Verotus-lehti - Verotus-lehden artikkelien lyhennelmien sähköinen arkisto\nProfessori Kalle Määttä:\nNeuvotteleva virkamies Marja Niiranen:\nMenetysten vähennyskelpoisuus elinkeinoverotuksessa (referee-artikkeli)\nArtikkelissa tarkastellaan menetysten vähennyskelpoisuutta elinkeinoverotuksessa, jolloin konserniyhtiöiden välisten toimien osalta keskiössä ovat EVL 16 §:n 7 kohdan poikkeussäännös ja sen tulkinta. Esiin nousevat erityisesti lainkohtaa koskevat oikeuskäytännön ratkaisut sekä se, miltä osin ne ovat selkeyttäneet oikeustilaa ja toisaalta nostaneet esiin lakiin ja sen valmisteluun liittyviä epäjohdonmukaisuuksia. Tulkintasuositusten ohella lopuksi esitetään mahdollisia lainsäädännön muutosehdotuksia.\nKolumni: Teknologiasta ratkaisu vai kaupan este?\nSvop-rahasto ja varojensiirrot in natura, Osa 2: Tuloverotuksen näkökulma (referee-artikkeli)\nOsakeyhtiöön voidaan sijoittaa ja osakeyhtiöstä voidaan jakaa varoja myös muun omaisuuden kuin rahan muodossa. Kaksiosaisen artikkelin ensimmäisessä osassa in natura varojenjaon kysymyksiä käsiteltiin yhtiöoikeuden ja kirjanpidon näkökulmista. Artikkelin toisessa osassa tarkastelua syvennetään tuloverotuksen näkökulmalla käymällä läpi sitä, kuinka svop-rahastoa koskevat verolainsäännökset soveltuvat muussa muodossa kuin rahassa tehtyihin sijoituksiin ja varojenjakoihin. Artikkelin tarkastelu osoittaa, että svop-rahastoa koskevien tuloverotuksen säännösten sanamuoto voi aiheuttaa yllättäviä ongelmia in natura varojenjaon yhteydessä, ja joissain tilanteissa säännösten tulkinnassa olisi tarkoituksenmukaisempaa painottaa niiden taustaa ja tarkoitusta sanamuodon mukaisen tulkinnan sijaan. Artikkelissa esitetään, että sääntely-ympäristön kokonaisuuteen olisi hyvä kiinnittää enemmän huomiota tulkintasuosituksia annettaessa ja lainsäädäntöä kehitettäessä.\nAsianajaja Kai Holkeri:\nOTT, yliopistonlehtori Mika Nissinen:\nVero-oikeuden bibliografiaan on pyritty keräämään vuonna 2020 Suomessa julkaistut, suomalaisten kirjoittajien ulkomailla ilmestyneet julkaisut ja ulkomaalaisten kirjoittajien suomalaisten kirjoittajien kirjoista julkaisemat arvostelut.\nAsianajaja, KTM Stefan Stellato: Uutta kirjallisuutta\nKTT, VTT Alfred Streng:\nOTT, ylituomari Mikko Pikkujämsä:\nVerotus ja vaalien viivästyminen\nSijoitusvakuutukset rajat ylittävissä tilanteissa, Osa I (referee-artikkeli)\nAsianajaja Heikki Wahlroos:\nOTT Eero Männistö ja OTM, KTM Kenneth Hellsten:\nYhteenliittymä arvonlisäverotuksessa - osa 2\nJohtava veroasiantuntija Toni Jääskeläinen ja veroasiantuntija Tiina Ruohola:\nLiittymisperiaate arvonlisäverotuksessa ja KHO:n ratkaisu 2020:99\nArvonlisäverotuksessa lähtökohtana on jokaisen hyödykkeen verottaminen kyseiselle tavaralle tai palvelulle säädetyn verokannan mukaisesti. EUT:n käytännön mukaan suoritusta on tavallisesti pidettävä erillisenä ja itsenäisenä. Toisaalta, jotta arvonlisäverojärjestelmän toimivuutta ei vaarannettaisi, taloudelliselta kannalta katsottuna yhdestä ainoasta palvelusta koostuvaa suoritusta ei pidä jakaa keinotekoisesti osiin. Tätä vastaavaa ajatusta on kotimaisessa oikeus- ja verotuskäytännössä kutsuttu liittymisperiaatteeksi. Artikkelissa tarkastellaan EUT:n asiaan liittyvää ratkaisukäytäntöä sekä keskitytään tuoreimpaan korkeimman hallinto-oikeuden julkaisemaan vuosikirjaratkaisuun asiassa 2020:99.\nKolumni: Maassa maan tavalla\nDirector Jarno Laaksonen:\nAjatuksia EUT:n ratkaisusta asiassa C-484/19, Lexel AB – Miten tuomioistuin suhtautuu aggressiiviseen verosuunnitteluun?\nUnionin tuomioistuin antoi tammikuussa 2021 tuomion asiassa C-484/19, Lexel AB. Tätä sinällään Ruotsin korkovähennysrajoitussääntelyä koskenutta asiaa tarkastellaan erityisesti siitä näkökulmasta, miten Unionin tuomioistuin huomioi ratkaisussaan Ruotsin sääntelyn tarkoituksen, eli aggressiivisen verosuunnittelun estämisen. Tarkasteluhuomioiden mahdollisia laajempia vaikutuksia pohditaan hybridisääntelyn ja yleisen veronkierron konteksteissa.\nVerosopimusrikkomus osa I: verosopimusoikeuden tulkintaperiaatteet ja verojärjestelmän väärinkäyttö (referee-artikkeli)\nOTT, MSc. (WU) Moritz Scherleitner:\nKaksoisasumistilanteet ja verosopimusten soveltuvuus tulonsaajan näkökulmasta (referee-artikkeli)\nKTT, tutkijatohtori Katriina Pankakoski:\nTosiasiallisen edunsaajan käsitteen tulkinta sekä verosopimusmääräysten ja kansallisten veronkiertosäännösten välinen suhde (referee-artikkeli)\nArtikkelissa tarkastellaan OECD:n malliverosopimuksen osinkoartiklaan sisältyvän tosiasiallisen edunsaajan käsitteen tulkinnan rajoja. Ensinnä artikkelissa havainnollistetaan tosiasiallisen edunsaajan käsitteen tulkintaan liittyviä ongelmia osakelainausjärjestelyjä arvioitaessa. Toiseksi artikkelissa selvitetään sitä, miten tosiasiallisen edunsaajan käsitteen tulkinnan rajat määräytyvät vuosien 1977-2017 OECD:n malliverosopimuksessa ja niiden kommentaarissa, ja voidaanko kansallista veronkiertosäännöstä soveltaa osakelainausjärjestelyyn verosopimusten tätä estämättä. Artikkeli on jatkoa Verotus-lehden numerossa 3/2020 julkaistulle tosiasiallisen edunsaajan käsitteen tulkintaa käsittelevälle artikkelille.\nListaamattomien osakeyhtiöiden henkilöstöantien verotus\nListaamattomien osakeyhtiöiden henkilöstöannissa ei osakkeita merkitseville työntekijöille synny verotettavaa etua, jos antihinta on vähintään osakkeen matemaattinen arvo (TVL 66 a§)- Tämä sääntö helpottaa henkilöstöantien toteuttamista erityisesti nuorissa kasvuyrityksissä. Henkilöstöannin verotus on merkittävästi palkkaverotusta kevyempää, mikä on ongelma verotuksen johdonmukaisuuden näkökulmasta.\nNeuvotteleva virkamies, OTK, VT Harri Joiniemi:\nHallintarekisteröidylle osakkeelle maksettavien pörssiyhtiöiden osinkojen lähdeverotuksen muutokset\nArtikkelissa kuvataan hallintarekisteröidyille osakkeille maksettujen osinkojen lähdeverotusmenettelyn muutosta, joka tuli voimaan 1.1.2021 alkaen. Muutoksella verotusmenettely yhdenmukaistettiin ja ns. yksinkertaistetusta menettelystä luovuttiin. Samalla mahdollistettiin OECD:ssä kehitetyn TRACE-mallin käyttö. TRACE mahdollistaa verosopimusetuuksien antamisen rekisteröityneen säilyttäjän asiakkaille osinkoa maksettaessa sekä velvoittaa antamaan sähköisesti vuosi-ilmoituksella osingonsaajatiedot standardoidussa muodossa Verohallinnolle. Samalla se tehostaa palautushakemusten käsittelyä.\nYhteenliittymä arvonlisäverotuksessa - osa 1\nArtikkelissa käsitellään arvonlisäverodirektiivissä ja arvonlisäverolaissa tarkoitettua yhteenliittymää, jota kutsutaan myös kustannustenjakoryhmäksi. Yhteenliittymä voidaan muodostaa eräillä arvonlisäverosta vapautetuilla toimialoilla tuottamaan jäsenilleen arvonlisäverosta vapautettuja tukipalveluja, jotka olisivat ulkopuolisilta hankittuina arvonlisäverollisia ja vähennyskelvottomia jäsenille. Artikkelissa analysoidaan yhteenliittymän soveltamisedellytyksiä erityisesti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa.\nVeron kiertäminen yritysten tuloverotusta koskevissa direktiiveissä\nKirjoituksessa tarkastellaan veron kiertämistä yritysten tuloverotusta koskevissa EU-direktiiveissä: mitä veron kiertämisestä tai oikeuksien väärinkäytöstä on niissä todettu, ja miten eri direktiivien asianomaiset artiklat eroavat toisistaan? Koska EU:n oikeuslähteiden lisäksi myös jäsenvaltioiden kansalliset normit ja verosopimukset määrittelevät joko veron kiertämistä tai normistojen väärinkäyttöä eri termein, tarkastelun kohteena ovat myös näiden eri normistojen väliset suhteet.\nJohtava veroasiantuntija Nina Sainio:\nArtikkeli käsittelee arvonlisäverovelvolliseksi hakeutumista kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta sekä sen edellytyksiä. Artikkelissa käydään läpi uusia korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä sekä aiheeseen liittyviä EUT:n tuomioita. Lisäksi arvioidaan niiden vaikutusta nykyiseen verotuskäytäntöön.\nOikeussihteeri Jarkko Kyllönen:\nArtikkelissa tarkastellaan rahavastikkeen käsitteen määrittelyyn liittyviä tulkinnallisia kysymyksiä pääosin osakevaihtoa koskevan oikeuskäytännön näkökulmasta. Tarkoituksena on selvittää erityisesti, millä edellytyksin suoritus voidaan katsoa osakevaihdon rahavastikkeeksi ja miten rahavastikkeen enimmäismäärä lasketaan – osakas- vai järjestelykohtaisesti.\nHistoriasta tähän päivään ja tulevaan\nProfessori Marjaan Helminen:\nVerohallinnon pääjohtaja Markku Heikura:\nVerojohtaja Anita Isomaa:\nProfessori (em.), tutkimusjohtaja Seppo Penttilä:\nKorkokulujen aktivoiminen, vähentäminen ja sen rajoitukset (referee-artikkeli)\nKolumni: Olympialaisia odotellessa\nProfessori (ma.) Marianne Malmgrén:\nTosiasiallinen johtopaikka ulkomaisen yhteisön yleisen verovelvollisuuden kriteerinä Suomessa (referee-artikkeli)\nVero-oikeudellinen informaatio – sisällön luotettavuus, läpinäkyvyys ja julkisuus (referee-artikkeli)\nAA Merja Raunio:\nAsianajaja, varatuomari Piia Ahonen ja veroasiantuntija Tiina Ruohola:\nSisällysluettelo vuonna 2020 ilmestyneistä artikkeleista\nVeroasiantuntija Anne Kaleva ja veroasiantuntija Tiina Ruohola:\nArvonlisäverouudistukset EU-tavarakaupassa (B2B) koskien lyhyen aikavälin parannuksia (quick fixes) tulevat voimaan 1.1.2020 alkaen. Uudistuksella yhdenmukaistetaan ja yksinkertaistetaan EU-tavarakaupan arvonlisäverotusta neljällä (4) osa-alueella. Ensimmäinen muutos on selventävä säännös siitä, mihin liiketoimiketjun myyntiin tavaroiden kuljetus liittyy. Toinen muutos on yhteisömyynnin verottomuuden aineelliseksi edellytykseksi lisätty ostajan alv-tunnisteen voimassaolo ja yhteenvetoilmoituksen antaminen. Kolmas muutos on call off –varastoihin liittyvät yksinkertaistukset. Neljäs muutos on näyttöolettama kuljetuksesta.\nAA, Partner, Head of Tax Heikki Vesikansa ja AA, Senior Associate Matleena Pälve:\nVerojohtaja Reijo Salo ja OTT Matti Urpilainen:\nEpävarmojen veropositioiden arviointi: muuttuvan sääntely-ympäristön haasteita (referee-artikkeli)\nArtikkelissa analysoidaan verotukseen liittyvää ja siitä aiheutuvaa epävarmuutta nykyisessä taloudellisessa viitekehyksessä ja säännösympäristössä. Tarkastelun kohteena on erityisesti niin kutsuttujen epävarmojen veropositioiden kirjanpitokäsittely, joiden osalta on vuonna 2019 tullut voimaan uusi tulkintaohje IFRIC 23. Veropositiot, joiden realisoituminen on todennäköistä, on kirjattava verokuluna. Artikkelissa tuodaan esiin arvioinnin suuntaviivoja ja käytännön haasteita.\nKommentti artikkeliin ”Epävarmojen veropositioiden arviointi: muuttuvan sääntely-ympäristön haasteita”\nAA, KTM Vilho Lammi:\nLainsäädäntöneuvos Ilkka Harju:\nOsake- ja sijoitussäästötilit pohjoismaissa - eroja ja yhtäläisyyksiä, osa 2 (referee-artikkeli)\nKirjoituksessa analysoidaan veropoliittista keskustelua Ruotsin ISK-tilistä, pohjoismaisten sijoitustilimallien eroja, yhtäläisyyksiä ja mahdollista EU-oikeudellista rinnastettavuutta Suomen osakesäästötiliin. Yksityisoikeudellinen sääntely ja sijoittajan verotus on ankarinta Tanskassa ja lievempää muissa pohjoismaissa. Suomen ja Ruotsin sääntely on hyvin erilaista. Laskennallisen tuoton verotus Ruotsissa poikkeaa realisointi- ja veronmaksukykyisyysperiaatteista eikä ISK-tiliä luovutusvoittoveroteta. Osakesäästötilin rinnastaminen ISK-tiliin vaatisi painavia argumentteja.\nKTM, veroasiantuntija Laura Miettinen:\nOsapuolten kokemuksia syvennetystä asiakasyhteistyöstä Suomessa\nSyvennetty asiakasyhteistyö on ollut osana Konserniverokeskuksen toimintaa jo usean vuoden ajan. Artikkelin tarkoituksena on esitellä yhtiöiden kokemuksia uudesta toimintatavasta Suomessa. Aineisto on kerätty teemahaastatteluilla, jotka tehtiin neljälle yhtiölle sekä yhdelle konsulttiyhtiölle. Haastatteluissa etsittiin vastausta kysymykseen, millaiseksi toimintatavaksi yhtiöt ovat kokeneet syvennetyn asiakasyhteistyön. "Kyllä tämä on se tulevaisuuden tapa toimia", todettiin useassa haastattelussa.\nOTT Marja Hokkanen:\nJohdannaiset ja eurooppalainen arvonlisäverojärjestelmä (väitöskirjan esittely)\nVuoden 2008 finanssikriisin katsottiin ainakin osaksi johtuneen johdannaismarkkinoista. Siitä huolimatta, että johdannaismarkkinat ovat osa yritysten jokapäiväistä liiketoimintaa, niitä ei ole arvonlisäverotuksessa juuri tutkittu lainkaan. Väitöskirjaan perustuvassa artikkelissa käsitellään johdannaissopimusten arvonlisäverokohtelua voimassa olevan EU:n arvonlisäverodirektiivin (2006/112/EU) perusteella. Artikkelissa käsitellään sekä hyödyke- että rahoitusjohdannaisia arvonlisäverodirektiivin soveltamisalan sekä verottomien rahoituspalveluiden näkökulmasta.\nTutkimus hyvästä verojärjestelmästä ja Suomessa harjoitettavan yritystoiminnan kansallisesta tuloverotusoikeudesta (väitöskirjan esittely)\nArtikkelissa esitetään väitöskirjatutkimuksen olennaisia havaintoja. Teoreettiseen osaan liittyvä hyvän verojärjestelmän kriteerit voidaan systematisoida fiskaalisuuteen, hallinnolliseen ja taloudelliseen tehokkuuteen, sekä yleiseen oikeudenmukaisuuteen ja verotuksen oikeudenmukaisuuteen. Suomessa harjoitettavan yritystoiminnan kansallinen tuloverotusoikeus ei edellytä kansallisen kiinteän toimipaikan muodostumista, vaan verotusoikeus perustuu laajemmalle taloudellisen liittymän periaatteelle. Myös rajapinnat tuloverosopimusoikeuteen sekä digitalisaatioon otetaan tutkimuksessa huomioon.\nVeroasiantuntija Tiina Ruohola ja ylitarkastaja Jenni Similä:\nIFA Euroopan 1. alueellinen konferenssi Varsovassa\nVaalien ja verojen vuosi\nVarainsiirtoverotuksesta itseverotuksena – huomioita verotus- ja oikeuskäytännöstä (referee-artikkeli)\nVarainsiirtoverotus perustuu itseverotuksen periaatteeseen. Tällöin veron perusteen ja veron määrän tulee olla jokaisen laskettavissa. Lisäksi itseverotuksella on heijastusvaikutuksia verovastuun kautta myös kolmansiin osapuoliin. Nämä seikat korostavat varainsiirtoverolain tulkinnan ja soveltamiskäytännön selkeyden tarvetta. Varainsiirtoverolain tulkinnan ja soveltamiskäytännön selkeyden tarve asettaa korostetun laadullisen vaatimuksen lainsäätäjälle, mutta toisaalta se korostaa myös varainsiirtoverolain tulkinnan ja soveltamiskäytännön ennustettavuuden vaatimusta.”\nVeroasiantuntija Toni Jääskeläinen ja veroasiantuntija Tiina Ruohola:\nSähköisten julkaisujen arvonlisäverotus kevenee 1.7.2019\nSähköisiin kirjoihin ja julkaisuihin voidaan soveltaa alennettua 10 % verokantaa 1.7.2019 alkaen. Artikkelissa käsitellään muutoksen taustalla olevan direktiivin hyväksymisen vaiheet Euroopan unionin neuvostossa. Lisäksi artikkelissa taustoitetaan Suomen lainsäädäntöä ennen muutosta ja perehdytään muutoksen toteutukseen rajanvetokysymyksineen. Artikkelin loppupuolella käydään läpi uuden lainsäädännön voimaantulo ja nostetaan esiin kysymyksiä, joita muutos on herättänyt.\nKTM, Tax Advisor, väitöskirjatutkija Siru Lönnblad:\nOikeuksien väärinkäytön kielto ja veron kiertäminen (referee-artikkeli)\nOikeuksien väärinkäytön kielto on unionioikeudellinen periaate, jota on sovellettu unionin tuomioistuimen eri asiaryhmissä jo pitkään. Vero-oikeuden alalla periaatteella on kuitenkin verrattain lyhyt historia. Veronkiertodirektiivin (EU 2016/1164) implementoinnin myötä periaatteella tulee olemaan keskeinen merkitys yleisen veronkiertosäännöksen soveltamisharkinnassa. Tässä artikkelissa tarkastellaan oikeuksien väärinkäytön kiellon soveltamisedellytyksiä ja arvioidaan periaatteen soveltamiseen liittyviä rajoitteita. Lisäksi artikkelissa käsitellään kysymystä siitä, miten todistustaakka jakautuu oikeuksien väärinkäytön tunnistamisessa.\nHead of Transfer Pricing Sanna Jäälinoja:\nSäästö- ja sijoitusvakuutusten verotuksen muutokset vuodelle 2020 (referee-artikkeli)\nSäästö- ja sijoitusvakuutusten verotukseen on tulossa useita muutoksia verovuodesta 2020 alkaen. Verolainsäädännön tunnistamien vakuutustyyppien joukko laajenee ei- verotuettuihin määräaikaisiin ja elinikäisiin eläkevakuutuksiin. Säästöhenkivakuutuksen ja kapitalisaatiosopimuksen veronalaisen tuoton jaksottaminen muuttuu. Säästö- ja sijoitusvakuutusten tappiot tulevat laajasti vähennyskelpoiseksi. Säästö- ja sijoitusvakuutusten verotukseen tulee myös useita muita muutoksia. Tässä artikkelissa käydään lävitse keskeiset muutokset vakuutusten verotukseen.\nKolumni: Lentovero ja avaruusmatkailun verotus\nAA Sebastian Kellas ja AA, VT Ulla Vuokila:\nUuden hallintoprosessilain vaikutus muutoksenhakuun verotuksessa\nUuden hallintoprosessilain on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2020 alusta lukien. Sen tarkoituksena on olla informatiivisempi kuin hallintolainkäyttölaki ja vastata aikaisempaa paremmin oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimuksia. Artikkelissa on arvioitu tärkeimpien uudistusten merkitystä veroprosessien toimivuuden kannalta ja sitä, kuinka hyvin ne palvelevat veroriitojen ratkaisemista. Artikkelissa on myös kuvattu veroprosessien keskeisiä eroja yleiseen hallinto-oikeudelliseen prosessiin verrattuna.\nKTM Niko Pankka ja professori (ma.) Juha Lindgren:\nEnnakkopäätösvalitus – tutkimus ennakkopäätösvalituksesta verotuksen muutoksenhakumenettelynä (referee-artikkeli)\nVuoden 2014 alusta verotuksen oikaisulautakunnan päätökseen on ollut mahdollista hakea muutosta suoraan korkeimmalta hallinto-oikeudelta ennakkopäätösvalituksella. Artikkelissa käydään läpi ennakkopäätösvalituksen kehityskaari aina lain valmistelusta nykypäivään sekä valitusprosessin eteneminen käytännössä. Lisäksi tarkastelussa ovat kaikki tapaukset vuosilta 2014-2018, joissa joko verovelvollinen, Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö tai molemmat ovat vaatineet ennakkopäätösvalitusta.\nOsake- ja sijoitussäästötilit pohjoismaissa - eroja ja yhtäläisyyksiä, osa 1 (referee-artikkeli)\nArtikkelissa tarkastellaan pohjoismaista sääntelyä sijoitustilimalleista. Tilimallit rinnastuvat välillisiin sijoituksiin (kapitalisaatiosopimukset, vakuutustuotteet ja sijoitusrahastosijoitukset). Tilimallien verotus on erilaista: Ruotsissa verotetaan laskennallista tuottoa, Norjassa ja Suomessa varojen ja tuoton nostamista tililtä ja Tanskassa sovelletaan alennettua 17 %:n pääomatuloverokantaa. Yksityisoikeudellinen sääntely ja verotus ovat ankarinta Tanskassa, lievempää Suomessa ja lievintä Norjassa ja Ruotsissa.\nArtikkelissa selvitetään erilaisten elintarvikkeiden arvonlisäverokannat kaikissa EU- valtioissa. Harmonisoinnista huolimatta verotuskohtelu vaihtelee maittain merkittävästi. Joissakin maissa peruselintarvikkeilla on nollaverokanta, muutamassa maassa kaikki elintarvikkeet ovat yleisen arvonlisäverokannan piirissä. Terveys- ja ympäristösyistä elintarvikkeiden alempi verokanta saatettaisiin meillä rajata koskemaan esimerkiksi tuoreita ja jäähdytettyjä kasviksia sekä tuoreita ja kuivattuja hedelmiä.\nKTM, ylitarkastaja, väitöskirjatutkija Jenni Similä:\nVero-oikeuden bibliografiaan on pyritty keräämään vuonna 2018 Suomessa julkaistut, suomalaisten kirjoittajien ulkomailla ilmestyneet julkaisut ja ulkomaalaisten kirjoittajien suomalaisten kirjoittajien kirjoista julkaisemat arvostelut.\nElinkeinoverolaki 50 vuotta – onnittelut\nArtikkelissa käsitellään elinkeinoverolain 50-vuotista taivalta. Aluksi käsitellään lain syntyvaiheita ja sen peruslähtökohtia. Sen jälkeen otetaan esille eräitä keskeisimpiä lain soveltamisen ongelma-alueita. Näitä ovat vaihto-omaisuuden käsittely, yritysjärjestelyt, tulolähdejaottelu ja kirjanpitosidonnaisuus. Vaihto-omaisuutta koskevat ongelmat on hoidettu pois kansallisilla lainsäädäntöratkaisuilla, yritysjärjestelyt on hoidettu lainsäädäntötasolla EU:n ”pakottamana”, tulolähdejaottelua ollaan ehkä ainakin osittain poistamassa vuoden 2019 alusta lähtien ja kirjanpitosidonnaisuus on ongelma-alue, joka odottaa edelleen ratkaisuaan.\nPartner, OTT, dosentti, varatuomari Marianne Malmgrén:\nLegaliteettiperiaate verolainsäädännön tulkinnassa\nArtikkelissa tarkastellaan oikeustapausten avulla legaliteettiperiaatteen suhdetta verolainsäädännön tulkintaan. Tarkastelu keskittyy erityisesti siihen, mikä legaliteettiperiaate on ja periaatteen merkitykseen verolainsäädännön tulkinnassa. Artikkeli on rajattu vain välittömään verotukseen ja erityisesti tuloverotukseen.\nOTK, veroasiantuntija Anna-Leena Rautajuuri - OTT, veroasiantuntija Joakim Frände:\nProfessori Matti Kukkonen – Post Doc-tutkija, KTT Anu Torkkeli:\nArtikkelissa pohditaan verovapaan/verollisen osakeomaisuuden luovutustulon käsitettä ja verotustilannetta erityisesti yhteisöjen elinkeinoverotuksessa EVL 6 b §:n (hiukan myös TVL 48 §:n) tulkintahaasteiden ja osakeyhtiön tulolähdejaon toimivuuden näkökulmasta. Artikkelissa esitetään yhtä mahdollista muutosmallia EVL 6 b §:n nykymäärittelyyn. Samalla kommentoidaan myös kriittisesti EVL:n soveltamisalueen ongelmia ja VM:n ehdotusta yhteisöjen tulolähdemäärityksen muuttamisesta.\nArvonmenetysten ja eräiden luovutustappioiden vähennyskelpoisuus TVL:n mukaan - uudistuvat askelmerkit\nTVL:n tulonhankkimismenoja koskevassa 54 §:ssä menetyksiä ei nimenomaisesti säädetä yleisesti vähennyskelpoisiksi. Ainoastaan arvopaperin arvonmenetykset ja julkisen kaupankäynnin kohteena olevan johdannaisen raukeaminen tai siitä aiheutunut tappio on nimenomaisesti säädetty vähennyskelpoiseksi luovutustappioita koskevan TVL 50 §:n 1 ja 3 momenteissa.\nNimenomaisen yleisen säännöksen puuttumisen vuoksi menetysten vähennyskelpoisuuden on katsottu olevan TVL:n puolella rajoitetumpaa kuin elinkeinotulon verotuksessa. Asiaa koskevan säännöksen puuttuminen ei kuitenkaan estä menetyksen vähentämistä TVL 50 §:ssä säänneltyjen tilanteiden lisäksi eräissä tulonhankkimistilanteissa. Sääntelyn puute on johtanut jossain määrin epäyhtenäiseen käytäntöön. Menetysten vähennyskelpoisuuden ala on kuitenkin täsmentynyt jossain määrin viimeaikaisessa oikeuskäytännössä.\nOECD:n BEPS-hankkeen verosopimusten väärinkäyttöä koskeva Action 6 sisältää uuden veronkiertonormin, jonka BEPS-hankkeessa mukana olevat valtiot sisällyttävät verosopimuksiinsa. Suomi on allekirjoittanut uuden monenkeskisen verosopimuksen 7.6.2017, missä yhteydessä Suomi on valinnut verosopimuksiin sisällytettäväksi veronkiertonormiksi niin sanotun principal purpose testin (”PPT”). Artikkelin tarkoituksena on arvioida, miten PPT vaikuttaa tyypillisiin holdingyhtiörakenteisiin. Käytännössä PPT voi soveltua sekä suomalaisten verovelvollisten ulkomaisiin holdingyhtiörakenteisiin että ulkomailta Suomeen suuntautuviin sijoituksiin. PPT:n soveltaminen sisältää useita tulkinnanvaraisia kysymyksiä, jotka liittyvät mm. liiketaloudellisten perusteiden merkitykseen järjestelyn pääasiallista tarkoitusta arvioitaessa, ja kaksinkertaisten verotuksen poistamiseen, jos PPT soveltuu.\nMaastapoistumisverotus ja sen harmonisointi; EU-oikeuden vastaisten säännösten muutostarpeet veronkiertodirektiivin ja EUT:n ratkaisun A Oy (C-292/16) myötä (referee-artikkeli)\nSuomen nykyiset, elinkeinoverolain 51 e ja 52 e §:ien maastapoistumisverosäännökset ovat toisaalta EUT:n aiemman oikeuskäytännön, toisaalta Suomea koskevan tuomion A Oy (C-292/16) perusteella EU-oikeuden vastaisia. Veronkiertodirektiivi edellyttää kuitenkin Suomea perimään veroa tietyissä poismuuttotilanteissa. Tässä artikkelissa tarkastellaan veronkiertodirektiivin maastapoistumisverotusta koskevien toimenpiteiden suhdetta EU-oikeuden ja perusvapauksien tulkintaan sekä toisaalta nykysäännösten muutostarpeisiin liittyviä kysymyksiä.\nVeroasiantuntija Raili Knuutinen:\nTäydentävä verotuspäätös - uusi menettely säännönmukaisen verotuksen ja verotuksen oikaisun väliin\nJos verovelvollinen ilmoittaa oikaisuvaatimuksella verotuksen päättymisen jälkeen sellaisen uuden verotukseen vaikuttavan tiedon, johon verotus ei ole perustunut, Verohallinto tekee täydentävän verotuspäätöksen. Uutta menettelyä sovelletaan tuloverotuksessa ja tonnistoverotuksessa verovuodesta 2018 alkaen ja kiinteistöverotuksessa verovuodesta 2020 alkaen. Uudesta menettelystä huolimatta verovelvollinen hakee muutosta verotukseensa samalla tavalla kuin aikaisemmin eli tekemällä oikaisuvaatimuksen verotuksen oikaisulautakunnalle.\nSähkövero – erityisesti veroluokan 2 rajanvetoa\nSähkön valmistevero on porrastettu kahteen veroluokkaan, I ja II, joista ensimmäinen on normaaliverokanta ja jälkimmäinen verotuen luonteinen alennettu verokanta. Tulkintaongelmia tuottaa erityisesti alennetun verokannan soveltamisalan määrittäminen. Tällöin tarkastellaan erikseen teollisuutta ja siihen liittyen kaivostoimintaa ja louhintaa sekä ammattimaista kasvihuoneviljelyä. Lisäksi analysoidaan konesalien valmisteverokohtelua.\nArtikkelissa tarkastellaan löytöä esineoikeudellisena saantotyyppinä sekä löytösaantojen ja löytöpalkkioiden nykyistä verokohtelua ja lainsäädännön kehittämistarvetta. Käsittelyssä on myös luonnontuotteiden ja palautuspullojen löytäjien verotus sekä puuttumattomuusperiaate.\nToiselle vuosisadalle siirryttäessä...\nProfessori (emeritus) Heikki Niskakangas:\nEriytetty tuloverojärjestelmä ja yritysverotuksen perinpohjainen uudistus ohittavat 1.1.2018 neljännesvuosisadan merkkipaalun. Pääomatulot saatettiin pohjoismaisen esimerkin mukaisesti yhtenäisen suhteellisen verotuksen piiriin, mutta ansiotulojen verotuksen uudistamiseen ei Suomessa uskaltauduttu. Yritysverotuksessa repaleinen veropohja tiivistettiin ja verokanta alennettiin 25 prosenttiin. Uudistuksen päälinjat ovat pitäneet näihin päiviin saakka, vaikka veropohjaa kohtaan on vuosien varrella tehty lukuisia hyökkäyksiä.\nPuuttumattomuusperiaate sukulaisineen verotuksessa ja tietovuoto\nPuuttumattomuusperiaate liittyy tutkimiskynnykseen ja silmien sulkemiseen vähäisiltä virheiltä. Sen lähisukulainen on suhteellisuusperiaate, jonka mukaan viranomaisen toimien on oltava oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään. Yhdenvertaisuusperiaate rajoittaa puuttumattomuusperiaatetta. Perintö- ja lahjaverotuksessa puuttumattomuusperiaatteen normipohja on ollut heikompi kuin tuloverotuksessa ja arvonlisäverotuksessa. Salassa pidettävien viranomaisohjeiden vuotaminen on laitonta, mutta laitonta on myös ei-salassa pidettävien tietojen salaaminen.\nKorkojen vähentämisestä ja sen rajoituksista yritysverotuksessa\nKorkojen vähentäminen ja sen rajoittaminen on keskeinen aihe kansainvälistä verotusta koskevassa keskustelussa niin OECD:n, EU:n kuin muillakin foorumeilla. Suomessa tarve vähentämisen rajoittamiseen on johtanut EVL 18 a §:n säätämiseen. Lisäksi julkaistussa oikeuskäytännössä (esimerkiksi KHO 2016:71 ja 2016:72) on puututtu korkojen vähennysoikeuteen. VML 28 §:n soveltaminen on johtanut veron kiertämistä koskevaan keskusteluun. Veronkiertodirektiivin ohella eräät kansalliset ja kansainväliset esitykset tulevat johtamaan sääntelyn muuttamiseen lähitulevaisuudessa.\nMaatilatalouden tuloverotuksen kirjanpitosidonnaisuudesta\nArtikkelissa tarkastellaan maatalouden tuloveroverotuksen kirjanpitosidonnaisuutta. Maatalouden tuloverotuksen kirjanpitosidonnaisuuteen liittyviä kysymyksiä ei ole viimeaikaisessa oikeuskirjallisuudessa yksityiskohtaisesti tarkasteltu. Se, että kysymystä ei ole yksityiskohtaisesti tarkasteltu, on tavallaan itsestään selvä, koska maatalouden tuloverotus ei ole kirjanpitosidonnainen. Vaikka maatalouden tuloverotus ei ole kirjanpitosidonnainen, jo pelkästään tämä seikka herättää monia vero-oikeudellisesti merkityksellisiä kysymyksiä.\nYliopisto-opettaja, KTL, OTM Janne Myllymäki:\nKapitalisaatiosopimus palkitsemis- ja eläkejärjestelyissä\nArtikkelissa käsitellään palkitsemis- ja eläkejärjestelyyn liittyvän kapitalisaatiosopimuksen verotusta koskevia kysymyksiä palkansaajan ja työnantajan verotuksessa. Tarkastelun kohteena on se, missä tilanteessa palkansaajalle muodostuu veronalaista tuloa järjestelyssä, johon liittyy kapitalisaatiosopimus. Tarkastelun kohteena on myös se, milloin työnantajalla on oikeus vähentää tällaisesta järjestelystä aiheutuneita kustannuksia ja mikä on verotuksessa vähennyskelpoinen määrä.\nArtikkelissa käsitellään sitä, onko tietokoneohjelmiston digitaalisesta jakelusta saatu suoritus tuloverosopimusoikeudessa luonteeltaan rojaltia vai liiketuloa. Artikkeli jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa kuvataan ohjelmiston digitaalista jakelua ohjelmistonkehittäjien näkökulmasta. Toisessa osassa tarkastellaan ohjelmiston digitaalisesta jakelusta maksetun suorituksen tuloverosopimusoikeudellista luonnetta OECD:n malliverosopimuksen kommentaarin perusteella. Kolmannessa osassa käsitellään ratkaisua KHO 15.11.2016/4882, joka koski sitä, pidetäänkö peliin liittyvää suoritusta Suomen ja Kiinan välistä tuloverosopimusta tulkittaessa rojaltitulona vai liiketulona.\nKTM, veroasiantuntija Henri Lyyski:\nKomissionäärin käsitteeseen liittyvien tulkintaongelmien takia ei ole täysin selvää, millaisissa olosuhteissa komissionääri voi muodostaa kiinteän toimipaikan verosopimusvaltioon. OECD:n mukaan kiinteän toimipaikan muodostumista on myös pyritty välttämään komissionäärijärjestelyillä ja muilla vastaavilla strategioilla. Tässä artikkelissa käydään läpi komissionäärin käsitteeseen liittyviä tulkintaongelmia etenkin sopimusten sitovuuden näkökulmasta. Lisäksi artikkelissa käydään läpi, millaisia muutoksia malliverosopimuksen 5.5 ja 5.6 artikloihin kohdistuu BEPS-hankkeen seurauksena ja millaisia vaikutuksia muutoksilla on komissionäärijärjestelyihin.\nHallinto-oikeustuomari Matti Tamminen:\nVerosta vapauttaminen on yleensä jätetty vero-oikeudellisen muutoksenhakujärjestelmän ulkopuolelle. Ajoneuvoverolaissa, polttoainemaksusta annetussa laissa ja väylämaksulaissa valittaminen hallinto-oikeuteen on kuitenkin mahdollista. Helsingin hallinto-oikeuden ratkaisuja tässä poikkeuksellisessa muutoksenhakutilanteessa. Valitusmahdollisuuden merkitys verosta vapauttamista koskevista päätöksistä.\nIFA:n 71. kongressi Rio de Janeirossa\nKongressin kaksi pääteemaa olivat ”BEPS-hankkeen arviointi: hankkeen lähtökohdat, uudet standardit ja toteuttaminen” sekä ”siirtohinnoittelun tulevaisuus”. Pääaiheiden lisäksi kongressissa käsiteltiin lukuisia muita aiheita, joiden teemat olivat värittyneet vahvasti BEPS-projektiin liittyvillä näkökulmilla. BEPS-toimenpiteiden vaikutusta ja käyttöönottamista eri valtioissa arvioitiin kansallisten lainsäädäntöjen sekä verosopimusten kannalta.\nHTT, OTL, VT Veijo Tarukannel, OTM, VT Toni Sarivirta ja OTT, dosentti, kilpailuasiainneuvos Kalle Määttä:\nKansainvälisten veroasioiden palstaUutta kirjallisuutta\nSisällysluettelo vuonna 2017 julkaistuista kirjoituksista\nEriytetty tuloverojärjestelmä: ansio- ja pääomatulojen välistä\nrajanvetoa 25 vuotta\nSuomessa päätettiin syksyllä 1992 siirtyä muiden Pohjoismaiden perässä eriytettyyn veromalliin, jossa luonnollisen henkilön tulo jaetaan kahteen tulolajiin. Mallin perusajatus on ollut ansiotulojen verottaminen progressiivisesti ja pääomatulojen verottaminen suhteellisesti. Kirjoituksessa tarkastellaan, minkälaisilla veroteoreettisilla ja -poliittisilla perusteilla tällaiseen järjestelmään aikanaan siirryttiin sekä miten järjestelmä on verolainsäädännön tasolla ja verolakien soveltamisen tasolla käytännössä toiminut.\nPääomanpalautuksen verotus yritysjärjestelyn jälkeen\nSijoitettuun vapaan oman pääoman rahastoon (SVOP-rahasto) sijoitettujen varojen yritysjärjestelyn jälkeen tehtävä palauttamisen verokohtelu ei ole eri yritysjärjestelyissä yhtenäinen. Verokohteluun vaikuttavat verosäännösten lisäksi myös sekä yhtiöoikeudellinen sääntely että kirjanpidollinen käsittely vastaanottavan yhtiön omassa pääomassa. Tämän yhteispelin vaikutus verokohteluun eri yritysjärjestelymuodoissa ei ole yhtenäinen. Myöskään erilaisissa sulautumis- ja jakautumistilanteissa ei voida yhdellä konseptilla ennakoida SVOP-rahastopalautusten verokohtelua.\nItsekriminointisuoja on yksi keskeinen periaate oikeudenmukaisen rikosoikeudenkäynnin toteuttamisessa. Artikkelissa käsitellään itsekriminointisuojan sisältöä rikosoikeudenkäynnissä, ja milloin sekä miten se tulee ottaa huomioon samanaikaisessa hallinnollisessa verotusmenettelyssä. Aihetta esitellään ja analysoidaan Verohallinnon antaman ohjeen, lainvalmisteluaineiston, oikeuskäytännön sekä kansainvälisen vertailun avulla. Artikkelin lopussa tuodaan myös esille hallintoasioiden oikeudenkäyntimenettelyn vireillä oleva uudistus, joka toteutuessaan laajentaa itsekriminointisuojan ulottuvuutta verotusmenettelyyn selvästi nykytilasta..\nJuuso Mikkilä ja Timo Räbinä:\nLuottamuksensuoja verotuksessa - tutkimus luottamuksen suojaperiaatteen soveltamisesta hallintotuomioistuimissa\nPaula Laakso ja Kari Kurkioja:\nTulliverotuksen peruselementit uuden tullilainsäädännön valossa\nTavaran tullinimikettä, tullausarvoa ja alkuperää pidetään yleisesti keskeisimpinä tullinkantoon vaikuttavina seikkoina. Unionin uusi tullilainsäädäntö, jota alettiin pääasiassa soveltaa toukokuussa 2016, toi mukanaan eräitä muutoksia näihin tulliverotuksen kolmeen keskeiseen peruselementtiin. Artikkelissa tarkastellaan tullinimikkeisiin, tullausarvoon ja tavaran alkuperään liittyvää sääntelyä yleisesti ja uuden tullilainsäädännön valossa.\n– onko tulonodotuksille loppua näköpiirissä?\nArvonmäärityksen lopputulokseen vaikuttaa olennaisesti se, miten kauan kohteen arvioidaan tuottavan tuloja. Joskus tuloja ennustetaan rajalliselle ajanjaksolle, joskus taas ilman ajallista takarajaa, jolloin arvonmäärityksessä on huomioitava terminaaliarvo. Artikkelissa käsitellään kysymystä terminaaliarvon huomioimisesta sekä rahoitusteorian että OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden näkökulmasta. Lisäksi tarkastellaan sekä suomalaisten että ulkomaisten tuomioistuinten siirtohinnoittelua koskevia ratkaisuja, joissa on otettu kantaa terminaaliarvon huomioimiseen.\nArtikkelin kirjoittaja vietti heinäkuun 2017 Keion yliopistossa Tokiossa vierailevana tutkijana. Artikkelissa esitellään havaintoja Japanin veropolitiikan ajankohtaisista kysymyksistä, joita ovat muun muassa kansainvälinen verokilpailu ja kulutusverotuksen kiristämisen sietämätön vaikeus. Esille nostetaan myös tarve Suomen ja Japanin välisen verosopimuksen ajantasaistamiseksi maiden taloudellisten suhteiden tiivistyessä.\nVäitöskirjan tavoitteina ovat ymmärryksen lisääminen verotukien taloudellisesta ja oikeudellisesta merkityksestä ja vastauksen tarjoaminen siihen, millainen on hyvä verotukianalyysi. Tutkimuskirjallisuuden vahvan sanoman mukaisesti finanssipolitiikan keskeisenä tavoitteena tulisi olla mahdollisimman laaja veropohja ja matalat verokannat. Veropohjan laajentaminen verotukia karsimalla näyttää kuitenkin olevan vaikeaa. Siksi olisi käynnistettävä verotukien systemaattinen evaluointi.\nIFRS-palsta: Kirjanpitolain IFRS-optioiden mukaiset laatimisperiaatteet\nArtikkelissa tarkastellaan kirjanpitolakiin sisältyviä IFRS:n mukaisia, vaihtoehtoisia arvostamis-, kirjaamis- ja luokitteluperusteita. Kirjanpitovelvollinen voi luokitella, arvostaa ja kirjata IFRS-standardien mukaan rahoitusvälineitä, sijoituskiinteistöjä ja rahoitusleasingsopimuksia. Lisäksi pääomalainat voidaan luokitella omaan pääomaan, mikäli IFRS:n luokittelukriteerit täyttyvät. Käytännössä IFRS-optioiden soveltamiseen liittyy haasteita verosääntely mukaan lukien.\nPääkirjoitus luettavissa verkkosivuilla\nProfessori Heikki Niskakangas:\nRikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen:\nTilintarkastajalla on merkittävä rooli yhteisöjen toiminnan laillisuuden valvonnassa. Huolimaton tilintarkastus voi johtaa vahingonkorvausvastuuseen. Tahallaan väärän tilintarkastuskertomuksen antava tilintarkastaja syyllistyy tilintarkastusrikokseen. Törkeä huolimattomuus tulee rangaistavaksi tilintarkastusrikkomuksena. Tilintarkastaja voi syyllistyä yllyttäjänä avunantajana yhteisön toiminnassa tehtyihin veropetoksiin, kirjanpitorikoksiin, velallisen rikoksiin ja lukuisiin muihin rikoksiin. Väärän todistuksen antaminen kaupparekisteriviranomaiselle toteuttaa rekisterimerkintärikoksen tunnusmerkistön.\nLeasingsopimukset ovat osoittautuneet teoreettisesti vaikeaksi kirjanpito- ja vero-oikeudelliseksi kysymykseksi. Vero-oikeudessa tämä ei ole ollut yhtälailla merkityksellinen kysymys kuin kirjanpito-oikeudessa, kun verotuksen arjessa problematiikka on voitu sivuuttaa noudattamalla muodollista leasingsopimusten tulkintaa. Vero-oikeudellinen tulkintaympäristö elää kuitenkin jatkuvassa murroksessa. Vastaavasti leasingsopimuksia koskeva kirjanpito-oikeudellinen sääntely on muuttumassa. Nämä luovat paineita myös leasingsopimusten vero-oikeudelliseen tulkintaympäristöön.\nOikeustieteen tohtoriopiskelijat, KTM Lauri Finér ja HTM Antti Tokola:\nAutomaattisen tietojenvaihdon laajentumisen vaikutukset verokeidasvilppiin sekä rahoituslaitosten\nja veroviranomaisten toimintaan\nArtikkelissa arvioidaan, miten OECD:n CRS-standardiin sekä Yhdysvaltain FATCA-lakiin perustuva automaattinen tietojenvaihto vaikuttaa verovilppiin kansainvälisessä sijoitustoiminnassa. Artikkelissa käsitellään lisäksi muutoksen vaikutuksia viranomaisille ja rahoituslaitoksille. Verovilppi vaikeutuu, sillä tilitietojenvaihto kattaa yli sata maata. Verokeidasvilpille jää kuitenkin edelleen sijaa. Yhdysvallat on keskeisin standardin ulkopuolinen maa. Kerättyjen tietojen käyttäminen verovalvonnassa tulee olemaan hankalaa.\nKilpailuasiainneuvos, OTT, dosentti Kalle Määttä:\nOikaisulautakunnan puheenjohtaja, KTL, OTM Janne Myllymäki:\nToimialapäällikkö Johanna Waal:\nKonserniverokeskuksen uudet työkalut 1/3: Ennakollinen keskustelu\nTämä ennakollista keskustelua koskeva artikkeli aloittaa kolmen artikkelin sarjan, jossa esitellään Konserniverokeskuksen uusia ohjauksen ja valvonnan työkaluja. Sarjan seuraavissa artikkeleissa käsitellään syvennettyä asiakasyhteistyötä sekä valvontakäyntiä. Artikkelin tavoitteena on lisätä tietoa Konserniverokeskuksen uusista menettelytavoista ja rohkaista asiakkaita entistä useammin nostamaan verokysymykset avoimeen keskusteluun Verohallinnon kanssa.\nAsianajaja Mika Ohtonen ja asianajaja Laura Peni:\nCarried interest -tuoton verotus viimeaikaisen oikeuskäytännön valossa\nArtikkelissa käsitellään pääomasijoitustoimialalla vakiintuneen epäsymmetrisen voitonjaon, ns. carried interestin ja siihen perustuvan tulon luonnetta pääomasijoitustoimintaa harjoittavien yritysten palveluksessa työskentelevien sijoitusammattilaisten henkilökohtaisessa verotuksessa. Kyse on pääomatulon ja ansiotulon välisestä rajanvedosta. Verotuksessa tehtävä ratkaisu on käytännössä perustunut tuloverolain yleissääntelyyn ja yksittäistapauksissa verotusmenettelystä annetun lain 28 §:n soveltamisedellytysten täyttymisen arviointiin. Artikkelissa kuvataan pääomarahastojen yleisiä voitonjakokäytäntöjä, otetaan kantaa Verohallinnon laatimassa selvityksessä esitettyihin kannanottoihin sekä kuvataan viimeaikaista suomalaista oikeuskäytäntöä ja esitetään siihen perustuvia yleisiä johtopäätöksiä.\nKTM Petteri Rapo ja OTM Maria Volanen:\nEuroopan komissio antoi lokakuussa 2016 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (Common Consolidated Corporate Tax Base, CCCTB). Artikkelissa tarkastellaan yhteisöverotuksen ja verotettavan tulon kaavamaiseen jakamiseen liittyviä moninaisia ongelmakohtia, ja tuodaan keskusteluun mukaan myös käytännön näkökulmaa mahdollisista haasteista mallin soveltamisessa, erityisesti suomalaisten kansainvälistä toimintaa harjoittavien konsernien kannalta.\nOTM, AA Meeri Karlsson:\nValmisteverotus Verohallintoon vuoden 2017 alusta - mikä muuttui vai muuttuiko mikään?\nValmisteverotus siirrettiin Tullilta Verohallinnolle vuoden 2017 alusta alkaen. Artikkelissa arvioidaan toteutettua siirtoa valmisteverotuksen ominaispiirteiden sekä hallituksen esityksessä asetettujen tavoitteiden valossa. Artikkelissa pohditaan myös valmisteverotuksen tulevaisuuden näkymiä ja siirtoprosessin mahdollisia seuraavia vaiheita.\n"Doctorate Seminar on European Tax Law" Wienissä 17.–20.2.2017\nDoctorate Seminar on European Tax Law -seminaarin pääteemana oli eurooppavero-oikeus. Alustuksia kuultiin muun muassa Euroopan unionin tuomioistuimen viimeaikaisesta oikeuskäytännöstä, kielletyn valtiontuen vero-oikeudellisista ulottuvuuksista sekä veropolitiikan koordinoinnista. Tässä artikkelissa tiivistetään seminaarin keskeisin sisältö. Lisäksi artikkelissa kerrotaan tulevista kansainvälisen vero-oikeuden seminaarisarjan tilaisuuksista.\nAsiantuntijatyöryhmä ja muuta ajankohtaista\nVeron kiertäminen yritysjärjestelyjen kipupisteenä\nArtikkelissa käsitellään yritysjärjestelyihin sovellettavaa erityistä veron kiertämistä estävää säännöstä, EVL 52h §:ää. Säännöksen soveltaminen on viime aikoina ollut aikaisempaa useammin esillä. Erilaiset osakevaihtotilanteet ovat muodostaneet uuden ongelma-alueen säännöksen soveltamisessa.\nArtikkelin alussa tarkastellaan EVL 52h §:n soveltamista yleisellä tasolla ottaen huomioon myös säännöksen EU-oikeudellinen tausta. Säännöksen suhde yleiseen veronkiertämistä estävään säännökseen (VML 28 §) tulee myös esille. Liiketaloudelliset perusteet estävät EVL 52h §:n soveltamisen. Näitä tarkastellaan eri näkökulmista. Esille otetaan myös se, mitä tarkoitetaan lain tarkoituksen vastaisella veroedulla. Artikkelin lopussa käsitellään hallinto-oikeuksien ratkaisukäytännössä esillä olleita osakevaihtotilanteita.\nVero-oikeuden apulaisprofessori Tomi Viitala:\nKTT, yliopistonlehtori Pekka Nykänen ja KTT, veroyliasiamies Timo Räbinä:\nOTT Matti Urpilainen:\nArtikkelissa tarkastellaan PL 6§:n mukaista yhdenvertaisuusarviointia eläketulon lisäveroa ja metsälahjavähennystä koskevien perustuslakivaliokunnan lausuntojen valossa. Tulkintakäytäntö osoittaa, että perustuslakivaliokunta antaa yhdenvertaisuusarvioinnissaan merkitystä verotuksen erityispiirteille ja verotuksen sääntelykokonaisuudelle. PL 6 § poissulkee mielivaltaisesti syrjivän sekä ilmeisen epäsuhtaisesti mitoitetun verolainsäädännön, mutta veropoliittisen päätöksenteon rationaalisuutta se ei pysty takaamaan.\nKTT, veroyliasiamies Timo Räbinä ja VT, johtava veroasiantuntija Jukka Rautajuuri:\nVerotuksen muuttaminen ja muutoksenhaku verotukseen- uusi sääntely vuodesta 2017 alkaen, osa II\nTutkimusjohtaja Seppo Kari ja erikoistutkija Olli Ropponen:\nKirjoitus vertailee Norjan ja Ruotsin yritysverokomiteoiden arvioita järjestelmien kehittämisestä. Komiteat päätyivät hyvin erilaisiin suosituksiin. Ruotsin komitea näki keskeisimmäksi ongelmaksi velan suosiminen verotuksessa ja ehdotti korkovähennyksen poistamista. Norjan komitea korosti investointivaikutuksia ja kilpailua veropohjista. Se päätyi ehdottamaan useita pieniä muutoksia, joista ehkä keskeisin oli yhteisöverokannan alentaminen 7 prosenttiyksiköllä.\nYritysverotuksen asiantuntijatyöryhmän arvio verotuksen kehittämistarpeista\nValtiovarainministeriö asetti 31.8.2016 yritysverotuksen asiantuntijatyöryhmän tarkastelemaan yritysverotuksen nykyistä tasoa ja mallia kilpailukyvyn, talouskasvun ja tuottavuuden kannalta. Näitä kysymyksiä liittyy esimerkiksi yritysten aineelliseen ja aineettomaan pääomaan tekemien investointien verokohteluun sekä osaamisen kartuttamisenverokohteluun. Tarkastelun kohteena oli myös osinko- ja muu henkilöverotus sikäli kuin ne liittyvät edellä mainittuihin kysymyksiin. Artikkelissa käydään lävitse työryhmän raportissaan esittämiä arvioita verojärjestelmän kehittämistarpeista.\nNeuvotteleva virkamies Minna Ojala:\nArtikkeli käsittelee monenkeskistä yleissopimusta, jolla toteutetaan verosopimuksiin liittyvät toimenpiteet veropohjan rapautumisen ja voitonsiirron estämiseksi. Yleissopimus on osa BEPS-projektin tulosten toimeenpanoa. Artikkelissa esitellään sopimuksenaineellis-oikeudelliset määräykset. Lisäksi artikkelissa tarkastellaan yleissopimuksen rakennetta ja yleissopimuksen suhdetta verosopimuksiin sekä valinnanmahdollisuuksia, joita yleissopimus tarjoaa sen osapuoliksi tuleville valtiolle. Artikkelissa selvitään myös Suomen alustavia varaumia ja valintoja.\nOTT, dosentti, kilpailuasiainneuvos Kalle Määttä:\nNäkökohtia etätyön verokohtelusta\nEtätyöllä tarkoitetaan järjestelyä, jossa työnantaja ja palkansaaja ovat sopineet, että palkansaaja työskentelee ainakin osan työajastaan kotonaan tai itse hankkimassaan, yleensä asunnon lähellä olevassa työskentelytilassa. Artikkelissa kiinnitetään huomiota työhuonevähennykseen, tietokoneen ja asianmukaisten tietoliikenneyhteyksien tuloverokohteluun sekä matkakuluvähennykseen ja matkakustannusten korvaukseen.\nVero-oikeuden bibliografia 2016\nVero-oikeuden bibliografiaan on pyritty keräämään vuonna 2016 Suomessa ilmestyneet vero-oikeudelliset julkaisut, suomalaisten kirjoittajien ulkomailla ilmestyneet julkaisut ja ulkomaalaisten kirjoittajien suomalaisten kirjoittajien kirjoista julkaisemat arvostelut.\nUudistamisen vuosi 2017\nOsakeyhtiöön tehtävien sijoitusten verokohtelu\nArtikkelissa tarkastellaan tuloverotuksen näkökulmasta osakeyhtiöön tehtävän neljän erilaisen sijoituksen verovaikutuksia. Sijoituksia ovat tavalliset lainausjärjestelyt, pääomalainat, sijoitukset vapaan oman pääoman rahastoon ja osakepääomasijoitukset. Näiden sijoitusten vaikutuksia arvioidaan kolmessa eri vaiheessa: sijoituksen tekohetkellä, sijoituksen keston aikana ja sijoituksen palautuksen/menetyksen yhteydessä. Verotuksen vaikutuksia tarkastellaan sijoittajan, kohdeyhtiön ja kohdeyhtiön omistajan verotuksessa. Sijoittajana pidetään perheyhtiön osakasta tai tällaisen lähiomaista.\nHM, ylitarkastaja Henna Ritari ja OTM, lakimuutospäällikkö Elena Vigren:\nArtikkelissa käsitellään verotusmenettelyn ja veronkannon uudistamisen ensimmäisen vaiheen lainsäädäntömuutoksia, jotka ovat tulleet voimaan vuoden 2017 alusta. Uudistuksilla on yhdenmukaistettu ja yksinkertaistettu menettelyjä sekä edistetty sähköisiä toimintatapoja. Keskeisiä uusia lakeja ovat oma-aloitteisten verojen verotusmenettelystä annettu laki (768/2016) ja veronkantolaki (769/2016). Tarkastelu on rajattu oma-aloitteisia veroja ja veronkantoa koskeviin muutoksiin, kuten verokausia, ilmoittamista ja virheenkorjaamista koskeviin menettelyihin sekä uuteen kantomenettelyyn. Artikkelin lopussa kerrotaan lisäksi lyhyesti menettelyuudistuksen myöhemmistä vaiheista.\nVerotuksen muuttaminen ja muutoksenhaku verotukseen - uusi sääntely vuodesta 2017 alkaen, osa I\nArtikkelissa käsitellään vuoden 2017 alusta voimaan tullutta verotuksen muuttamista ja muutoksenhakua koskevaa sääntelyä. Artikkeli on kaksiosainen. Artikkelin ensimmäisessä osassa käsitellään eri verolajeille yhteisiä muutosverotuksen uudistuksia, kuten määräaikojen laskentaa, sekä viranomaisaloitteisen verotuksen muuttamisen edellytyksiä ja määräaikoja.\nPääsääntönä muutosverotuksessa on jatkossa kolmen vuoden yleinen määräaika, joka lasketaan verovuotta, kalenterivuotta tai tilikautta seuraavan vuoden alusta. Verotusta voidaan viranomaisaloitteisesti muuttaa verovelvollisen hyväksi tai vahingoksi mainitussa määräajassa sekä eräissä tilanteissa pidemmässäkin määräajassa. Myösmuutoksenhaun määräaika on kolme vuotta.\nKTM, johtava veroasiantuntija Sami Varonen ja HTM, ylitarkastaja Joonas Jarva:\nOma-aloitteisten verojen seuraamusmaksut - Uudet säännökset vuodesta 2017 alkaen\nOma-aloitteisten verojen seuraamusmaksujärjestelmää uudistettiin yhtenäistämällä ja yksinkertaistamalla ilmoittamisvelvollisuuden laiminlyönnin seuraamuksia. Uudet seuraamusmaksusäännökset tulivat voimaan 1.1.2017. Oma-aloitteisten verojen ilmoittamisvelvollisuuden laiminlyönnin johdosta määrättäviä seuraamusmaksuja ovat uudistuksen jälkeenkin myöhästymismaksu ja veronkorotus, mutta seuraamusmaksujen määrää koskevat säännökset uudistuivat merkittävästi. Laiminlyöntimaksua koskevaa sääntelyä uudistettiin säätämällä oma-aloitteisten verojen verotusmenettelylakiin uusi laiminlyöntimaksusäännös ja lisäämällä arvonlisäveron yhteenvetoilmoitusten laiminlyönnit verotusmenettelylain laiminlyöntimaksusäännöksen soveltamisalaan.\nKTT, arvonlisäveroasiantuntija Sari Hakapää:\nKiinteistön käsite arvonlisäverotuksessa laajeni 1.1.2017alkaen\nTaustalla oli tavoite yhtenäistää kiinteään omaisuuteen liittyvien palveluiden arvonlisäverotusta eri EU-jäsenvaltioissa. Koska kiinteän omaisuuden käsitettä ei aikaisemmin ole määritelty arvonlisäverodirektiivissä, nähtiin tarpeelliseksi lisätä määritelmä EU-täytäntöönpanoasetukseen. Täytäntöönpanoasetus tuli voimaan vuoden 2017 alusta alkaen. Tästä syystä jokaisen EU-jäsenvaltion tuli viimeistään vuoden 2016 puolella pohtia, oliko kansallinen lainsäädäntö annetun asetuksen mukainen, vaiko ei. Suomessa todettiin, että oli välttämätöntä tehdä tiettyjä muutoksia silloiseen arvonlisäverolakiin. Syksyllä 2016 annetun hallituksen esityksen (HE 110/2016) tarkoituksena oli yhtenäistää kansallinen lainsäädäntö eli kiinteistön käsite vastaamaan täytäntöönpanoasetuksen kiinteän omaisuuden määritelmää, arvonlisäverolain muutos tuli vastaavasti voimaan 1.1.2017. Verohallinnon ohje ”Kiinteistön käsite arvonlisäverotuksessa 1.1.2017 alkaen” julkaistiin joulukuussa 2016.\nOTM,asianajaja Heikki Vesikansa ja OTM Harri Vehviläinen:\nKHO 2016:127 - Verotusta koskevat muistiot verotusmenettelyssä ja asianajajan sekä muun veroneuvonantajan velvollisuus kieltäytyä todistamasta\nTapaus KHO 2016:127 selkiytti merkittävästi sitä, milloin veroviranomaisilla on mahdollisuus saada käyttöönsä verokonsultin tekemä muistio, joka liittyy verovelvollista uhkaavaan veroprosessiin. Tapaus näyttää selkiyttävän myös sitä, miten hallinnon yleisiä oikeusperiaatteita ja todistamiskieltoa tulee tulkita muissa tapauksissa, joissa veromuistioita vaaditaan esitettäväksi. Muiden kuin asianajajien laatimat veromuistiot ovat suojattuja todistamiskiellon nojalla silloin, kun verokonsultti toimii oikeudenkäyntiasiamiehenä tai muistiolla muuten on liityntä uhkaavaan veroprosessiin. Muissa tapauksissa muiden verokonsulttien kuin asianajajien laatimien muistioiden suojan on rakennuttava hallinnon yleisten oikeusperiaatteiden varaan. Asianajajien laatimien veromuistioiden osalta sen sijaan todistamiskielto on kattavampi ja asianajajien laatimat muistiot ovat suojattuja nimenomaan verovelvollisen suojaksi säädetyn todistamiskiellon perusteella sekä silloin, kun ne liittyvät käynnissä olevaan tai uhkaavaan veroprosessiin kuin myös muissakin tapauksissa.\nAsianajaja Kai Holkeri ja Associate Eeva-Lotta Kivelä:\nElinkeinoverolain osakevaihto- ja liiketoimintasiirtosäännösten päällekkäisistä soveltamisaloista\nArtikkelissa tarkastellaan EVL 52§:n yritysjärjestelysäännöksissä säänneltyjen liiketoimintasiirron ja osakevaihdon osittain päällekkäisiä soveltamisaloja ja verovelvollisen mahdollisuuksia valita optimaalisin yritysjärjestelyn toteuttamisen muoto. Oikeuskäytännöstä, EVL:n yritysjärjestelysäännösten liiketoimintakokonaisuuden käsitteestä ja liiketoimintasiirron sekä osakevaihdon oikeudellisesta luonteesta seuraa, että yritysjärjestely voi samanaikaisesti täyttää sekä liiketoimintasiirron että osakevaihdon soveltamisedellytykset. Vaikka molemmat järjestelyt ovat sinänsä veroneutraaleja, ne saattavat kuitenkin tosiasiassa johtaa olennaisesti erilaisiin veroseuraamuksiin.\nProfessori Leila Juanto ja emeritusprofessori Esko Linnakangas:\nRavintorasvan, elintarvikkeiden,rehujen ja lannoitteiden valmisteverot olivat Suomessa voimassa muutamia vuosikymmeniä 1900-luvulla. Luonteeltaan ne olivat pitkälti maatalouspoliittisia. Näistä veroista luovuttiin Suomen liittyessä Euroopan unioniin. Nykyinen jäteveromme otettiin käyttöön 1990-luvun loppupuolella. Jäteveron tuotto on hyvin pieni.\nOTL (väit.), KTM Sirkka Saarinen:\nOsakeyhtiön jakaminen tuloverotuksessa (väitöskirjan esittely)\nOsakeyhtiön jakamisen tavoista etenkin osakeyhtiön jakautumiseen kytkeytyy erilaisia yhtiöoikeuden ja vero-oikeuden yhteensovittamiseen liittyviä ongelmia. Jakautumisen ja liiketoimintasiirron taustalla vaikuttavat EU-oikeuden tulkintaan ja direktiivin vaikutustapoihin liittyvät ongelmat sekä veronkierron ja kansainvälisen vero-oikeuden taustakysymykset ovat merkittäviä, kun pyritään arvioimaan lainsäätäjän ja lain soveltajan työtä yritysjärjestelysäännösten kentällä.\nKTT, OTL, Tax Counsel Anita Isomaa-Myllymäki:\nVäitöskirjatutkimuksen esittelevä artikkeli perustuu kirjoittajan Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulussa 25.11.2016 pitämään lectio praecursoriaan ja kirjoittajan väitöskirjatutkimukseen. Kirjoittaja puolusti tilaisuudessa väitöskirjaansa "Konsernin sisäisenrahoituksen markkinaehtoisuus. Markkinaehtoperiaatteen oikeudelliset rajoitukset etuyhteysluotonannossa". Vastaväittäjänä toimi professori Marjaana Helminen Helsingin yliopistosta ja kustoksena professori Seppo Penttilä. Artikkelissa kuvataan tutkimuksen aihepiiriä, tutkimustehtävää, tutkimuksen rakennetta ja tutkimustuloksia.\nProfessori, ma Juha Lindgren\nMilloin on oikea aika verolle?\nVuoden 2014 alussa voimaantulleilla lainmuutoksilla verolakeihin lisättiin säännökset osakeyhtiön vapaan oman pääoman rahaston varojenjaon verotuksesta. Pääsääntöisesti tällainen varojenjako verotetaan osinkona, mutta listaamattomasta yhtiöstä saatu varojenjako voidaan tietyin edellytyksin verottaa luovutuksena. Tämä edellyttää muun muassa sitä, että verovelvolliselle palautetaan tämän yhtiöön tekemä pääomansijoitus. Pääomansijoituksen tehnyt verovelvollinen voi olla yritysjärjestelyn kohteena ja myös se osakeyhtiö, johon pääomansijoitus on tehty, voi olla yritysjärjestelyn kohteena. Lisäksi yritysjärjestelyistä voi aiheutua huomattavia vapaan oman pääoman rahastojen muutoksia. Ongelmana on se, voidaanko tällaista yritysjärjestelyssä tapahtunutta vapaan oman pääoman rahaston muutosta pitää verovelvollisen yhtiöön tekemänä pääomansijoituksena. Artikkelissa käsitellään yritysjärjestelyistä aiheutuvia vapaan oman pääoman rahaston varojenjakoa koskevien säännösten soveltamisongelmia. Esille otetaan myös asiaa koskeva oikeuskäytäntö.\nAlkoholista ja tupakasta kannettiin meillä valmisteveroa jo Ruotsin ja Venäjän vallan aikana. Polttonesteiden ja sähkön verot ovat paljon uudempia keksintöjä. Alkoholista, tupakasta ja varsinkin energiasta kertyvien valmisteverojen valtiontaloudellinen merkitys on maassamme nykyisin erittäin suuri, ja suuruutta korostaa myös arvonlisävero. Alkoholi, tupakka ja energia ovat suuruuksia myös siinä, että niiden kuluttajahinnoista suurin osa on veroa.\nOTL, KTM, Tax Counsel Anita Isomaa-Myllymäki:\nArtikkelissa selvitetään, miten etuyhteysliiketoimen uudelleenluonnehdinnan käsite eroaa etuyhteysliiketoimen tunnistamisen ja sivuuttamisen käsitteistä OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden ja Suomen kansallisen vero-oikeuden näkökulmasta. Artikkelissa käsitellään sitä, miten tunnistamisen ja sivuuttamisen käsitteitä on tulkittava VML 31.1 §:ään sisältyvän markkinaehtoperiaatteen valossa. Sen jälkeen artikkelissa arvioidaan VML 31.1 §:n soveltamisalan laajentamista koskevaa, loppuvuonna 2014 annettua luonnosta hallituksen esitykseksi. Lopuksi esitetään kokoavia päätelmiä.\nOsakkeita koskevien liiketoimien arvonlisäverotus on osoittautunut yhdeksi verolajin tulkinnallisimmista kysymyksistä. Artikkelissa tarkastellaan osakkeiden myyntikulujen vähennysoikeutta. Ensin selvitetään, millä perustein unionin tuomioistuin arvioi osakkeiden myynnin tapahtuvan liiketoiminnan muodossa ja mitkä kulut ovat nimenomaan osakkeiden myyntikuluja. Sen jälkeen artikkelissa esitellään useita osakkeiden myyntikulujen vähennysoikeutta koskevia teorioita ja osoitetaan tulkintojen vaihtelevan eri jäsenvaltioissa.\nArtikkelissa käsitellään kapitalisaatiosopimuksen verotusta koskevia kysymyksiä luonnollisen henkilön ja yhteisön tuloverotuksessa. Tarkastelun kohteena on kapitalisaatiosopimuksen maksujen käsittely, sopimuksen tuoton ja tappioiden verokohtelu sekä omaisuudensiirrot kapitalisaatiosopimukseen. Artikkeli on jatkoa Verotus-lehden numerossa 3/2016 julkaistulle artikkelille.\nKTM Marjo Nurmela ja KTT, veroyliasiamies Timo Räbinä:\nVeroprosessissa asioiden käsittely tapahtuu tyypillisesti kirjallisessa menettelyssä ja suulliset käsittelyt ovat harvinaisia. Hallintolainkäyttölaki kuitenkin mahdollistaa suullisen käsittelyn järjestämisen myös veroprosessissa. Artikkelissa tarkastellaan veroprosessin suullisiin käsittelyihin liittyviä kysymyksiä erityisesti aiheesta tehdyn empiirisen tutkimuksen avulla. Artikkelissa esitellään tutkimuksen keskeisiä tuloksia muun muassa siitä, minkälaisissa asioissa verovelvolliset ovat vaatineet suullista käsittelyä järjestettäväksi ja minkälaisissa asioissa hallinto-oikeudet niitä järjestivät.\nAsianajaja Heikki Wahlroos ja asianajaja, KTM Ville Alahuhta:\nLisäkauppahinnan käytännön verokysymykset\nLisäkauppahinta on yrityskaupoissa suosittu instrumentti, johon liittyy useita verokysymyksiä. Tähän nähden lisäkauppahinnan verotusta on käsitelty oikeuskäytännössä ja -kirjallisuudessa melko vähän. Kirjoittajat tarkastelevat artikkelissa lisäkauppahinnan veroaspekteja käytännössä esille nousseiden tulkinnallisuutta tai epävarmuutta sisältävien tilanteiden näkökulmasta. Artikkelissa käsitellään muun muassa ansio- ja pääomatulon välistä rajanvetoa, luovutusvoittoverotuksen kysymyksiä, tulon jaksottamista ja varainsiirtoverotusta.\nErityisasiantuntija Tuomas Ahonen, erityisasiantuntija Elina Pykönen ja ylitarkastaja Johanna Salmikivi:\nArtikkeli käsittelee tappioidenvähentämiseen ja lopullisuuden arviointiin liittyviä tulkintakysymyksiä rajat ylittävissä yritysjärjestelytilanteissa. Aihetta lähestytään sekä teoreettisesta näkökulmasta että fiktiivisen esimerkin avulla. Tappioiden lopullisuutta ja vähennyskelpoisuutta tarkastellaan erityisesti tilanteissa, joissa ulkomainen konserniyhtiö on sulautunut suomalaiseen emoyhtiöönsä. Lisäksi artikkelissa käydään läpi eri valtioiden verolainsäädäntöjen ja kansallisten konserniverojärjestelmien eroista aiheutuvia asiaan liittyviä tulkintakysymyksiä.\nJohtava veroasiantuntija Jari Salokoski:\nKongressin pääteemat olivat riidanratkaisumenettelyt kansainvälisissä tilanteissa ja veron käsite verosopimustilanteissa. Pääaiheiden lisäksi kongressissa käsiteltiin lukuisia muita aiheita, joiden teemat olivat värittyneet vahvasti BEPS –projektiin liittyvillä näkökulmilla. BEPS toimenpiteiden vaikutus nähtiin kansainvälisen verotuksen kehittymisen ja tulevaisuuden kannalta ratkaisevana muutoksena. Seminaareissa ja keskusteluissa haettiin konkreettisia keinoja kaksinkertaiseen verotukseen ja – nollaverotukseen liittyvien ristiriitaisuuksien ratkaisemiseksi.\nEmeritusprofessori Esko Linnakangas ja dosentti Marianne Malmgrén:\nSisällysluettelo vuonna 2016 julkaistuista kirjoituksista


Yhdistelmätorni Ubert Convex CKT2000\nLead time if the product is out of stock (business days):\nEnsimmäisenä maailmassa Ubert on nyt yhdistänyt grillin ja monitoimiuunin yhdeksi torniksi. Ubertin CONVEX® Kombissa yhdistyvät molempien parhaat puolet ja innovatiivinen muotoilu mahdollistaa molempien käytön rintarinnan. CONVEX® -grilli paistaa tuotteesi mehukkaiksi ja rapeiksi. Jatkuva pyörimisliike paistaa tuotteet tasaisemmin. Lopputuloksena on mehevä ja herkullinen valmis tuote. Höyryuunilla saat kypsytettyä laajan valikoiman lisukkeita, jotka täydentävät grillatut tuotteesi täydellisesti. Pyörivä grilli on myös näyttävän näköinen ja kiinnittää asiakkaidesi huomion.\nGrillissä yhdistyvät kolme eri lämmitysjärjestelmää. Infrapuna takaa optimaalisen ruskistuksen, kiertoilma tehokkaan ja tasaisen kypsytyksen sekä höyry mehukkaan ja murean lopputulokseen. Höyryuuniin mahtuu kerralla jopa kahdeksaan tasoon 1/1 GN -astioita.\nCONVEX® Kombissa on automaattinen pesujärjestelmä, jolla uunit ovat helppoja puhdistaa käytön jälkeen. Uunien ovet aukeavat molemmin puolin, joten grillin sekä monitoimiuunin molemminpuolinen käyttö on mahdollista. USB-portin kautta ohjelmiston saat helposti päivitettyä.\n- kapasiteetti (grilli): 40 - 48 broileria\n- kapasiteetti (uuni): 8 johdetta, GN 1/1\n- vesiliitäntä: ¾”\nOlet arvostelemassa:Yhdistelmätorni Ubert Convex CKT2000


Tarjoilija - Vamia\nTarjoilijana työskentelet erilaisissa ravintoloissa, kahviloissa ja pitopalveluissa. Otat vastaan asiakkaita, suosittelet tuotteita ja tarjoilet. Vastaat lisäksi ruokasalin siisteydestä ja asiakkaiden viihtyvyydestä.\nVoit työskennellä esimerkiksi ravintoloissa, kahviloissa, juhlapalvelu- tai matkailuyrityksissä, hotelleissa ja suurtalousalalla. Työtehtäviisi kuuluu asiakaspalvelua ja myyntityötä, ruoan ja juomien tarjoilua sekä laskutusta. Työ on yleensä tiimityötä, ja työrytmi vaihtelee paljon.\nOpinnot koostuvat ammatillisista ja yhteisistä opinnoista. Asiakaspalveluiden osaamisalassa opiskelet majoitus- ja ravitsemispalveluissa toimimista, asiakaspalvelua ja myyntiä, annosruokien ja juomien tarjoilua sekä valintasi mukaan esimerkiksi tilaus- ja juhlatarjoilua sekä juomien myyntiä ja tarjoilua.


Myydään Omakotitalo 4 huonetta - Lempäälä Aimala Saarikontie 46 - Etuovi.com 7719067\nEtusivu > Lempäälä > Aimala > Kohde 7719067\n4-5h+k+sauna/kph+2wc+khh+v+terassi+at+kellari+talo, 147,0 m², 265 000 €\nTARJOUSKAUPPAKOHDE !TERVETULOA ESITTELYYN sunnuntaina 11.12 klo 13Siisti ja viihtyisä omakotitalokiinteistö viihtyisine ja vehreine pihoineen rauhallisella alueella. Kiinteistöllä mm. kahden auton talli iso viihtyisä terassi takapihan puolella. Myynti ja esittelyt:Wille Peltonen / Wipeway Oy Open Market Kiinteistönvälitys yrittäjä,LKV,LVV,KiAT,YAT,julkinen kaupanvahvistajaKaaritie 13 A 13, liiketila 37600 Valkeakoski Puh.(+358) (0)45 657 5412wille.peltonen@openmarket.fiwww.openmarket.fi\n147,0 m², 265 000 €\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Saarikontie 46, Aimala, Lempäälä (http://www.etuovi.com/kohde/7719067).\nFI:7719067, AI:643068, CT:2016-11-10T15:31:39.566+02:00, MT:2016-12-04T00:32:03.906+02:00, PT:2016-11-10T15:31:39.556+02:00, OI:1027, DISI:351, CIC:TA50515


Suksiboksi G3 Arjes 480 | bauhaus.fi\nSuksiboksi on kätevä kuorman kuljettamiseen, silloin kun auton tavaratila yksinään ei riitä. Se vapauttaa tilaa matkustamosta, jolloin matkustajilla on väljempää ja mukavampaa tehdä matkaa. G3 Arjes 480 suksiboxin tilavuus on 390 l, joten sinne mahtuu näp...\nSuksiboksi on kätevä kuorman kuljettamiseen, silloin kun auton tavaratila yksinään ei riitä. Se vapauttaa tilaa matkustamosta, jolloin matkustajilla on väljempää ja mukavampaa tehdä matkaa. G3 Arjes 480 suksiboxin tilavuus on 390 l, joten sinne mahtuu näppärästi esimerkiksi sukset sekä muuta matkatavaraa.\nTämä metallinmusta suksiboksi on tyylikäs ja kestävä valinta autoosi. Suksiboksissa on pinnoite UV-säteilyä vastaan, joten sen väritys pysyy haalistumattomana vuosia. G3 Arjes 480 suksiboksi kiinnitetään yksinkertaisella ja nopealla U-kiinnitysmekanismilla kattotelineisiin.\nKapasiteetti: 390 L\nLukko: 2 kpl, keskitetty


Esprit - Meleerattu paita 100 % puuvillaa - netistä Online Shopista\nMeleerattu paita 100 % puuvillaa\nTäydellinen vaate kesään: tämä rento ja 100 % pellavasta valmistettu paita vakuuttaa väljällä leikkauksella sekä meleeratulla kohopinnalla.\nLaskeutuva, käytössä miellyttävä kangas 100% pellavaa\nMeleerattu ja hieman nyppyinen kohopinta\nLaatu ei tyydyt\nIhana paita. Oli sopivan kokoinen. Vastaavan kokoinen valkoinen oli oikeasti isompi kuin tämä ja jouduin sen palauttamaan.\nLaatu hyvä mutta s-kokoinen valkoinen oli ainakin yhtä kokoa suurempi kuin vastaava ruskea, jonka tilasin.


kesäkuu 2012 – Tervakosken Urheiluautoilijat ry.\nJarno ja Sami testailemassa 1000 Lakes Rallia varten….\nLähetetty 28.6.2012 by H.Lehto\nLentävä?? reportterimme Pasi kuuli tutun luontoäänen Saukkolan ek:lta. Jarno Kääpä on hankkinut Skodan tilalle Toyota Starletin ja nyt sitten sitä hieman testasi kartturinsa Sami Paavilaisen kanssa ennen 1000 Lakes Rallyä. ”Hieman” erilainen on etuvetoisen jälkeen, tuumi Jarno. 🙂\nKoskivirta ja Ruotanen Iso-Syötteellä\nLähetetty 23.6.2012 by H.Lehto\nMonivuotinen haave oli Koskivirran ja Ruotasen päissä kytenyt ja nyt sitten hetken päähänpistosta se tulikin toteutettua tuo osallistuminen Juhannusaaton Iso-Syötteen Rallisprinttiin. Tuloksellisesti kilpailusta ei paljon kerrottavaa jäänyt, tosin molemmilta kierroksilta ajat kuitenkin. Nuukuus kenties äijiä vaivasi, koska siviilirenkailla piti mäkeä lähteä kiipeämään. Sen verran kivaa touhua tuo mäkiajo kuitenkin oli, että ensi vuonna se kaiketi uusitaan, tosin oikein asfalttirallikilpailuun tarkoitetuilla renkailla\njotta kehtaisi tulostaulullakin kilpailun jälkeen käydä, tuumivat Pasi ja Erkki.\nItkonen Racingin kuulumisia…\nLähetetty 17.6.2012 by H.Lehto\nPOP Pankki SM-Ralli\nKesäkauden ensimmäinen sm ralli ajettiin 8 – 9.6.2012 Lapualla. Kilpailuun osallistui SM3 luokkaan 10 kilpailijaparia ja kaksivetoisten yleiskilpailussa osallistujia oli yhteensä 22. Perjantaina oli vuorossa nuotitus ja kerrankin ennakkotutustumisaikataulu oli tehty väljäksi, kun nuotitettavia erikoiskokeita oli vain kolme kappaletta. Erikoiskoekilometrejä oli kuitenkin kohtuullisesti 83 km, koska erikoiskoe 1 ajettiin kahteen kertaan. Emme valitettavasti ehtineet ajaa lisää testiä Ovisepät rallin jälkeen työkiireiden takia.\nNuotitus sujui ihan mukavasti ja saimme tehtyä mielestämme ihan hyvän nuotin erikoiskokeille. Kilpailun reitti oli yhtä muutosta lukuun ottamatta ihan sama kuin viime vuonnakin. Osallistuimme kilpailuun silloinkin, mutta kilpailu jäi lyhyeksi, koska auton yksi anturi hajosi silloin ja aiheutti virheellisen hälytyksen. Tämä oli silloin ensimmäinen kilpailu citikalla.\nKuva: Itkonen Racing\nHuoltoryhmämme vakiojäsenien päämekaanikko Jarkko Lindgrenin ja Mika Itkosen lisäksi tähän kilpailuun osallistuivat Harri Ruokonen ja Mikko Laakso. Tänä vuonna huoltoparkki oli sijoitettu aivan Lapuan keskustaan ja päivän aikana siellä kävikin paljon yleisöä.\nErikoiskoe 1 oli kilpailun pisin, pituudeltaan 23,31 km. Tämä erikoiskoe koostui kaikista mahdollisista tietyypeistä. Ek:n alkuosassa oli n. 5 km todella nopeaa asfalttitietä, oli isoa ja pienempää tietä mutta kaikki osuudet olivat todella nopeita. Saimme todella usein ajaa niin paljon kuin auto kulkee eli n. 180km/h. Erikoiskokeen asfaltti osuus sujui hyvin mutta alkupään soraosuus tuli jostain syystä varovasti. Ek:n loppuosuus sujui huomattavasti paremmin ja saimme ajorytmistä kiinni. Sijoituksemme SM3 luokassa oli 7. ja kaksivetoiset yleiskilpailussa 14. Eroa luokan pohja-aikaa tuli 42,8 s (ero kärkeen 1,8 s/km). Erikoiskokeen jälkeen oli vuorossa ensimmäinen huoltotauko. Huoltotauolla päätimme säätää etuiskunvaimentimia hieman löysemmäksi, että saisin paremman tuntuman autoon.\nErikoiskoe 2 oli pituudeltaan 22,70 km. Tämä ek oli enemmän perinteisen pohjanmaan tietä, pitkiä suoria ja niiden päässä tiukka kurvi. Ajorytmin ja optimaalisten jarrutuspaikkojen löytyminen on todella tärkeitä tällaisella erikoiskokeella hyvän ajan saavuttamiseksi. Ek lähti osaltamme huomattavasti paremmin käytiin, kuin edellinen erikoiskoe. Totesimme alustan muutoksen menneen oikeaan suuntaan ja rohkeutta ajamiseen alkoi löytyä koko ajan enemmän. Loppuosuudella kuitenkin alkoi tuntua, ettei auto jaksa kulkea kunnolla. Ajoimme erikoiskokeen maaliin ja aivan lopussa näyttöön syttyi jännitteen varoitusteksti. Ajoimme siitä ek3 lähtöpaikalle ja aloimme tutkia mistä varoitus johtui. Vika löytyi konehuoneesta varsin nopeasti, laturin hihna oli aivan riekaleina ja tämän takia auto ei ladannut. Ilmeisesti kivi oli hypännyt jostakin konehuoneeseen ja hajottanut hihnan. Jouduimme täyttämään keskeytysilmoituksen, koska autossa on sähköinen ohjaustehostin mikä kuluttaa virtaa paljon. Lisäksi autossa on suorasytytys, niin akun jännite on suoraan verrannollinen kuinka paljon auto kiertää/ kulkee. Ek3 olisi ollut pituudeltaan 14 km, niin emme olisi selvinneet sitä läpi. Harmillisesti ek2 jälkeen ei ollut huoltoa, koska huollossa vian korjaaminen olisi vienyt vain muutaman minuutin. Sijoituksemme ek2 oli luokassamme 7. ja kaksivetoisten yleiskilpailussa 13. Eroa luokan pohja-aikaan tuli 38,5 s (ero kärkeen 1,7s/ km).\nJouduimme harmillisesti keskeyttämään, kun ajo alkoi kulkea paremmin. Tämä ikävä kyllä kuuluu lajin luonteeseen, vaikka keskeyttämishetkellä pettymys onkin kova. Katseet täytyy kuitenkin suunnata eteenpäin seuraavaan kilpailuun, joka on 13-14.7 Kouvolassa ajettava SM O.K.Auto-ralli. Vielä tässä vaiheessa on epävarmaa, kummalla autolla osallistumme kilpailuun. Jos saamme kasattua tarvittavan paketin, että pystymme osallistumaan Suomen MM-ralliin Neste Oil Ralliin, niin todennäköisesti ajamme Kouvolan kisan silloin tiimin toisella kilpa-autolla Toyota Corollalla. Kouvolan kisan ja Neste Oil rallin välissä ei ole kuin 2,5 viikkoa väliä niin jos Kouvolan kisassa sattuu tapahtumaan jotakin ennalta arvaamatonta (jokin iso tekninen vika tai ulosajo) niin korjausaikaa on todella vähän. Neste Oil ralliin osallistuminen vaatii niin isoa taloudellista panostusta/ työmäärää, ettei sitä halua vaarantaa.\nPetri Itkonen/ Itkonen Racing\nNuutajärven Lasi-Ralli 16.6.2012\nLähetetty 16.6.2012 by H.Lehto\nKaksi paria oli TerUA:sta mukana, heistä valitettavasti pari Janne Lindberg-Harri Ruokonen joutui keskeyttämään konerikkoon jo ensimmäisen EK:n jälkeen.\nToinen parimme Ilkka Koskela-Jussi Kosonen Ford Eacort 1300GT:llään olivat luokkansa neljänsiä maalissa.


6 VARIAATIOTA PUNNERRUKSESTA - Mass\n6 VARIAATIOTA PUNNERRUKSESTA\nPunnerrukset ovat olennainen osa jokaista rintatreeniä, kotitreeniä tai kehon omaa painoa käyttävää treeniohjelmaa. Kotona treenatessa on hyvä kiinnittää huomiota vaihtuvuuteen ja korkeaan intensiteettiin.\nTässä artikkelissa käymme läpi 6 variaatiota punnerruksesta, jotta kotitreenistä saatava hyöty saadaan maksimoitua!\n#1 PERUS PUNNERRUS\nPerus punnerrus on hyvä keino lämmitellä ennen varsinaisen treenin aloittamista.\nAloita liike asettumalla punnerruasentoon, kädet olkapäänlevyisessä asennossa kämmenet lattiaan päin.\nKoska kyseessä on oman kehon painolla tehtävä alkulämmittely, on toistojen määrällä väliä.\nSuositellut toistot: 12-20 toistoa, 3-4 sarjaa\n#2 PUNNERRUS LEVEÄLLÄ OTTEELLA\nAloita liike asettumalla punnerrusasentoon, kuitenkin niin, että kätesi ovat leveämmässä asennossa kuin perus punnerrusta tehtäessä.\nSuositellut toistot: 8-12 toistoa, 3-4 sarjaa\n#3 PUNNERRUS JA TAPUTUS\nPunnerrus ja taputus työstää räjähtävää voimaa ja lihaskestävyyttä. Aloita liike asettumalla perus punnerrusasentoon. Työntäessäsi itseäsi pois lattiasta, taputa kädet nopeasti yhteen ja palaa sitten takaisin perusasentoon.\nTämä liike vaatii räjähtävää voimaa, keskittymistä ja nopeutta.\n#4 PUNNERRUS KAPEALLA OTTEELLA\nAloita liike asettumalla punnerrusasentoon, kuitenkin niin, että kätesi ovat kapeammassa asennossa kuin perus punnerrusta tehtäessä. Varo, etteivät kyynärpäät ulkone liikaa liikettä tehtäessä, jotta vältyt vammoilta.\n#5 KALLISTETTU PUNNERRUS\nAloita liike asettumalla perus punnerrusasentoon niin, että kätesi ovat lattiasta kohotetulla alustalla.\n#6 TAIVUTETTU PUNNERRUS\nKuten kallistetussa punnerruksessa, tarvitset lattiasta kohotetun alustan, kuitenkin niin, että jalkasi ovat kohotetulla alustalla liikkeen ajan.\nValitse yksi näistä kuudesta liikkeestä loppuliikkeeksesi.\nTee niin monta toistoa kuin jaksat, lepää 30 sekunnin ajan ja tee jälleen niin monta toistoa kuin jaksat. Suositus on 3-4 sarjaa.\nToinen vaihtoehto loppuliikkeeseen on se, että teet toistot jokaisesta ylläolevasta liikkeestä leväten 30 sekunnin ajan jokaisen sarjan välillä.


Overall Rating : 4.28 / 5 (50 Arvostelut)\nIhana tuote! Raikas tuoksu, kuorii hyvin.\nOli tylsä saada puhdistustuote taas kerran, mutta tämä yllätti positiivisesti toimivuudellaan ja ei kuivata!\nIhan sika magee syväpuhdistava missä on samalla rakeinen kuorinta . Iho on muuttunut tuon käytön jälkeen aivan kirkkaaksi ja puhtaaksi Suosittelen tuotteen kokeilua !\nTällä geelikuorinnalla pystyy kuorimaan ja samalla pesee hyvin meikitkin nassusta siinä samalla.Rakeet ovat miellyttäviä iholla ja niitä on juuri sopivasti eikä liian vähän.Riittoisa tuote.\n31.1.2020 mukaan Mimo\nTään annoin kummitytölleni joka 18v sopii nuorelle hieman epäpuhtaalke iholle mutta ei vanhenevaan ja herkkään ihoon\nItselleni menee enemmän kuorintana, sillä herkempi iho ei kestä jatkuvaa puhdistusta tämmöisellä tuotteella. Mutta pidin kyllä ja meikitkin tällä lähti, kun kokeilin!\nVaikuttaa hyvältä tuotteelta, kasvot tuntuivat käytön jälkeen pehmeältä ja sileältä.\nTykkään tuotteesta kovasti. Puhdistaa ihon todella hyvin.\ntykkäsin kovasti. jättää ihon ihanan tuntuiseksi.\nIhana ja helppo tuote käyttää. Haluan pitää ihoni kauniina mutta en jaksa käyttää monia eri tuotteita. Helppo puhdistus ja kuorinta ilman kuivumista ja kevyt kosteutus lopuksi on minulle riittävä.\n19.12.2019 mukaan PäiviK


Täsmäsää Utriinniemi, Rautjärvi - Foreca.fi\nTäsmätutka ja salamatUtriinniemiKoko maaHelsinkiTurkuTampereKouvolaJoensuuJyväskyläPoriVaasaKokkolaKajaaniKuopioOuluRovaniemiSodankylä\nMaailman sää> Eurooppa >Suomi >\tUtriinniemi\nSää Utriinniemi, Rautjärvi\nPäivitetty 30.11. 11.54\nLumisadetta. Kuluvan päivän ylin lämpötila on -7 astetta ja alin -8 astetta. Vuorokauden sademäärä on yhteensä 13,4 mm.\nPilvistä, aamulla heikkoa lumisadetta, yöllä melkein selkeää. Huomisen päivän ylin lämpötila on -7 astetta ja alin -10 astetta. Vuorokauden sademäärä on yhteensä 1,3 mm.


A380 lentoon jo nyt? - Yleinen ilmailukeskustelu - FlightForum.fi\nAnetissä ounaillaan A380:n yrittävän piipahtaa salalennolle torstaina tai perjantaina... Kieroa..\nTaitavat taas tehdä tuosta virallisesta ensilennosta ison mediatapahtuman ja sitä ennen suorittaa tämän "salalennon". Olihan noita roll outtejakin periaatteessa useampia.\nPitäähän Airbussin testata että lentääkö tuo möhkäle todella ennen kuin sen antavat lehdistön edessä lentää\nSaas nähdä koska on ensimmäinen kuva ensimmäisestä noususta netissä.\nUskon, että melkein heti on ekat kuvat netissä levityksessä kun kone nousee ilmaan. Kuulema on ollut jo muutaman päivän ajan valokuvaajia päivystämässä tehtaan ulkopuolella lentoonlähtöä.\nLisää spekulaatiota A380:n koelento-ohjelmasta ja esiintymisestä Le Bourgetissa:\nTotta mooses sitä kokeillaan ensin "salaa". Ei ole varmasti yhdenkään uuden koneen ensilentoa tehty niin, että kutsutaan tiedotusvälineet paikalle (ei ATOL:inkaan ).\nToivottavasti ensilento tapahtuu kuitenkin vasta viikolla 16\nNimim. Koko viikko Airbussilla Toulousessa...\nEnsilento näyttää viivästyvän hieman. Handelsblattin tietojen mukaan kone luovutetaan ohjaajille lentokokeita varten tällä viikolla.\nSe ei kuitenkaan vielä tarkoita ensilentoa. Sitä ennen ovat vuorossa järjestelmäkokeet, kiihdytys- ja jarrutuskokeet, jotka kestävät ainakin kaksi viikkoa. "Kun koneen myyntiaika on 35 vuotta, ei ole kriittistä onko ensilento 10., 15. tai 23. päivä", sanoo Airbus.\nAikaisemmin puhuttiin ensilennosta huhtikuun alussa.\nAsiantuntijat puhuvat murheista laskutelineiden lujuuden kanssa. Tässä ollaan tekniikan rajoilla 560-tonnisen koneen kanssa, sanotaan. Airbusin mukaan mitään erityisiä odottamattomia murheita ei ole ilmennyt.\nViime heinäkuussa Farnboroughin ilmailunäyttelyssä Airbus kertoi, että A380:n ensilento suoritetaan tämän vuoden ensimmäisellä neljänneksellä muutama viikko tammikuun puolivälissä järjestettävän (joka siis toteutui tuossa aikataulussa) koneen rollout-tilaisuuden jälkeen. Eli myöhässä on.\nEihän sillä tietenkään ole juurikaan vaikutusta, jos katsotaan koneen 35 vuoden myyntiaikaa, mutta vaikuttaa todennäköisesti (riippuen tietenkin siitä kuinka paljon alkuperäisessä aikataulussa oli pelivaraa) siihen saako Singapore Airlines ensimmäisen koneensa liikenteeseen suunnitelmien mukaisesti ensi vuoden maaliskuussa.\nOiskohan niiden pitänyt konsultoida\nAntonov Design Bureaun kanssa?\nJep, "Pistetään nyt pari(kymmentä) ylimääräistä renngasparia varmuudeksi"... :-X\n"Kun loppuu tietämys lisätään rautaa"\nTaitaa muuten olla Lemminkäinen täynnä, kun tuo ensimmäisen kerran pölähtää Suomeen\nEipä taida aivan heti pölähtää ja silloinkin, niin ettei kukaan meistä tiedä siitä.\nKohta se lentää jo oikeasti. Tässä rullailee ekaa kertaa omin voimin. http://membres.lycos.fr/airbus/A380%20premier%20roulage%209avril2005.htm\nJos joku osaa ranskaa niin voisko laittaa pähkinänkuoressa mitä tässä sanotaan: http://www.aeroweb-fr.net/actualites/04-2005,airbus-a380-premier-roulage-essais.php\nLisää rullauskuvia (ja esittelytilaisuudestakin): http://www.aeroweb-fr.net/photos-airbus-a380/\nOn se persoonallisen näkönen kone ei voi muuta sanoa .Taitaa EFHK olla ainoa paikka suomessa missä A380 voi käydä.kävis joskus EFPO:lakin sitten .Vaatii muuten varmaan aika paljon noputta tämä möhkäle nousussa varmaan ainakin 165kts ja laskuun jotain 190kts\nVaatii muuten varmaan aika paljon noputta tämä möhkäle nousussa varmaan ainakin 165kts ja laskuun jotain 190kts\nNo ei ainakaan tuommoisia lukemia ja vielä vähemmän noin päin. Enpä usko, että ne eroavat juuri ollenkaan muiden maailman suurien koneiden nopeuksista. Vaikka kone on iso, niin paljon on myös siipipinta-alaa.\nNiin onhan siinä vielä voimakkaat moottoritkin kuulemma.Mutta kyllä se nyt ainakin selaset 160kts laskuun vaatii ???paitsi onhan siinä aika paljon lappujakin kyllä\nNo turha tuommoista on arvailla, varsinkin kun sinulla näyttää olevan vähän fysiikkahommat hukassa ainakin lentokoneiden osalta. Sen näkee sitten. Mitä väliä sillä edes on nouseeko se 140:stä solmusta vai 160:stä? En silti usko, että luvut ovat erityisen suuret. Onhan pienillä suihkukoneillakin kutakuinkin samat lukemat kuin esimerkiksi MD11 tai B747:lla. Ja laipat ovat laippoja, eivät lappuja.\nAirbussihan on sanonut että A380:lla on kutakuinkin samat suoritusarvot kuin B744:llä baanan käytön ja nopeuksien suhteen ja se on aika helppo uskoa kun katsoo kuinka massiivinen siipi siinä on. Tuskin tarvii erikoisen suuria nopeuksia taikka mitään 6km megabaanaa. Ja B744 MTOWillakin nousee jossain 170kt tietämillä...eikä nuo lähestymisnopeudetkaan ole kohtuullisilla painoilla kun jotain 130-140kt luokkaa. Ja itseasiassa MD11 todennäköisesti tarvii isompia nopeuksia kuin A380, sehän ei ole mitenkään erikoista että olisi 150-160kt lähestymisnopeus MD11:lla.\nTämä toki on täysin spekulaatiota, mutta eiköhän nähdä lentotestien jälkeen.\nBtw, miten ne nopeudet liittyy siihen pystyykö se nousemaan esimerkiksi nummelasta. Eiköhän se kiihtyvyys ole tärkeämpää (ts. kiitotien pituus jolla saavutetaan riittävä nopeus)\nJa vielä etusivui.\nOlisi aika metkaa jos tommonen järkäle tuohon metsän taakse ilmestyisi Muistaisin lukeneeni jostain että A380 vaatii vähän alle 3km kiitoradan.\nEnsilento lähestyy...koelentotiimistä on CV:t jne Airbusin sivuilla.\nJa ensilentotiimissä mukana mm. Fernando Alonso


Älypeli koiralle | wuffeli\nMuiden virikkeiden ohella lemmikit kaipaavat myös älyllisiä haasteita ja Trixien strategiapeli Mini Mover todella tarjoaa sellaisia. Laudalla on yhteensä neljä erilaista elementtiä - pitää liu'uttaa, vetää narusta, kääntää vivustaâ€¦ Ja kaikista niistä voi löytää maukkaan palkinnon! Pienellä pelilaudalla on luukkujen alle jääviä koloja nameille, nosteltavia nappuloita, namitarjottimen avaava vipu sekä naru, josta vetämällä kuonon eteen tarjoutuu kokonainen jono makupaloja!\nPelilaudan pohjassa on kumitassut, jotka estävät sitä liukumasta karkuun. Materiaali: Muovi Laudan koko: 25 x 20 cm


Sarjanumeron syömää... - Page 6 - EuroBillTracker\nPost by Peki65 » Sun Apr 20, 2014 12:05 pm\nLieneekö tämä harvinaisempi yhdistelmä\nR003D3 / P\nJa olenko ymmärtänyt oikein, että tätä olisi kirjattu hieman yli 17 500 kappaletta tähän systeemiin\nSain tämän yksityisviestin\nhi and sorry to bother you\nyou enter today this note\nis the correct 5e P/R combo? do you still have the note?\noma lontoon murteen tuntemus ei riitä vastaamaan kysyjälle\nPost by emppu » Sun Apr 20, 2014 2:08 pm\nPeki65 wrote: Lieneekö tämä harvinaisempi yhdistelmä\nNo jos sulla on toi lappu tallessa ja se jokseenkin hyväkuntoinen niin voit siitä 50€:a hyvinkin tolta hepulta pyytää, jos on hyväkuntoinen niin enemmänkin.\nLaitat kääntäjän kautta sille vastauksen, kyllä noi sen ymmärtää, vaikkei pilkulleen oikein olisikaan.\nPost by Aatos99 » Sun Apr 20, 2014 2:12 pm\nKyseinen käyttäjä on käsittääkseni kiinnostunut vain vaihtamaan harvinaisia seteleitä nimellisarvoltaan samanarvoisiin rahoihin. Minäkin olen saanut häneltä monta viestiä, mutta en ole ruvennut säästämään kyseisiä seteleitä, joista hän on ollut kiinnostunut.\nPost by Peki65 » Sun Apr 20, 2014 2:29 pm\nKatselin itse tässä välillä Oulun Numismaatikkojen huutokaupan hintoja. Siellä oli myyty kuntoisuusluokkaa 4 oleva seteli 100 eurolla.\nOmani laitoin sivuun ja jätän jemmaan\nVarsinkin jos tuo kyselyn tehnyt heppu vain vaihtaisi sen toiseen vitoseen.\nJos tulee pikkurahan tarvetta laitan sen sitten myyntiin huutonettiin tai jonnekin muualle.\nPost by aplfi » Mon Apr 21, 2014 10:14 am\nEi muuten Aatos pidä paikkaansa. Myin hänelle bränikän F/P-vitosen satasella. Hän maksoi etukäteen pankkiin (mukaan lukien postikulut) ja lähetin sitten setelin kirjatussa kirjeessä Kreikkaan. Vaihdoin myös pari ryppyistä F/P:tä nimellisarvollakin. Voin kyllä suositella, rehellisen tuntuinen kaveri ja maksaa kyllä jos tavara on häntä kiinnostavaa.\nPost by aplfi » Mon Apr 21, 2014 10:16 am\nPeki65 wrote: Kiitos vastauksista\nVarmaan vaihtaisi päittäin jos suostut vaihtamaan mutta maksaakin varmasti jos teet hänelle tarjouksen.\nPost by LeBaron » Tue Sep 02, 2014 3:08 am\nVinkatkaapas jos löydätte uudelleen, voisin lunastaa omaan kokoelmaan.\nPost by kirjasalla » Tue Sep 02, 2014 6:42 pm\nOhhoh, sain juuri käsiini :sen, jonka sarjanumeron alku on E000. Aika lysti. Osaako joku sanoa tästä enemmän, tai enemmänkin niin, että onko tästä jotain sanottavaa? G-sarjaa.\nPost by Petri6 » Fri Sep 19, 2014 4:07 pm\nSain sitten näköjään aika harvinaisen setelin: 20e J035C3/S405... Draghi näyttäisi olevan vain noin 10 000 seteliä systeemissä tuolla kombinaatiolla. Arvo olisi kiva tietää, suht sileä seteli, mutta kuitenkin näkee heti, että kierrosta poimittu.\nPost by brewerhki » Tue Nov 11, 2014 1:13 pm\nSain tänään pankista pari nippua vitosia. Pääosin oli hyvin erilaista seteliä, mutta joukossa oli 3 seteliä peräkkäisillä sarjanumeroilla. Juuh tuo viimeinen numerohan on tarkistusnumero, jonka huomasin jo aikaa sitten. Mutta ei muistaakseni ole "tuhatluku" vaihtunut aikaisemmin. Eli eka sarjanumero UD*****2998*, sit UD*****2999* ja odotin että kolmas olisi ollut UD*****3000*, vaan eipäs ollutkaan kun UD*****2000*. Lyhyt koodi kaikissa noissa oli sama. Ilmeisesti siis noita ei paineta täysin numerojärjestyksessä, koska tuskin muuten sattumalta olisi eksynyt peräkkäisiksi seteleiksi, vaan nämä tosiaan on painettu peräkkäin?\nPost by Aatos99 » Sat Jul 25, 2015 10:52 pm\nbrewerhki wrote: Sain tänään pankista pari nippua vitosia. Pääosin oli hyvin erilaista seteliä, mutta joukossa oli 3 seteliä peräkkäisillä sarjanumeroilla. Juuh tuo viimeinen numerohan on tarkistusnumero, jonka huomasin jo aikaa sitten. Mutta ei muistaakseni ole "tuhatluku" vaihtunut aikaisemmin. Eli eka sarjanumero UD*****2998*, sit UD*****2999* ja odotin että kolmas olisi ollut UD*****3000*, vaan eipäs ollutkaan kun UD*****2000*. Lyhyt koodi kaikissa noissa oli sama. Ilmeisesti siis noita ei paineta täysin numerojärjestyksessä, koska tuskin muuten sattumalta olisi eksynyt peräkkäisiksi seteleiksi, vaan nämä tosiaan on painettu peräkkäin?\nNäin vanhaan keskusteluun palaten, itsekin olen törmännyt joskus samaan. Peräkkäin painetut setelit eivät siis tosiaan mene ihan perätysten sarjanumeroiden perusteella (tai ainahan niissä on se 9 numeroa välissä), mutta tuo "hyppiminen takaisin/alaspäin" sarjanumerossa on hassua. Siinä on jokin oma logiikkansa, joka ei helposti aukene meille tavallisille rahankuluttajille.\nMutta miksi etsin tän topicin käsiini, oli se, että sain tänään setelin aika hauskalla sarjanumerolla: UAXYXXYXYZXF. Eli setelin alussa sama kolmen numeron sarja toistuu kaksi kertaa. En muista tällaista ainakaan vähään aikaan näpeissäni pyöritelleeni.\nPost by Jari V » Sun Jul 26, 2015 1:51 pm\nLaitappa talteen jos on sileä, voi joskus olla numismaattista keräilyarvoa.\nPost by avij » Sun Jul 26, 2015 6:55 pm\nTomaatit sylkevät nyt painotuoretta G/G 20e lappua. Vaihtui painolaatta aika jännästi:\nGxxxxxxxx909 - G008C1\nGxxxxxxxx918 - G009C1\nGxxxxxxxx927 - G008C1\nGxxxxxxxx936 - G009C1\nPost by Juristi M » Mon Jul 27, 2015 9:25 am\navij wrote: Tomaatit sylkevät nyt painotuoretta G/G 20e lappua. Vaihtui painolaatta aika jännästi:\nSiinä on sarjanumerointiin mennyt mielenkiintoisesti eri painolaatoilla tuotettuja painoarkkeja perätysten samaan pinoon. Samanlaista on löytynyt Bundesdruckerein tuotannosta. Syytä tuollaiseen voi vain arvailla. Mutta keräilijät saattavat olla kiinnostuneita tuollaisista sarjoista (edellyttäen, että setelit säilyvät painotuoreina).\nPost by Aatos99 » Wed Jul 29, 2015 5:52 pm\nIkävä kyllä kyseinen seteli on vain normaalikuntoinen/vähän rypistynyt, joten sitä ei varmaan kannata pistää kokoelmaan. Vielä se on kuitenkin tallessa, ja laitan sen liikkeelle vähän kauempana kirjauspaikasta.


Veikkausliiga: SJK - Haka - Pitkavetovihjeet.com\nVeikkausliiga: SJK – Haka\nTänään Seinäjoella jatkuu Veikkausliigan ylemmän jatkosarjan, sarjasta putoajien ja mitalien ratkaiseminen, kun SJK saa vieraakseen Valkeakosken Hakan. Otteluun lähdetään mielenkiintoisista asetelmista, joissa kotijoukkue taistelee ylemmän loppusarjan paikasta ja toisaalta myös mitaleista, kun taas vierasjoukkueen panoksena on sarjapaikan säilyttäminen ja piste-eron lisääminen karsijan paikalla viihtyvään IFK Mariehaminaan. Ottelun pelipaikkana toimii OmaSP Stadion ja pallo asetellaan keskipisteeseen klo 18.30\nKotijoukkue SJK tuo tässä ottelussa kentälle selkeästi laadukkaamman joukkueen, joka myös näyttää vuosien taaperruksen jälkeen löytäneen jonkinlaisen pelitavan ja pelillisen identiteetin. Tämä onkin tuottanut tulosta ja Jani Honkavaaran miehistö taistelee tällä hetkellä rehellisesti mitaleista ja europaikasta. Oikeastaan tämän ottelun voitolla joukkue nousisi sarjan kolmanneksi. SJK on myös erittäin hyvässä iskussa, nimittäin takana on neljän tappiottoman ottelun putki, jossa vastassa on ollut esimerkiksi HJK ja Honka.\nSJK lähteekin tähän otteluun ansaitusti suurena suosikkina, sillä kotijoukkue starttaa otteluun loistavista asetelmista. Käytännössä Honkavaaran käytöstä puuttuu ainoastaan Murilo, jonka korttitili on täynnä. Daniel Håkans puolestaan on karanteeninsa kärsinyt ja uudet tulokkaat Brandon Wilson ja Rafal Wolsztynski ovat jo Honkavaaran käytettävissä. Näistä jälkimmäinen tosin aloittanee penkiltä, sillä puolalainen ilmestyi Seinäjoelle hivenen keskenkuntoisena, mutta raporttien mukaan mies on kuntoutunut loistavaa vauhtia kohti täyttä pelivirettä.\nHaka on ollut pirteämpi, mutta kaikkeen sekään ei riitä\nHaka on tosiaankin parantanut omaa pelaamistaan heinäkuun alun tekemisestä valtavasti. Joukkueen prässipelaaminen on parempaa ja koko joukkueen pelaaminen on muutenkin aktiivisempaa. Joukkue on myös vaihtanut vähän pelisysteemiään ja se on johtanut selkeästi parempaan suorittamiseen. Lahtea vastaan loistavan pelin pelannut valkeakoskelaiset pelasivat ihan laadukkaan ottelun myös AC Oulua vastaan, mutta se ei riittänyt yhtään mihinkään ja oululaiset nappasivat pelistä täyden pistepotin uusien vahvistuksiensa vauhdittamana. Tästä ottelusta joukkueelta puuttui myös Maximus Tainio, jonka pelikielto on kärsitty ja mies on valmentajaisänsä käytettävissä tässä ottelussa.\nHakan lähtökohdat otteluun ovat aika mielenkiintoiset. Tainio vahvistaa jälleen keskikenttää, mutta toisaalta hyökkäykseen vaihtoehtoja tarjonnut Salomo Ojala on edelleen poissa ja myös Ishmael Yartey, sekä Andrija Bosnjak ovat poppariosastolla loukkaantumisien vuoksi. Pientä helpotusta tuo kuitenkin se, että kesän siirtoikkunassa hankittu Donaldo Acka on valmentajan käytettävissä. Haka lähtee otteluun suurella todenäköisyydellä jälleen 4-3-3 muotoon piirretyllä miehityksellä, joka mahdollistaa paremmin myös ylhäältä prässäämisen.\nHaka on tällä hetkellä hyvää jalkapalloa pelaava joukkue, mutta suuri kysymys on riittääkö joukkueen taso, kun vastaan tulee sarjan kärkipäässä oleva SJK. Tähän kysymykseen todennäköisin vastaus on ei. Tästä syystä mekään emme anna valkeakoskelaisille kovin suurta mahdollisuutta saada Seinäjoelta hippaakaan ja lapulle isketään kotivoitto. Perustelutkin ovat selkeät. SJK on laadukkaampi joukkue, joka ei anna pelitavallista etua vieraille.


Aurora - Hotellit | Hae ja vertaile loistavia tarjouksia trivagossa\nHotellit – Aurora, Amerikan Yhdysvallat\nLöydä kaikki hotellit lähellä kohdetta Aurora\nLöydä halvin hotelli kohteesta Aurora!\n432 Main Street Super Convenienttarjousta alkaen 683 €\nHotelli 432 Main Street Super Convenient Aurora\nKävelyetäisyydellä kaikesta, mitä tehdä tässä idyllisessä kylässä, tässä guesthousessa on kaikki kodin mukavuudet: iso, varjoisa kuisti - ihanteellinen rentoutumiseen ja viihdyttäväksi - 5 tilavaa makuuhuonetta, 3 täyttä kylpyhuonetta, ruokailuhuone, olohuone, aamiaishalli, off street parking, wifi, kaapeli ja AC. Hyvin varustettu keittiö, jossa on kaikki mitä tarvitset, kuten kahvia, teetä ja välipaloja. Järvi on kadun toisella puolella ja nopea pääsy kyläpuistoon ja telakkaan. Inns of Auroran huoneet ovat kadun toisella puolella ja lähellä ruokaa Fargossa, Aurora Innissa tai muutaman minuutin päässä Doriesista. Ostokset Aurora Arts & Design Centerissä, Jane Morganin pikku talo, Bet Farm ja Vintage Lighting. lisää\nBeautiful Rural Family Friendly Escape - Sleeps 8tarjousta alkaen 172 €\nHotelli Beautiful Rural Family Friendly Escape - Sleeps 8 Aurora\nMoriah Hills istuu suojissa liikkuvan viljelysmaata, minuutin päässä I5, Aurora lentokentältä ja portti Villamettelaakso, jossa kaikki mukavuudet mitä haluaisi lomapaikka. Suuri kannella nauttia paimen näköala, ja mukavasti sisustettu rentoutua jälkeen hauskoista päivän tutustuen. Voit valita pitkän vaelluksen ylös Multnomah Falls, viinin maistelua tahansa Villamettelaakso viinitilojen joista jotkut tarjoavat maailmanlaajuisesti palkittuja viinejä tai vietetyn Downtown Portland jokin meidän ruokapaikat, jotka sisältävät ainutlaatuista ruokaa koriin palot (2015 Portland nimettiin yhdeksi top 10 kaupunkia Yhdysvalloissa elintarvikealan Washington Post). Voit ajaa hieman pidemmälle länteen ja nauttia luonnonkaunis Oregon rantoja. Aja itään tutkimaan Columbia River Gorge, tai pään jopa Mt. Hood eri vuodenaikojen toimintaa. lisää\nBeautiful 2 Bedroom Luxury Loft In The Heart Of Auroratarjousta alkaen 128 €\nHotelli Beautiful 2 Bedroom Luxury Loft In The Heart Of Aurora Aurora\nHUOM, tämä ei ole osallisena pad. Johtuen epämiellyttävä kokemus, kukaan alle 25 sallitaan tässä parvi, ellei mukana heidän huoltajien. Perheet ovat tervetulleita, opiskelijoiden ryhmää kehotetaan etsimään muualla. \_r\_n\_r\_nTämä loft tarjoaa panoraamanäkymät vuorille ja lähialueilla. Tämä ainutlaatuinen sijainti on edellä liiketilaa, kävelyetäisyydellä ruokakauppaan, Starbucks ja monet ravintolat. Täysin kalustettu, minuuttia Buckley Air Force Base ja CU Medical Center. Jos olet tuulella päivän matka vuorille, parvi on 50 minuuttia Blackhawk Casino ja 1. 5 tuntia Loveland Ski Resort. 30 minuutin ajomatka Pepsi Center, jossa voit saalis NBA tai NHL peli.\_r\_n\_r\_nKey Residence ominaisuudet:\_r\_n-Amenities Kuuluu täysin varustettu keittiö, jossa uudet laitteet kahvinkeitin, kvartsi työtasot, pesukone / kuivausrumpu, TV ja suuri ulkouima parveke tilaa. Kaksi Queen vuodetta makuuhuoneessa ja 1. 5 kylpyhuoneet.\_r\_n\_r\_nPolicies:\_r\_n-Ei Marihuanan tai tupakoinnin parvi (rikkominen johtaa $ 500 siivousmaksu)\_r\_n -Ota Poistaa kengät kolea sää\_r\_n-Ei Lemmikkieläimiä\_r\_n-Must Olla vähintään 27-vuotiaita ajoittamaan varaukset\_r\_nLisäteknologioita maksut ja verot voidaan soveltaa\_r\_n\_r\_nHuomaa, on kamppailulajien studio alle parvi, joka sulkeutuu noin 20:30. lisää\nBeautiful House, Central Location.\nHotellit kohteessa Aurora


Talven taika (Weihnachtszauber), setti - feeling fi\nBlog Talven taika (Weihnachtszauber), setti\nTalven taika (Weihnachtszauber), setti\nPäivi Blöchl 04.11.18 Eteeriset öljyt, TuoksusekoituksetLeave a Comment\nTalven taika – Weihnachtszauber\nKun päivät lyhenevät ja vuosi alkaa olla lopuillaan, alkaa mieleen hiipiä joulun odotus. Miten tuemme parhaiten itseämme ennen joulua ja joulun kiireitä? Aidot ja luonnolliset tuoksut tekevät hyvää!\nEteerinen bio-veriappelsiinin öljy (Blutorangenöl bio) tuotetaan hedelmän kuorista puristamalla. Sen tuoksu on hedelmäinen, makea ja se saa meidät hymyilemään. Se piristää ja tasapainottaa mieltä. Huoneilmaan se taikoo iloisuutta ja keveyttä ja bio-laatunsa ansiosta sitä voidaan käyttää myös keittiössä, esim. piparkakkujen ja sokerikuorrutusten aromatisointiin samoin kuin punssin maustamiseen!\nBio-Hopeakuusi (Silbertanne bio) tuo metsän tuoksut sekä olo- että makuuhuoneeseen. Hopeakuusen metsäinen tuoksu avaa hengitysteitä ja saa meidät hengittämään syvempään, aivan kuin pitkällä kävelyllä metsässä. Tämä ilmaa puhdistava öljy ei tuo vain juhlallista tunnelmaa vaan se vaikuttaa myös ilmassa bakteereja ja viruksia vastaan, poistaen ilmasta taudinaiheuttajia. Vinkki: Tiputa joka päivä 1-2 tippaa hyvältä tuoksuvaa bio-hopeakuusen öljyä joulukuuseen ja näin saat sen tuoksumaan kuin juuri metsästä tuodun kuusen koko joulun ajan!\nJoulu-tuoksusekoitus (Weihnacht) sopii talveen, sen eteeriset öljyt kuten mandariini, saksanpihta, kaneli, neilikka ja ripaus Ylang Ylangia tekevät ilmapiiristä jouluisen ja juhlallisen, kuin hedelmäisen, hienostuneen ja vastaleivottujen piparkakkujen ja vastakeitetyn punssin tuoksun (kaneli ja neilikka).\nSydänrasia(Herzdose) sisältää jokaiselle tuoksulle oman pienen sydämenmuotoisen tuoksukiven – pari tippaa tuoksusekoitusta tiputettuna tuoksukivelle saa hetkessä ilman tuoksumaan juhlavalta!\nJoulu-tuoksusekoitus (Weihnacht), 5 ml\nBio-veriappelsiini (Blutorange bio), 10 ml\nBio-hopeakuusi (Silbertanne bio), 5 ml\n19488 – NYT TARJOUKSESSA € 28,80 (norm. € 36,60) / setti