja rapeilla kasviksilla sekä jälkiruokana valkosuklaa pannacotta. Yrityksessä on nyt seitsemän osakasta. Näiden kysymysten eteen joutui kuopiolainen diplomi-insinööri ja perheenisä Pekka Nuutinen. Parhaan eli oivallisen tai hyvän tuloksen sai 85 prosenttia tarkastetuista elintarvikehuoneistoista. – Kalat hankitaan Kuopion kalatuotteelta ja lihat Savo-Karjalan lihalta. Näin asiakas voi säästää, eikä hävikkiä synny. – Ihmisillä on kynnys kokeilla uutta. Keittiömestari Henri Alén sanoo, että ihmisille tarjotaan helppo ja edullinen tapa tehdä laadukasta ruokaa ilman ylimääräistä säätämistä. Kasseissa on päällä viimeinen myyntipäivämäärä, ja kassit pidetään kauppojen kylmähyllyssä\nJ ukka Jalonen nosti esiin mentaalipuolen. Alle kaksikymppisten joukkueen pelaajista pääosa oli vuonna 1996 syntyneitä. Viimeisenä menestyksen porras on ”100 %” eli annetaan ”all out”. Siinä jokainen on 24 tuntia omalla mukavuusalueellaan. Päävalmentaja Jukka Jalonen kävi tuoreeltaan kertomassa parilla sadalle yrittäjälle Kasvu Open -kiertueen Keski-Uudenmaan startissa, kuinka voitto tehtiin. On luotettava omaan itseensä ja koko tiimiin sekä joukkueen menestymismahdollisuuksiin. Kakkosportaana on valmistautuminen otteluun. – Ykkösportaana on hetkessä eläminen. – On ymmärrettävä, että ollaan tekemisissä erilaisten ihmisten kanssa. Erilaisuus on hyväksyttävä. On uskallettava onnistua Neljäs menestyksen porras nimettiin sietämiseksi. Kolmanneksi portaaksi pelaajat nimesivät luottamuksen. Viides porras on rohkeus. Kuusi porrasta menestykseen Jalonen totesi, että nuorilla pelaajilla yrittäminen menee helposti överksi ja mailasta puristetaan liikaa. Jalonen kertoi, että pelaajille tehtiin luonneprofiilit, jossa heidät luonteensa mukaan jaettiin neljään väriin. Pelaajat itse pantiin rakentamaan menestyksen portaat, sillä ylhäältä annettuna niiden omaksuminen olisi ollut huonoa. Kunkin kokemukset käytiin porukalla avoimesti läpi. Samat pelaajat olivat kaksi vuotta sitten hävinneet Ruotsille lukemin 0–10. On siedettävä vaikeita hetkiä ja erilaisia persoonia. Jokainen saa ja uskaltaa olla oma itsensä. Pelaajan tulee pitää huolta omasta tontistaan ja luottaa siihen, että kaveri hoitaa omansa. Joku vietti yön metsässä, toiset heittäytyivät teatterilavalla, jotkut esiintyivät televisio-ohjelmassa. Pelaajat vietiin oman mukavuusalueen ulkopuolella ja sitä kautta oppimaan itsetuntemusta. Kun ollaan häviöllä, on jaksettava jauhaa sovitun mukaisesti. Hyvä fiilis lähtee jokaisesta itsestään. Vuosi 2016 alkoi Suomessa kansallistunteen huumassa, kun Leijonanuoret voittivat kotikisoissa jääkiekon maailmanmestaruuden. Ei finaaliin pääseminen.” 8 | Hyvää Pataa | 1 | 2016 |. Valmentajan ei pidä puhua yksilötasolla virheistä, sillä rohkeus kärsii silloin. – Oli opittava tuntemaan heidät ja kasvattaa heidän itseluottamustaan. Ei ole eilistä, ei huomista, on vain tässä ja nyt. On parempi näyttää videoklippejä onnistumisesta, kuin osoittaa virheen tekijää. Joukkueen sloganiksi kehkeytyikin: ”Pidetään kivaa ja vedetään täysii!”. Päävalmentaja Jukka Jalosen oppi Kasvu Open -startissa: ”Pidetään kivaa ja vedetään täysii!” Päävalmentaja Jukka Jalonen sanoi: ”Se se mitä päivittäin teet, ratkaisee. Jukka Jalonen haki pelaajien itsetuntemusta luovin keinoin. Pelaajan on uskallettava onnistua, sillä näin saadaan vahvuudet esiin\n– Autonomia ja hallinnan tunne eli työrauha on tärkeällä sijalla. Taulut olivat nähtävillä monissa paikoissa, missä pelaajat oleskelivat ja liikkuivat. Loppuhuipennus on ensi lokakuussa Jyväskylässä. Kasvu Open -starttitapahtumia pidetään tammi-maaliskuussa eri puolilla maata. Minä jaoin vastuuta muille valmentajille. Yrityksille osallistuminen on ilmaista. Palkitaan se, joka tekee hyvin töitä. Mikä tahansa yritys voi hakea kasvupolkuihin, joihin viime vuonna valittiin liki 400 yritystä. Jalosen mukaan nuorten lätkäjoukkueessa sitoutumisen asteesta ei ollut ongelmaa, vaan valmentajat olivat varmoja nuorten täydellisestä sitoutumisesta. Joukkuehengelle on tärkeää johtavien henkilöiden esimerkki. Huumori ja nauru kuuluvat myös voittamisen konseptiin. ”Kiitoratapäivissä” myllärit haastavat, kyseenalaistavat ja auttavat yrityksiä näkemään uusia ratkaisuvaihtoehtoja ja antavat oman kontaktiverkostonsa käyttöön maksutta. Kehityskeskustelut vaivihkaa Päävalmentaja Jukka Jalonen listasi muita menestykseen vaikuttavia tekijöitä, jotka ovat yhtäläisiä yritysten menestyksen kanssa. | Hyvää Pataa | 1 | 2016 | 9. – Kilpailutiimissä kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa, oli päävalmentaja Jukka Jalosen loppukaneetti, mikä pätee myös menestyvään yritykseen. 040 542 7242 | sami.virtakoski@myllynparas.. Hyville ideoille löytyy myös sijoittajia. Vastuu virheestä on koko joukkueella ja voitetaan joukkueena, painotti Jukka Jalonen. Alueelliset tuomaristot valitsevat keväällä Kasvupolkujen voittajat. Nyt siinä on 25 alueellista ja toimialakohtaista kasvupolkua, joihin hakuaika on meneillään osoitteessa www.kasvuopen.fi. Jalonen kertoi tavastaan käydä kehityskeskusteluja. 040 547 3836 | juha.ojala@myllynparas.. Niistä ensimmäisinä ovat onnistuneet rekrytoinnit. Vastuuntunto ja virheiden myöntäminen ovat hyvän pelaajan tunnusmerkkejä. Roolit joukkueessa jaetaan vahvuuksien mukaan. Nuoret pelaajat rakensivat itse menestyksen portaat. – Vaikeuksien ja hyvien aikojen ennakointiin valmistauduttiin jo ennen kauden alkua tekemällä niistä ryhmätöitä. l Kasvu Open sparraa kasvuun Kasvu Open on Suomen suurin yritysten kasvun sparrauskilpailu, joka alkoi Jyväskylässä viisi vuotta sitten. /horeca Kysy lisää myynniltä: HoReCa-myyntipäällikkö | Sami Virtakoski puh. Kasvu Openiin valitut yritykset pääsevät testaamaan yritysideaansa ja vauhdittamaan kasvua. myllynparas.. Jukka Jalonen korosti arvostuksen ja kunnioituksen merkitystä, sillä jokainen on tärkeä. HoReCa-avainasiakaspäällikkö | Juha Ojala puh. – Kommunikointikyky ja viestintä on avain avoimeen keskustelukulttuuriin. Vastuuta osattava jakaa Jalonen totesi, että tekosyitä ei pidä hyväksyä. Ne voivat toteutua kentän laidalla tai pukukopissa spontaanisti ja useasti. Samoin delegointi ja luottaminen eli vastuun jakaminen. – On oltava rehellinen ja oikeudenmukainen. Myös kärsivällisyys ja kyky reagoida ovat menestystekijöitä. Ohjelmaan valittuja yrityksiä on sparraamassa 900 liikeelämän huippuosaajaa, joita kutsutaan mylläreiksi. – Ne eivät ole hiostuttavia etukäteen ilmoitettuja palavereja, vaan rentoa ja epävirallista keskustelua. Ne taasen jatkavat valtakunnalliseen sparraukseen. HoReCa Tervetuloa Gastro-messuille osastollemme 6C49 maistelemaan pizzaa ja tutustumaan kevään herkullisiin uutuustuotteisiimme! – Kaveria ei jätetä\nJ ari Hägg ja Jukka Hägg ostivat vuosituhannen vaihteessa kaalinviljelijä Jaakko Huuselan 1987 perustaman JH Vihanneksen. JH Vihanneksen uudet tilat sijaitsevat Kivikonlaidassa, Lahden moottoritien kupeessa. Meillä on oma maahantuonti ja suorat kontaktit kotimaisiin viljelijöihin. – Tarvitsimme lisää tilaa ja päätimme rakentaa. Jari Hägg sanoo yrityksen keskittyvän hevi-alan tukkukauppaan. l kun saimme Helsingin Kivikonlaidasta tontin. – Sijainti on logistisesti äärimmäisen hyvä. JH Vihannes on viime vuosina kasvanut hyvin prosentein, liikevaihto on kivunnut yli 5 miljoonan euron. tila on kylmäja viileätilaa. Yritys on keskittynyt sk-puolen palvelemiseen eikä se panosta vähittäiskauppoihin. Ensimmäiset kuormat asiakkaille lähtee aamuisin kello 4. Rakennuksessa on moderni tekniikka ja toimistopuolta lukuun ottamatta 10 | Hyvää Pataa | 1 | 2016 |. – On pärjätty karkeloissa. Luotamme myös jatkossa iskukykyymme ja investointi uusiin tiloihin tuo sitä lisää. Samalla tulimme lähemmäksi asiakkaita, JH Vihannes sai kasvun eväät Yrttihylly ladataan tältä puolelta ja laatikot valuvat keruupuolelle. Uudet tilat on tehty nopeakiertoista hevi-kauppaa varten. Meillä on mahdollisuuksia toimia laajemmin muuallakin kuin Suur-Helsingissä, lupaa Jari Hägg tyytyväisenä. Asiakkaina ravintolat ja hotellit JH Vihanneksen rakennus on kooltaan 1800 neliötä ja lastauspisteitä on kuusi. Yrityksessä on 15 henkilöä. – Yrityksen nimeä ei tarvinnut muuttaa, kun nimikirjaimet sattuivat kohdalleen, naurahtaa toimitusjohtaja Jari Hägg. Jakelun hoitavat pääkaupunkiseudulla omat autot. Hevi-alalla on tukkujen välillä raaka kilpailu, ja yksityisiä tukkuja on hävinnyt kartalta. Verkkokauppa helpottaa asiakkaan arkea, uskoo Jari Hägg. Talo toimii ympäri vuorokauden kuusi päivää viikossa. JH Vihannes on kuitenkin pitäytynyt hevi-valikoimassa. – Tilaukset tulevat sähköisiä teitä. JH Vihannes Oy muutti vuodenvaihteessa Nurmijärven Klaukkalasta Kivikonlaitaan, Kehä I:n ja Lahdentien kainaloon. Jari Hägg iloitsee siitä, että asiakkaat ovat pitkäaikaisia ja heidän luottamuksensa on saatu. Ratkaisu on osoittautunut hyvin toimivaksi. Keruu tehdään yöllä – Panostamme alaan, minkä me osaamme hyvin. Jukka Hägg vastaa muun muassa myynnistä ja ostoista. Yövuoro alkaa kello 22 ja silloin on kovin vauhti päällä. Uudet vihanneskauppaa varten suunnitellut tilat ja loistava sijainti luovat kasvun edellytykset. Joskus on pyritty palvelemaan molempia tahoja, mutta jos kauppa päättääkin ottaa yhden lavan enemmän, se voi aiheuttaa toimitusvajausta ravintolaan, perustelee Jari keskittymistä palvelemaan yksityisen puolen hotelleja ja ravintoloita. Keväällä on tulossa verkkokauppa asiakkaille, joten silloin avautuu yksi vaihtoehto lisää tehdä ostoksia. – Tämä on tietoinen valinta, sillä haluamme pitää 100-prosenttisen toimitusvarmuuden. Puhelinmyynti tukee sähköistä kauppaa. Veljeksillä oli hevi-kaupasta takanaan vankka kokemus, kun molemmat olivat aiemmin tehneet sitä muiden palveluksessa. Monet paikalliset tukut ovat laajentaneet sortimenttiaan hevituotteista lähelle täyden palvelun valikoimaa\nVaikka Lidlin myynnistä Suomessa valmistettujen elintarvikkeiden osuus on vain reilut 50 %, on se nostanut kotimaisuuden näkyvästi esille. lopullisesti kotimaisen kanveesiin 2005–2010 ja nyt ruusuala on vain 1–2 hehtaaria. Kukkaviljelmien rakenne on muuttunut: jäljelle ovat jääneet kesäkukkien suoramyyntiä tekevät pienet ns. Huutokaupoissa kotimaisilla toimijoilla ei ole vaihtoehtoista markkinakanavaa, mikä vääristää huutokaupan idean. Ostaja on saanut tuotteet muutamana vuonna halvalla, mutta samalla se on tappanut tuotantoyritykset. Kaupparyhmien välinen kilpailu on laajentunut hinnoista nyt myös laatuun ja kotimaisuuden esilletuontiin. Toisaalta tuotantoa on voinut jatkaa puolitusinaa suurta puutarhaa, jotka hyötävät tulppaaneja ja kasvattavat ruukkukukkia automatisoiduilla linjoilla. – Kysynnän kelkan kääntyminen nostaa monien puutarhojen tuloksen plussalle. Kukkakaupat joutuivat erikoistumaan kukkasidontaan, kun ruokakaupoissa ruukkukukkien ja valmiskimppujen hinnat asetettiin samoin kertoimin kuin muidenkin artikkeleiden. l | Hyvää Pataa | 1 | 2016 | 11. Ruukkukukat ulos ta m m i he lm i m aa lis hu ht i to uk o ke sä he in ä el o sy ys lo ka m ar ra s jo ul u Teteja muut ruukkunarsissit* Helmlilja* Orvokki Orvokkiamppeli Pelargonit Petunia Minisyklaami* Syklaami* Tarhakrysanteemi/ulkokrysanteemi Koristekaali Kesäkukat, paljon lajeja Amppelit, paljon lajeja Ruukkukukat sisälle Paavalinkukka Atsalea Krysanteemi Ruusubegonia** Princettia Joulutähti Ritarinkukka Annansilmä Kiinanruusu Esikko Soilikki Hortensiat Hyasintti Ruukkuruusut** *myös sisälle **myös ulos Kauppapuutarhaliitto ry Kauniisti kotimainen, ruukkukukkien saatavuus 2016 K otimaisesta kukkatuotannosta menetettiin 90-luvun puolivälissä tuonnin vapautumisen vuoksi moni leikkokukka kuten neilikka, leikkokrysanteemi, freesia. Molemmat on viljelty Suomessa, mutta kaikkiin sesonkeihin ei kuitenkaan ole enää löydettävissä kotimaisia kukkia. – Haluamme lisätä suomalaisten kukkailoa: kukista voi ja saa nauttia myös muulloin kuin juhlapäivinä, valikoimajohtaja Antti Oksa SOK:lta painottaa. Keskolla jatkuu kolmatta vuotta ”Sinivalkoinen jalanjälki” -kampanja yhdessä Suomalaisen Työn Liiton kanssa. Helsingin Kukkatoimituksen Juhani Kotilainen on tyytyväinen, kun kaupparyhmät kysyvät nyt kotimaisia kukkia. Tulppaaneista on tullut arkiostos. Yksi kauppaketju kysyi kotimaista ruusua artikkelikseen, mutta sitä ei ole enää saatavissa, pahoittelee Kotilainen. Kuukauden kukat -konsepti nostaa joka kuukausi kaksi ajankohtaista kukkaa Prismojen parhaille myyntipaikoille. Kukkamyynnin volyymista valtaosa kulkeekin nyt ruokakauppojen kautta. S-ryhmä aloitti kaikissa Prismoissa Kuukauden kukat -konseptin, jossa tuodaan sesongin suosituimpien kukkien ostaminen helpoksi. Leikkokukista ruusu sinnitteli pitempään: aikoinaan sitä viljeltiin 40 hehtaarin alalla, mutta afrikkalainen halpatuonti iski Kauppa kaipaa nyt kotimaisia kukkia Suomessa hyödetään 60 miljoonaa tulppaania kukkaan. Huutokaupoilla hävitetään Keskusliikekauppaa tekevät puutarhat ja kukkatukut ovat joutuneet tekemään tarjouksensa nettipohjaisissa huutokaupoissa, mikä on johtanut epäterveen alhaisiin hintatarjouksiin. Helmikuussa paraatipaikalta löytyvät tulppaani ja kevätesikko. Ruokakaupat ryhtyivät myymään kukkia enenevästi vuosituhannen vaihteen tienoilla. ”kirkonkylän puutarhat”, joita on noin 500 yritystä\nMyös erilaiset tapahtumanjärjestäjät ovat ottaneet nykyaikaisen katuruoan olennaiseksi osaksi muun muassa musiikkifestivaalien tarjontaa. – Taloudessa voi tällä hetkellä nähdä niin paljon riskejä Kiinan talouskasvusta Euroopan pakolaiskriisiin – puhumattakaan kotimaisesta talouspolitiikasta. Vaikka tuontiruoan osuus kasvaa, niin valtaosa elintarvikealan tuonnista on tuotannon käyttämiä tuotteita, kertoo tutkija Marja Knuuttila Luonnonvarakeskuksesta. l Kauppa tarpoo hitaasti eteenpäin Elintarvikemarkkinoiden tuonti jatkaa kasvua. Lehti luo dynaamista vuorovaikutusta. Vuonna 2012 Suomessa myytyjen elintarvikkeiden kotimaisuusaste oli 72 prosenttia. Voit lukea myös digitaalisena näköisversiona www.lehtiluukku.fi —>Tukkutori hintaan 5 €/nro, löydät sieltä kaikki vuodesta 2006 alkaen julkaistut lehdet. Myös kaupan työllisyys takkusi. vuosikerta COPYRIGHT Aineiston lainaamisen yhteydessä on lähde mainittava. Hyvää Pataa on suomalaisten elintarvikeyritysten, pientuottajien, teollisuuden sekä tukkuja vähittäiskaupan kohtaamispaikka. Sen sanansaattajaksi perustettu Streat Helsinki villitsi niin kotimaiset kuin kansainväliset katuruokaentusiastit. Valmiselintarviketuonnin kasvua selittää määrän kasvu, sen sijaan panostuonnissa hinnat ovat nousseet tuontimääriä nopeammin. Vuonna 2015 Streat Helsinki kasvoi yksitoistapäiväiseksi kokonaisuudeksi, joka keräsi yhteen reilusti yli 30 000 katuruoan ystävää ja jonka aikana myytiin yhteensä lähes 55 000 katuruoka-annosta. Tuontiaste kuvaa tuonnin arvon osuutta tuotannosta. 4041 0763 Painotuote K ansainvälisten katuruokatapahtumien kärkikastiin kuuluva Streat Helsinki järjestetään seuraavan kerran 17.–20.3.2016. ASIAKASPALVELU puh. – Kyse ei ole suuresta käänteestä, vaan parhaassa tapauksessakin hitaasta tarpomisesta eteenpäin. Huomautukset on tehtävä kirjallisesti 8 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta tai tarkoitetusta ilmoituspäivästä. Hinta kestotilauksena vain 35 €/vsk. 010 387 0880 TILAUSHINTA Vuonna 2016 tilaushinta on 35 €. VASTUU VIRHEISTÄ JA REKLAMAATIO Mikäli hyväksyttyä ilmoitusta ei tuotannollisista tai muista toiminnallisista syistä voida julkaista, lehti ei vastaa mahdollisesti aiheutuvasta vahingosta. ILMESTYMINEN Hyvää Pataa -lehti ilmestyy vuonna 2016 kuusi kertaa, seuraavan kerran 22. Streat Helsinki 2016 satsaa katuruokailun seuraavaan tasoon: ekologisuuden ja kestävyyden kehittämiseen, uusien ja upeiden makujen löytämiseen sekä erilaisten valmistustapojen kokeiluun ja kehittämiseen. Rakennemuutoksia läpikäyvä ja kansainvälisestä kilpailusta kärsivä tukkukauppa menetti liikevaihtoaan lähes kaikilla aloillaan. JAKELU 4000 kpl ruokakaupoille, tukkuliikkeille, HoReCa-ketjujen ostajille, suurkeittiöiden ostoista päättäville, johtaville ravintoloille, kukkakaupoille, elintarviketeollisuudelle ja pientuottajille. Mitä onkaan burgerin tuolla puolen. Edellytyksiä 2000-luvun alun kasvulukuihin ei kansantaloudessamme yksinkertaisesti ole, Kaupan liiton pääekonomisti Jaana Kurjenoja painottaa. Eniten kutistui rakentamista ja teollisuutta palvelevan tukkukaupan liikevaihto. Luvassa on sukellus katuruoan valmistusmenetelmiin ja uusiin konsepteihin sekä alueellisiin erikoisuuksiin. Neljän päivän aikana luvassa on kolme suurempaa kokonaisuutta sekä niiden ympärille syntyviä sivuannoksia. Vähittäiskaupan suurimmat alat, päivittäistavara-, tavarataloja rautakauppa kutistuivat, mutta monet erikoiskaupan alat kasvoivat reippaasti. Vuonna 2014 Helsinki kaipasi katuruokavallankumousta. Se kasvaa, koska tuonti lisääntyy nopeammin kuin tuotanto. – Tuonnin kasvusta huolimatta, suomalaiset syövät edelleen pääosin kotimaista ruokaa. Kun huomioon otetaan kotimaan tuotannossa käytetyt lyhytkestoiset tuontituotteet, pitkäkestoiset investoinnit sekä kaupan elintarviketuonti, niin kotimaisuusaste oli 72 prosenttia vuonna 2012. Mitä tahansa voi tapahtua. Ostovoimaa tukevat hidas inflaatio ja työttömyyden kasvun pysähtyminen. l E lintarvikemarkkinoiden tuontiaste on vuosina 2003–2012 noussut 0,7 prosenttiyksikköä vuodessa. huhtikuuta. Hidas inflaatio ja työttömyyden kasvun pysähtyminen tukevat ostovoimaa tänä vuonna, joten vähittäiskaupan liikevaihdon määrän, eli hintavaihteluista puhdistetun liikevaihdon, ennakoidaan kasvavan noin puoli prosenttia. K aupan liitto ennustaa kaupan alan yltävän tänä vuonna lievään kasvuun. Toki myös positiivisia virtauksia on ilmassa, kuten raakaaineiden hinnat ja heikko euro, Kurjenoja summaa ennusteeseen liittyviä epävarmuuksia. Kaupassa avautui aiempaa harvemmin uusia työpaikkoja, ja niiden täyttyminen kesti aiempaa kauemmin. 044-355 4304 hannele.iskala@tukkutori.eu Mediakortti www.hyvääpataa.fi Ilmoitusmateriaali Painopaikka Painotalo Plus Digital Oy, Lahti ISSN 1796-5012 11. Lehden vastuu ilmoituksen poisjäämisestä tai julkaisemisessa sattuneista virheistä rajoittuu ilmoituksesta maksetun hinnan palauttamiseen. Katuruokayrittäjät ovat ankkuroituneet ympärivuotisesti kaupunkiin ja Streat Helsingin rinnalle on syntynyt useita itsenäisiä katuruokatapahtumia. LEHDEN KUSTANTAJA Tietoverkosto Eksakti Ky TOIMITUS PL 28 04131 SIPOO Päätoimittaja Jouko Tikkanen, 0400-462 443 jouko.tikkanen@tukkutori.eu Taitto Markku Laitinen MEDIATIEDOT Ilmoitukset Hannele Iskala Puh. Kaupan liiton alan näkymiä luotaavan ennusteen mukaan päivittäistavarakaupan kilpailu markkinaosuuksista jatkuu tänä vuonna, mikä pitää ruoan hintapaineet vähäisinä ja toisaalta rajoittaa liikevaihdon kasvua. l Katuruoka porskuttaa Helsingissä Burgereita jonotettiin ensimmäisessä Streat Helsinki -tapahtumassa kaksi vuotta sitten. Viime vuosi oli kaupan alalla varsin jakautunut. Kansainvälinen kilpailu asiakkaista syö vaatetuksen erikoiskauppaa, mutta rakentamisen elpyminen taas tukee rautakaupan myyntiä. Elintarvikemarkkinoiden kokonaistuonti oli vuonna 2012 8,7 miljardia euroa, josta tuotannon panosja investointituontia 6,2 miljardia ja valmiselintarvikkeita 2,5 miljardia euroa. Hyvää Pataa -lehti kotiin kannettuna: 6 numeroa vuodessa väkevää asiaa. Vuonna 2016 hyvää katuruokaa saa Helsingissäkin viikon jokaisena päivänä lähes mihin kellonaikaan tahansa. Luonnonvarakeskuksen Tuonti II-tutkimuksessa käy ilmi rahavirtojen kulku elintarvikemarkkinoilla