FIE isiklik vara ja ettevõtluses kasutatav vara - Raamatupidaja\nAutor: Raamatupidaja.ee • 29. juuli 2008\nFIE isiklik vara ja ettevõtluses kasutatav vara\nÜks keerulisemaid probleeme, millega FIE väga sageli kokku puutub, on isikliku ja ettevõtluses kasutatava vara eristamine ning varaga seotud kulutuste mahaarvamine, kas ja millal kajastada vara võõrandamist saadud tulu, tulu tekkimisest ettevõtluses kasutatava vara isiklikku tarbimisse võtmisel jne. Tegemist on ju ühe ja sama isikuga, kuid vara tuleb hinnata isikliku tarbimise ja ettevõtluse vahel s.t. vara kasutuse järgi.\nLisaks füüsilisele isikule (kui FIE-le) kuuluvale varale võidakse kasutada ettevõtluses ka FIE abikaasale kuuluvat vara või abikaasade ühisvara, kuid maksustamisel lähtutakse ikkagi eelkõige sellest, kas:\nvara kasutatakse ainult ettevõtluses;vara on lisaks ettevõtlusele osaliselt kasutusel ka isiklikus tarbimises, sellisel juhul määratakse ettevõtluses kasutatava osa ja isikliku tarbimise vaheline proportsioon;vara soetamismaksumus on või ei ole kantud täielikult või osaliselt ettevõtluse kuludesse;füüsilise isiku eluruumi võõrandamisel oli see enne võõrandamist ettevõtluses kasutatav või mitte jne.\nSeega tuleb arvestada kõige allpooltooduga, mis hõlmab vastuseid enamlevinud küsimustele antud teema osas.\n1. Kuidas eristada isiklikku vara ja ettevõtluse vara\nEttevõtlusega tegelemisel tuleb tihti ette, et vara on ettevõtlusega seotud vaid osaliselt. Kui vara on kindel objekt, siis on suhteliselt kerge seda kasutusotstarbe järgi mõttelisteks osadeks jagada ja leida just ettevõtluses kasutatava osa suurus.\nNäide 1. FIE kasutab oma korterist (üldpindala 63 m2) ühte tuba töötoana (toa pindala 12 m2). Seega on korteri ettevõtluses kasutatav osatähtsus 19% (12 : 63 x 100). Kui ettevõtja teeb remonti kogu korteris, siis võib ta oma ettevõtlustulust maha arvata vaid 19% kogu korteri remondile kulutatud summast (vastavalt töötoa ja üldpindala suhtele). Kui FIE remondib näiteks ainult WC-d ja koridori, siis võib ka nendest remondikuludest kanda ettevõtluse kuludesse 19%. Kui FIE remondib nt ainult sahvrit, mida ta ettevõtluse tarbeks ei kasuta, siis ei või ta remondikulusid oma ettevõtlustulust maha arvata. Kui remont tehakse ainult töötoana kasutatavas ruumis, siis võib FIE kõik remondikulud ettevõtluskulude hulka kanda eeldades, et tuba kasutatakse ettevõtluses 100%, st isiklikel eesmärkidel seda ei kasutata.\nKõik ettevõtluse kuludesse kantud summad peavad olema dokumentaalselt tõendatud ja maksustamise seisukohast võetakse kulutus arvesse sellel maksustamisperioodil, millal kulutus tehti.\nAsi muutub keerulisemaks siis, kui soetatud vara või teenus on isiklikus tarbimises, kuid seda kasutatakse ka ettevõtluse otstarbel (nt sõiduauto, kodune telefon jms) ning vara ei ole võimalik mõttelisteks osadeks jaotada. Siin võib eristada kahte tasandit: ettevõtja ise kasutab tema valduses olevat vara isiklikuks otstarbeks vara kasutavad lisaks FIE-le ka tema pereliikmed (nt kodune arvuti).\nSellisel juhul peab FIE ise määrama kindlaks iga üksiku vara või teenuse ettevõtluses kasutatava osa. Kõigepealt tuleb eristada varad, kaubad, materjalid, teenused, mida kasutatakse eranditult ettevõtluse tarbeks.\nAinult ettevõtluses kasutatavateks kaupadeks, varadeks vms loetakse näiteks kaubad millel ei ole peale ettevõtluses kasutamise muud otstarvet, nt spetsiifilised tööriistad, seadmed, masinad, materjalid, pooltooted jms.\nSeejärel tuleb eristada kaubad, varad ja teenused, mida kasutab ainult ettevõtja (nende puhul tuleb määrata ettevõtluse kasutatava osa ja omatarbe vahelised proportsioonid).\nNäide 2. FIE kasutab isiklikku sõiduautot ka ettevõtluses ja peab selle kasutamise kohta sõidupäevikut. Maksustamisperioodi üldine läbisõit on 50 000 kilomeetrit ning ettevõtlustulu saamise otstarbel on sõidupäeviku alusel sõidetud 10 000 kilomeetrit Seega võib sõiduauto ettevõtluses kasutatav osatähtsus olla 20% (10 000 : 50 000 x 100) ja ettevõtluse kuludesse saab kanda vastava proportsiooniga sõiduautole tehtud dokumentaalselt tõendatud kulud.\nLõpuks tuleb määrata proportsioonid nendele varadele, kaupadele ja teenustele, mida kasutavad kõik pereliikmed (FIE enda kasutus osa koos pereliikmetega tuleb jagada ettevõtluse ning isikliku tarbimise vahel).\nNäide 3. FIE-l on kodus arvuti, mille soetamismaksumusest 45% arvas ta oma ettevõtlustulust maha. Seega määras FIE, et arvutit kasutab ta ettevõtluse tarbeks 45% arvuti tööajast (peab arvutis raamatupidamisarvestust), ettevõtlusega mitteseotud eesmärkidel kasutatakse (FIE füüsilise isikuna koos oma pereliikmetega) arvutit ülejäänud 55%. Seega võib FIE oma ettevõtlustulust maha arvata vaid 45% (100% - 55%) arvutile tehtud jooksvatest kulutustest (nt uued arvutiprogrammid, täiendused riistvaras jms). Ka siin on rakendatav põhimõte, mis on mainitud üle-eelmises näites: kui mõnda programmi või täiendust kasutatakse üksnes isiklikel eesmärkidel, siis seda ettevõtluskuludesse kanda ei saa. Soetatud raamatupidamisarvestuse programm (tarkvara) vm ainult ettevõtluse tarbeks soetatud arvutiprogrammi võib 100 %-liselt kuludesse kanda.\nIga tehtud kulu puhul tuleb hinnata lisaks kulu seosele ettevõtlusega ka kulu osatähtsust antud ettevõtlusest.\n2. Ettevõtluses kasutatud vara võõrandamisel saadud tulu maksustamine\nVara soetamisel tuleb jälgida ka maksuseadust, sest kogu vara, mida füüsiline isik saab soetada, ei loeta tulumaksuseaduse tähenduses ettevõtluseks soetatud varaks Näiteks väärtpaberid, sest väärtpaberi võõrandamisest saadud tulu ei maksustata kui ettevõtlustulu, vaid kui kasu vara võõrandamisest.\nEttevõtluses kasutatud vara võõrandamisest saadud tulu maksustatakse juhul, kui selle vara soetamismaksumus on eelnevalt ettevõtlustulust maha arvatud s.t. kui selle vara soetamismaksumus on kantud ettevõtluse kuludesse ja sellega on vähendatud maksustamisperioodi ettevõtluse tulu.\nSiinjuures juhime tähelepanu, et ei ole oluline, millal soetatud vara maksumus on ettevõtluskuludesse kantud. Vara võõrandamisest saadud tulu maksustatakse sellel maksustamisperioodil, millal vara võõrandati.\nKui võõrandatakse ettevõtluses kasutatavat vara, mille soetamismaksumus on ettevõtlustulust maha arvatud, siis loetakse selle vara müügihind või vahetuse teel vastu saadud vara turuhind ettevõtlustuluks.\nNäide 4. FIE otsustas maha müüa ettevõtluse tarbeks soetatud löökdrelli, mille soetamismaksumuse 3 900 krooni ta ettevõtlustulust maha arvas. Drell õnnestus tal müüa 3 000 krooni eest, mida ta deklareeris oma ettevõtlustuluna ning maksis sellelt tulu- ja sotsiaalmaksu.\nKui FIE poolt soetatud vara oli ettevõtlusega seotud vaid osaliselt ning vara soetamismaksumus oli tulust maha arvatud samuti osaliselt, siis vara võõrandamisel liidetakse ettevõtlustulule vaid see osa vara müügihinnast, mis vastab ettevõtlustulust mahaarvatavale osale vara soetamismaksumusest. Kasutada tuleb seega sama proportsiooni, mida kasutati ka soetamismaksumuse maha arvamisel ettevõtlustulust või eseme kasutamise ajal muudetud proportsiooni.\nNäide 5. FIE soetas endale suitsuahju, mida kasutas nii ettevõtluses kui ka isiklikul otstarbel (ettevõtja tegeles liha suitsutamisega). Teades, et ta kasutab soetatud ahju ka isiklikul otstarbel, kandis ta ahju ostusummast, 20 000 kroonist, kuludesse 15 000 krooni ehk 75% vara soetamismaksumusest. Mõne aasta pärast müüs ettevõtja ahju maha ning müügihinnana õnnestus tal saada 18 000 krooni. Ettevõtlustulule peab ettevõtja lisama seega 75% müügihinnast ehk kasutama sama proportsiooni, mis ta vara soetamisel ostuhinnast kuludesse kandis ehk (18 000 x 75 : 100) 13 500 krooni.\n3. Ettevõtluses kasutatava vara isiklikku tarbimisse võtmise maksustamine\nVarem ettevõtluses kasutatud vara, kui selle vara soetamismaksumus on kantud ettevõtluse kuludesse, võtmine isiklikku tarbimisse võrdsustatakse vara võõrandamisega ja maksustatakse tulumaksuga. Sealjuures maksustatakse igasugune vara, mille soetamismaksumus on ettevõtlustulust eelnevalt maha arvatud ning mis võeti isiklikku tarbimisse, kusjuures ei ole oluline, kas tegemist on kinnis- või vallasvaraga, põhi- või käibevaraga.\nIsiklik tarbimine võib seisneda asja tarvitamises maksumaksja või tema pereliikmete isiklikes huvides või asja kasutada andmises kolmandatele isikutele, v.a kui kasutamise eest küsitakse tasu (renti) ja lisatakse see ettevõtlustulule. Isiklikku tarbimisse võtmine võib olla ka osaline, näiteks juhul, kui ettevõtluse tarbeks kasutatud hoonest hakatakse ühte osa kasutama eluruumina või isiklike asjade panipaigana.\nIsiklikku tarbimisse võtmisega ei ole tegemist juhul, kui vara ettevõtluses kasutamine lõpetatakse seoses vara hävinemise, riknemise, varguse, kasutuskõlbmatuks muutumise jne tõttu ning selle kohta on olemas konkreetsed tõendid. Sellisel juhul eespoolnimetatud vara turuhinda ettevõtlustulule ei lisata.\nKui vara soetamismaksumus on ettevõtluse kuludesse kantud täies ulatuses, siis lisatakse vara isiklikku tarbimisse võtmisel ettevõtlustulule vara turuhind, mitte soetamismaksumus, kuna tõenäoliselt on vara väärtus ettevõtluses kasutamise aja jooksul vähenenud.\nNäide 6. Ettevõtluse kuludesse kantud vara soetamismaksumus 2002.a. oli 10 000 krooni. Selle vara isiklikku tarbimisse võtmisel on turuhind 8000 krooni ja maksustamisperioodi ettevõtlustulule lisatakse 8 000 krooni.\nFIE-l on õigus oma ettevõtlus peatada sellest maksuhaldurit eelnevalt teavitades ning isikut ei loeta maksustamise seisukohast ettevõtjaks ajavahemikus, millal ettevõtlus on peatatud.\nKui FIE on peatanud oma ettevõtluse enamaks kui 12 kuud, siis tuleb tal arvestada, et ettevõtluses kasutatav vara loetakse isiklikku tarbimisse võetuks ja maksustatakse vastavalt eelpooltoodule.\n4. Elukohana ja osaliselt ettevõtluses kasutatava eluruumi võõrandamisest saadud kasu maksustamine\nResidendist füüsilise isiku maksustatava tuluna ei käsitleta kinnisasja, ehitise või korteri kui vallasasja või elamuühistu osamaksu võõrandamisest saadud tulu, kui isik kasutas võõrandatavat eluruumi oma alalise või peamise elupaigana.\nFüüsilise isiku elukohana ja osaliselt ettevõtluses kasutatud eluruumi võõrandamisest saadud kasust maksustatakse füüsilise isiku tuluna see osa, mis vastab ettevõtluses kasutatavale osale eluruumist, st eluruumi müügist saadud kasu jagatakse üldpinnaga ja korrutatakse mitteeluruumiks kasutatava pinna suurusega.\nKui ettevõtja on lõpetanud eluruumi ettevõtluses kasutamise ja lisanud kuludesse kantud soetamismaksumuse ettevõtlustulule või ei ole eluruumi kasutanud ettevõtluses pikema aja jooksul, siis laieneb maksuvabastust täies ulatuses.\nNäide 7. FIE elas alaliselt korteris, mille üldpindala on 100 m2. Korterist kasutas ta kuni selle võõrandamiseni 70 m2 eluruumina ja ülejäänud 30 m2 ettevõtluse tarbeks. Korteri soetamismaksumus oli 1 000 000 krooni ning ettevõtja ei kandnud ettevõtluses kasutatavat osa soetamismaksumusest (1 000 000 x 30 : 100) ettevõtluskuludesse. Füüsiline isik, kes tegutseb sellel pinnal ka FIE-na võõrandas korteri ning sai müügihinnaks 1 500 000 krooni, seega sai ta vara võõrandamisest kasu 1 500 000 – 1 000 000 = 500 000 krooni. Saadud müügitulust (500 000 krooni) on maksuvaba 70% ehk see osa korteri müügist saadud tulust, mida füüsiline isik kasutas oma eluruumina. Maksustatakse saadud müügitulust korteri ettevõtluses kasutatud osa 30% ehk (500 000 x 30 : 100) 150 000 krooni. Maksustatav summa 150 000 krooni deklareeritakse kui füüsilise isiku kasu vara võõrandamisest, kuna FIE oli kuludesse 4 kandnud vastava (30%) proportsiooniga korteri jooksvaid kulutusi, kuid ei olnud korteri soetamismaksumust eelnevalt ettevõtlustulust maha arvanud.


Uue aasta esimene päev tõi Eesti Majja rahvuskaaslased - Estonian World Review\nUue aasta esimene päev tõi Eesti Majja rahvuskaaslased\nEestlased Kanadas 09 Jan 2009 Eesti Elu\nTraditsiooniline EV Aupeakonsulaadi uusaastavastuvõtt Toronto Eesti Maja kristallsaalis möödus tavapärases südamlikus õhkkonnas, kus edastati tervitusi ja jagati toetust aupeakonsulaadi tööks ning sooviti üksteisele head uut aastat.\nTeadustaja rollis oli, nagu eelmistelgi aastatel, Jaan Lepp, avades ürituse ja andes avapalveks sõna peapiiskop dr. Andres Taulile. Peapiiskop mõtiskles kristlikust suundumusest — kristlane ei suhtu ükskõiksusega, ta on teadlik ajast ja meile avanevatest võimalustest, mis on Jumala kingitus ning mis ootavad, et me neid õigesti kasutaksime.\nAvatervituse ütles EV Ottawa Suursaatkonna asjur Rasmus Lumi, tänades Laas ja Ellen Leivatit ning Thomas Heinsood suurepärase töö eest aupeakonsulaadis, märkides, et üle maailma on 108 aukonsulit, kes aitavad Eesti mõtetel ja kätel ulatuda üle maailma laiali. Ta soovis, et aupeakonsulaat töötaks Torontos veel aastasadu!\nJärgnevalt kõneles Jaan Lepp möödunud 2008. aastast, mil tähistasime EV 90. aastapäeva. Ta peatus mõnedel ajaloolistel sündmustel Vabadussõja ajast, mainis ka filmi „Detsembrikuumus“, mis hiljuti esilinastus nii kodumaal kui siin Torontos. Avaldas lootust, et käesoleval aastal avatakse kodumaal Vabadussõja võidusammas.\nJärgnesid aupeakonsulaadi toetajate tervitused.\nEsmalt astus rahva ette Eestlaste Kesknõukogu Kanadas esimees Avo Kittask, mõtiskledes, miks me täna siin koos oleme? Et austada Eesti Vabariiki ja tema esindajaid — seda teeme alati. Et soovida üksteisele head uut aastat — loomulikult! Et arutada tuleviku ja mineviku tegevust — sageli saab siin tehtud rohkem ja intensiivsemaid plaane kui muul ajal!\nHr. Kittask põimis oma tervitusse mõtteid ka EV president Toomas Hendrik Ilvese uusaastakõnest. Ta kõneles ka suurtest ettevõtmistest, mis seisavad siinse eesti ühiskonna ees. Tervitas ka Raoul Langveed, kes asendab kpt. Ülo Isbergi aastaks Eesti Maja mänedzheri ametikohal. Rääkis veel suvel toimuvast ESTO-st Münsteris ja üldlaulupeost Tallinnas ning ühisreisi plaanidest, teatades, et EKN-i kaudu saab osta ESTO passe. A. Kittask tänas ka EKN-i nimel kõiki üksikisikuid ja organisatsioone, kes on toetanud tegevuse läbiviimist, samuti Estore’i kundesid. Eestluse viljelemine pole sugugi lõpule jõudnud! Hoiame ühte, oleme toeks oma rahvale, ütles kõneleja.\nToronto Eesti Ühispanga nimel tervitas nõukogu esimees Toomas Marley, kes oli samuti inspireeritud EV president T. H. Ilvese uusaastakõnest. Kõneleja rääkis Eestist ja majanduskasvu tagasilöökidest, märkides, et praegune olukord seab palju uusi väljakutseid. Siiski, iseseisev Eesti on rajatud tugevale alusele; varasemad otsused ühineda EL-i ja NATO-ga kannavad nüüd vilja. T. Marley rääkis ka lühidalt Toronto Eesti Maja uutest plaanidest ja Toronto Eesti Ühispangast, mis on olnud alustalaks ühiskondlikule tegevusele; ka tuleviku projektidele pannakse ikka õlg alla, kuna tulevik on ühine. Ta hindas väga konsulaadi tööd.\nEesti Abistamiskomitee Kanadas nimel võttis sõna Tarvo Toomes, kes rääkis, et alati on püütud luua ühiskonda, mis oleks korrektne, kuid need katsed on ebaõnnestunud. Ühiskonna algrakukene on inimene, kes ei ole alati perfektne. On töökaid, kaastundlikke inimesi, aga samuti vargaid, röövleid.\nKõneleja märkis veel, et kahjuks elame ajastul, kus kristlikud põhimõted on sattunud rünnaku alla. Ta avaldas veendumust, et Eesti Vabariik püsib, kuniks peetakse au sees põhimõtteid, millele demokraatia on rajatud. Ta soovis konsulaadile palju jõudu ja püsivust.\nEesti Majandusklubi poolt tervitas esimees Eneri Taul, tutvustades majandusklubi, mille koosviibimistele on kõik teretulnud. Aupeakonsulaadi kõrval on üle aastate ikka toetatud ka Eesti täienduskoole, nii kutsus E. Taul ette koolide esindaja Edgar Marteni, andes talle toetusümbriku.\nOma tänusõnas mainis hr. Marten, et nii paljud inimesed on seotud täienduskoolidega; ja et kui uue aasta esimesel päeval läheb hästi, siis kindlasti terve aasta ka! Käesolev aasta on Eesti kooli 60. juubeli aasta; ta kutsus kõiki juubelipidustustele 28. veebruaril.\nKolonel Tõnis Nõmmik rääkis Kanada toetusest Eesti Kaitseväele aastate jooksul, tänades kõiki, kes on siin kaitseväelasi ja Kaitseministeeriumi ametnikke vastu võtnud ja aidanud.\nSeejärel astus kõnepulti kpt. Ülo Isberg, tervitades Toronto Eesti Seltsi, Eesti Ohvitseridekogu Kanadas ja Eesti Vabadusvõitlejate Liit Kanadas nimel. Ta tänas aupeakonsulaati ja selle töötajaid, märkides, et on seitsme aasta jooksul Eesti Maja mänedzherina näinud iga päev, kuidas nad töötavad Eesti nimel. Nüüd lähen ma Eesti tegevteenistusse, et kaitsta Eesti huvisid, aga siin kaitsevad Eesti huvisid iga päev Laas, Ellen ja Toomas, märkis Ü. Isberg.\nEesti Kunstnike Koondis Torontos nimel tervitas president Mai Järve, tänades kõiki, kes külastasid möödunud aastal EKKT näitusi, mida oli neli. Sel aastal toimub arvatavasti üks näitus Torontos ja ka Ottawas.\nErika ja Osvald Timmase Fondi nimel tervitas esindaja Toomas Saar.\nVeel tervitas Andres Raudsepp, ja olidki sõnavõtud läbi.\nAlgas meelelahutuslik osa, mida seekord ilmestas ansambel Jaaniku, mis on koos laulnud juba 30 aastat. Laulugrupp koosneb õdedest ja lähematest hõimlastest; esinetud on erinevates paikades üle Põhja-Ameerika, peamiselt lauldakse regivärsse ja rahvalaule. Jaaniku esines järgmises koosseisus: Leena Tiismann, Talvi Maimets, Anu Sepp, Linda Norheim-Brookes, Liisa Norheim-Kiik ja Ilo Maimets. Üht laulu — Rene Eespere „Head uut aastat“ — saatis klaveril Eesti Muusikaakadeemias komponeerimist õppiv Riho Maimets, kes palus kõikidel refrääni kaasa laulda, mida saalisviibiv rahvas ka tegi.\nLõpetuseks esines sõnavõtuga aupeakonsul Laas Leivat, tänades lauljaid ja kinnitades, et see esinemine andis tänasele koosviibimisele palju juurde. Ta tänas ka Eesti Sihtkapitali Kanadas, mis aitas sponsoreerida ürituse catering’i.\nKõneldes lõppenud aasta tähtsamatest sündmustest märkis aupeakonsul, et konsulaadi tähtsaimaks sündmuseks oli auasekonsul Thomas Heinsoo ja tema abikaasa Kristiina pere suurenemine — neile sündis novembris poeg Jakob. 39-päevane pisipoiss viibis ka ise vastuvõtul.\nAupeakonsuli sõnavõtt oli mõnusalt humoorikas, kus ei puudunud traditsioonilised naljalood, mida saalitäis rahvast rõõmuga nautis. L. Leivat tänas kõiki toetajaid ning kokkutulnuid, soovis kõigile õnne ja edu uueks aastaks ja koosviibimise ametlik osa oligi sellega lõppenud, aga seltskondlik osa jätkus veel mõnda aega.


Eesti personalijuhid paljastavad: kümme elulist trikki, kuidas kandideerides edumaa saavutada - Karjäär - sõbranna.ee\n20. veebruar 2017, 17:27\nRain Resmeldt UusenCV-Online Estonia turundusjuht\nFOTO: Périg MORISSE / PantherMedia / Scanpix\nMilliseid kandidaate personalijuhid uusi töökäsi ja -ajusid otsides tegelikult väärtustavad? Kuidas kandideerides inimlikult silma paista, annab nõu mitmete personalijuhtidega vestelnud CV Online'i meeskond.\nKandideerimine oma unistuste töökohale ei ole kosmoseteadus, kinnitasid kõnetatud personalijuhid. Nende jagatud soovituste põhjal panime kokku kümme peamist trikki, kuidas tööandjale kandideerimisprotsessis silma jääda nii, et jõuda suurema tõenäosusega ka vestluse, kohtumise ja oma uue töölepinguni.\n«Töötaja võiks hoolikamalt lugeda tööpakkumist ja alles seejärel kandideerida,» soovitas suurfirma personalidirektor. «See lihtsustab oluliselt tööandja tööd ja hoiab kokku tema väärtuslikku aega.» Naise sõnul kandideerib ikka veel suur hulk kandidaate lihtsalt huupi, kuna CV-d on kerge saata. «Selliste kandidaatide puhul on kohe märgata, et nad pole süvenenud piisavalt korrektselt organisatsioonipoolsetesse nõudmistesse,» selgitab ta ja soovitab töökuulutuse alati vähemalt kaks korda mõttega läbi lugeda – näiteks õhtul ja siis hommikul värske peaga uuesti.\nTöökuulutust lugedes peaks personalijuhtide sõnul tekkima kandideerijas veel enne CV saatmist selge ettekujutus – kuidas ma võiksin selles ametis igapäevaselt toimetada?\nKõik sinu kasulikud kogemused on olulised\nPane oma CV-sse kindlasti kirja, milliseid kogemusi oled elu jooksul saanud ja millised väärtushinnangud seeläbi kujundanud, seda ka läbi oma vaba aja tegevuste ja põnevate hobide. Ettevõtted otsivad arenemiseks ja kasvamiseks endaga liituma isiksusi, kes suudavad mõelda laiemalt, teha koostööd kolleegide ja partneritega ning kes muidugi oskavad ja julgevad välja pakkuda ka ootamatuid lahendusi ette tulevatele argiprobleemidele.\n«Kandidaatide CV vormistus võiks olla täiuslikum ja korrektsem,» räägib kaubandusketi personalijuht. «Mida rohkem infot CV-s on, seda parem. Puuduliku infoga CV-d ei ole need, mida täna väga läbi vaadatakse.»\nVäldi kirjavigu, koosta selgeid ja sisulisi lauseid, väldi kantseliiti ja üldisi loosungeid, korrutavad kõik personali värbamisega tegelevad spetsialistid kui ühest suust. «Lase oma CV sõbral või pereliikmel peale täiendamist korra üle lugeda,» soovitab iga päev kümneid CV-sid läbi töötav personalijuht. «Nii leiad üles ka kirja- ja loogikavead, mida ise elulookirjeldust õhinaga koostades ehk ei märganud.»\nÜldjuhul kutsutakse personalitöötajate sõnul vestlusele pigem see kandidaat, kelle CV-s on info korrektselt esitatud. «Meie jaoks on CV esimene dokument, mille järgi valitakse kandidaate, keda vestlusele kutsutakse ja sellepärast oleme rõõmsad, kui see esmane dokument kandidaadi kohta meile võimalikult palju infot sisaldaks,» kinnitab üks värbajatest.\n«Ma ei värba kunagi inimest välimuse põhjal,» kinnitab personalijuht, kes tegeleb peamiselt teenindava personali otsimisega. «Aga kui CV juurde on lisatud foto, saab selle põhjal näiteks järeldada, kas inimene oskab olla esinduslik, kas ta hoolitseb enda eest ning milline on tema enesekindlus. Professionaalse kuvandiga rõõmus foto aitab luua selle inimesega kontakti, näha kirja pandud kogemuste ja tegude taga isiksust.»\nMotivatsioonikiri või kaaskiri – heal lapsel mitu nime, aga see on sinu personaalne kokkuvõte, mis aitab uut töötajat valival inimesel mõista, kas teie eesmärgid ühtivad.\nSeetõttu ei tasu personalijuhtide sõnul kirjutada kaaskirja kunagi läbimõtlematult ja «linnukese» saamise pärast. «Selles võiks kandidaat tuua rohkem välja just neid aspekte, kuidas ta ise näeb, et tema ja organisatsiooni eesmärgid ühiselt edasi liikuda võiksid kokku langeda või üksteist hoopis näiteks täiendada. Et millist väärtust ta isiksuse, kolleegi ja professionaalina selles ametis ettevõttele ja teistele töötajatele loob,» soovitab personalijuht startup-maailmast. «Kaaskiri näitab ka inimese võimet üldistada ja iseennast analüüsida.»\nToo võimalusel välja CV-s ka selline info, mis sind teistest võimalikest kandidaatidest eristab. Kui sa oled näiteks hobispordis saavutanud erakordseid tulemusi, näitab see, et oled järjekindel, julge ja püsiva iseloomuga.\nTutvu organisatsiooniga, näiteks kodulehekülje abil\n«Kandidaadid võiks enne kandideerimist rohkem tutvuda organisatsiooni kodulehega,» soovitavad paljud värbajad. «Tihtipeale saame telefoni teel kandidaati vestlusele kutsudes vastuseid nagu «kas ma tõesti kandideerisin?» või «millisest organisatsioonist te helistate, olen kandideerinud mitmesse firmasse» – need kaks fraasi on väga ebameeldivad ja jätavad mulje, nagu inimesel oleks sisuliselt ükskõik,» räägib personalijuht ja soovitab panna endale näiteks nutitelefoni kirja, kuhu on kandideeritud ja mis ameti peale. «Keegi ei pahanda selle peale, kui inimesel on mitu vitsa vees.»\nPositiivne häälestatus eristab häid kandidaate neist, kes jäävad üldjuhul esimestena valikust välja, selgitavad personalijuhid.\nKui oled kuskile kandideerinud, võid suure tõenäosusega oodata tööandjalt kõnet, et vestlusele kutsuda või hoopis tehakse esmane intervjueerimine selle sama telefonikõne käigus. «Kandidaat võiks peale CV ja kaaskirja saatmist juba asuda ette valmistuma, et vastata enda esile toomiseks peamistele küsimustele, enam levinud küsimustele, mis aitavad terasid sõkaldest eraldada,» räägib personalijuht, kes vahel peab korraga tegema valikuid mitme konkursi kohta. Tihti on vastused lakoonilised (miks soovid töökohta vahetada – uued väljakutsed; aga täpsemalt?)\n«Uskuge või mitte, aga selliseid vastuseid kuuldes langeb huvi nulli, samas on aga sisukaid vastuseid põnev kuulata, kõrv puhkab ja inimesest tekib hoopis terviklikum arusaam,» räägib ta. «Lisaks võiks hääletoon olla reipam ja naeratusest oleks vast ka abi – uskuge, elujaatav, naeratav inimene on ka telefoni teel näha ja tunda!»\nKui oled juba vestlusele kutsutud ja jõuad ettevõttesse ning ootad sekretäri juures diivanil oma intervjuu korda, tasub kõiki neid, kes mööda lähevad, ka viisakalt tervitada. «Ka peanoogutusest piisab,» soovitas üks personalijuhi abidest. «Esmamulje loomine on oluline ja kui kandideerid kohale, kuhu oodatakse säravat, suhtlejat inimest ning sa juba esimesel kohtumisel ei suuda endast head muljet jätta, siis edasi on seda juba väga raske muuta.»\nLisaks on ettevõttes sinu tulevased kolleegid väga uudishimulikud. «Uue näo nägemine kontoris tekitab elevust,» selgitab ta. «Ilmselgelt kahtlustatakse, et see võib olla uus võimalik kolleeg. Oma viisakusega lood juba meeldiva esmamulje ja nii tunnevad möödakäijad, keda tervitasid, sinu vastu siiramalt huvi ja ehk teevad ka paar positiivset märkust sinu intervjueerija – vot see oli küll meeldiv ja julge inimene!»\nMida värbajad Eesti ettevõtetest veel soovitasid?\n• Puhas ja korrektne riietus on alati oluline.\n• Lisa võimalusel juurde videotervitus ja -tutvustus, seda eriti loomingulisust nõudvatesse ametitesse kandideerides\n• Mõtle kohe ka sellele, kes võiks olla sinu soovitajaks – see näitab värbajatele, et sa pole elus sildu põletanud ja suudad teha vajadusel koostööd ka näiteks oma endise tööandjaga.\n• Jää sõbralikuks ja avatuks ka siis, kui sind ei valita – töökohad muutuvad, ettevõtted arenevad ning ettevõtete personalijuhtidele jäävad eelmistel kandideerimistel säranud sõbralikud kandidaadid väga hästi meelde. Just nemad on esimesed, kellega järgmisel korral uut kolleegi otsima asudes ühendust võetakse, sest see on ettevõttele soodsam lahendus kui alustada kogu värbamisprotsessi päris otsast peale.\n• Teinekord piisab suurte väljakutsete ligimeelitamiseks vaid ühest väikesest sammust, et muutuda võimalustele nähtavaks.


Tööandjate viis ootust uue valitsuse loojatele - Tööandjate Keskliit\nUue valitsuse tööaeg pole väga pikk, samas ootavad Eesti majanduses ees keerulised ajad, mis nõuavad kindlat tegevusplaani ja professionaalset juhtimist.\n“Riigil on kriiside leevendamisel kahtlemata oma roll, ometi ei saa kõiki soove ühe korraga ja riigieelarvest täita. Tööandjad kui maksumaksjad suhtuvad negatiivselt plaanidesse, mis kasvatavad hüppeliselt riigi püsikulusid laenukoormuse suurendamise teel. See pole jätkusuutlik ega vastutustundlik,” rõhutasid pöördumise allkirjastanud Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu esinaine Kai Realo ja keskliidu tegevjuht Arto Aas.\n“Ettevõtjate jaoks on maksu- ja ettevõtluskeskkonna stabiilsus, lihtsus ja etteennustatavus äärmiselt oluline. Seetõttu esitasime uue valitsuse loojatele konkreetsed ettepanekud, millega arvestamine on oluline riigi tõhusaks toimimiseks,” sõnas Arto Aas.\nTööandjate Keskliidu ettepanekud uue valitsuse loojatele:\nMaksurahu pidamine, hoidumine uutest koormistest ja hüppeliselt kasvavatest püsikuludest. Ettevõtjate jaoks on maksu- ja ettevõtluskeskkonna stabiilsus, lihtsus ja etteennustatavus äärmiselt oluline. Ootame riigilt vastutustundlikku eelarvepoliitikat. Laenu peab kasutama investeeringuteks, mitte püsikulude tõstmise eesmärgil. Soovime hiilivate kohustuste vältimist, mis viivad maksukoormuse kasvuni lähitulevikus. Riigi kulutusi ei tohi tõsta ilma selge plaanita, kust riigi seniseid kulutusi on plaanis vähendada, et uusi kulusid katta. Riigipoolsed toetused peavad olema hästi sihitud ja vajaduspõhised.\nKohaliku tööjõu hõive ja tootlikkuse tõstmine. Ootame töölepingu ja -suhete kaasajastamist ning suurema paindlikkuse võimaldamist, et toetada hõivet ja tööandjate konkurentsivõimet (nt muutuvtunnilepingud, proportsionaalne sotsiaalmaksuarvestus, kaugtöö puhul suurem vastutus kaugtöö tegijale ja valveaja teemad on piisavalt läbi räägitud ning ette valmistatud) Sotsiaaltoetused ei tohi muutuda ebamõistlikult kõrgeks, sest juba praegu pärsib see töötamise motivatsiooni ja tööhõivet.\nKriiside professionaalne juhtimine. Ootame valitsuselt õigeaegset ja professionaalset tegevusplaani ning juhtimist Eestit tabanud või peatselt saabuvate raskuste ületamisel. Uus koroonaviiruse laine, põgenike integreerimine, gaasitarnete varustuskindlus, kõrgete energiahindade mõju – need kõik vajavad valitsuse läbimõeldud plaani. Samas ei tohi unustada probleeme, mille pikaajaline ignoreerimine võib valusalt kätte maksta – näiteks haridusvaldkonna alafinantseerimine. Ka energiasektor vajab selget tegevuskava, mis soodustaks investeeringute kiiret kasvu uute (juhitavate) tootmisüksuste rajamiseks.\nVälisspetsialistide kaasamise piirangute leevendamine. Eesti on vananeva ja kahaneva tööjõuga riik. Seetõttu on oluline, et professionaalide ja ajutise töörände regulatsioon peab muutuma paindlikumaks, et Eesti majandust kasvatada. Pooldame lähenemist, et välisspetsialistidele kehtiks 1,5 alampalga nõue, kuid seda taset ületavale töötajale tuleb sisserände piirarv kaotada. Püsiva elamisloa ja kodakondsuse andmine rangematel tingimustel on põhjendatud, kuid ajutine tööränne ja tippspetsialistide elamisloa saamine peavad muutuma oluliselt lihtsamaks. WEF globaalse konkurentsivõime edetabelis oleme välisspetsialistide kaasamise võimalustega maailma viimaste hulgas.\nRiiklike strateegiate koostamine. Eesti riigil on pikaajaline visioon 2035, kuid puuduvad selle ellu viimiseks vajalikud strateegiad ja tegevuskavad. Riiklikku strateegiat oodatakse nii majandusarengu, investeeringute kui rohepöörde rakendamiseks. Ka praeguse riigireformi tegevuskava ambitsioonikus ja maht pole kaugeltki rahuldav. Vajalik on teenuste terviklik moderniseerimine, automatiseerimine ja digitaliseerimine, mille tulemusena paraneks kvaliteet ja väheneks avaliku sektori tööjõumahukus. Ootame administratiivse koormuse piiramist ja pragmaatilist suhtumist Euroopa Liidu algatustesse (globaalne tulumaksumiinimum, kestlikkusealase hoolsuskohustuse ja aruandluse direktiivide üle võtmine vähima võimaliku riive tasemel). Riigil peab Eesti 2035 taha tekkima konkreetsem äriplaan, kuidas saavutada pikaajalised eesmärgid, sh rohepööre, innovatsioonipööre ja tootlikkuse kasv 110% Euroopa keskmiseni.\nViis tööandjate ettepanekut uue valitsuse loojatele (pdf)


Vooremaa 2021 juuli 12\nPedja külas põles metsaalune\nKustutustööd katkestati öösel kell 00.13, kuid täna hommikul läksid päästjad veel järelejäänud tulepesi otsima ja kustutustöid lõpetama. ---- Eile kella 16.25 paiku sai päästeamet... Loe lähemalt\nAlarmsõitu teinud päästeauto sattus avariisse\nAlarmsõitu teinud päästeauto sattus esmaspäeval kell 16.30 Jõgeva kesklinnas Aia ja Sauna tänava nurgal avariisse. Päästeautol töötasid vilkurid ja sireen, kui päästjad proovisid eespool... Loe lähemalt\nMustvee ajalugu sai taas jäädvustatud\nReedel toimus Mustvee kultuurikeskuse galeriis raamatu „Meie Mustvee – nõukaajast tänapäeva. 1941–1991“ esitlus. Raamatus on kõige enam pööratud tähelepanu just linna hoonete... Loe lähemalt\nKaitseliidu Jõgeva maleva etteotsa asus kolonelleitnant Tõnis Metjer\nTäna andis Kaitseliidu Jõgeva maleva pealik kolonelleitnant Tarmo Laaniste maleva juhtimise üle kolonelleitnant Tõnis Metjerile. Jõgeva gümnaasiumi vilistlane kol-ltn Metjer (40) astus... Loe lähemalt\nAlates 26. juulist muutuvad Elroni rongides jalgratastega reisimise tingimused. Senine tasuta jalgrataste transport on viinud olukorrani, kus rattad ummistavad vahekäike ja takistavad oluliselt... Loe lähemalt\nGALERII: Mustvees toimus sisevete festival\nNeljapäeval oli Mustvee rahval elamiseks ilus päev. Üle pika aja kinkis ilmataat kena vihmasahmaka ja sadamalinnas toimus sisevete festival, kus kaua kinni hoitud eestimaalane taas oma pead ja... Loe lähemalt\nPaunvere väljanäitus jääb tänavu ära\nSuur Paunvere väljanäitus ja laat jääb tänavu ära. „Istusime läinud nädalal koos ja tegime terviseametile pöördumise. Otsus on tehtud toetudes kehtivatele piirangutele ja terviseameti... Loe lähemalt


Tartu Ülikooli kuratoorium valis esimehe | Tartu Ülikool\nTartu Ülikooli kuratoorium valis esimehe\nKuratooriumi värske esimehe sõnul on Tartu Ülikool astumas uude ajajärku. "Sellest annab tunnistust ülikooli uus arengukava, mida on erinevatel foorumitel aktiivselt arutatud", sõnas Jüri Raidla. "Kuratoorium on valmis omapoolse aktiivse panuse andmiseks Tartu Ülikooli arendamisse Eesti rahvusülikoolina ja rahvusvahelise teaduskeskusena", kinnitas kuratooriumi esimees toetust ülikooli tegevusele.\nKuratoorium moodustati vabariigi valitsuse otsusega käesoleva aasta septembris, seekordne oli kuratooriumi uue koosseisu teine kohtumine. Lisaks esimehe valimisele oli arutusel ülikooli uus arengukava ja Tartu Ülikooli juhtimisskeem.\n"Ükski ülikool ei püsi elujõulisena ilma avatuse ja koostöövalmiduseta. Edasiseks arenguks ja püstitatud eesmärkide saavutamiseks on oluline toetus väljastpoolt," rõhutas kuratooriumi aseesimees Urmas Kruuse kuratooriumi kasvavat rolli ülikooli juhtimises. Linnapea sõnul on Tartu linnal seejuures kindlasti üks võtmerolle, sest ülikooli stabiilne areng ja hea käekäik teenib kogu linna huve.\nKuratoorium toetas rektori arvamust, et Tartu Ülikooli praegune juhtimisskeem vajab uuendamist. Jüri Raidla rõhutas, et "muutunud keskkond ja eelseisvad arengud nõuavad ümberkorraldusi ülikooli tegevuses, mis tingib vajaduse asjakohase õigusliku regulatsiooni korrastamiseks". Kuratoorium on seisukohal, et Euroopa kõrgharidusruumis toimuvate arengutega seonduvalt on otstarbekas uuesti üle vaadata juba ettevalmistatud Tartu Ülikooli seaduse muudatused ja esitada täiendatud ettepanek aruteluks haridus- ja teadusministeeriumile ning Riigikogule.\nLisainfo: Ivar Saarniit, TÜ akadeemiline sekretär, 51 16 942, ivar.saarniit [ät] ut.ee


325ix, 323i, 318i turbo, 323 baur, 316 - JaanisK - Meie endi autod - E30 COMMUNITY\n325ix, 323i, 318i turbo, 323 baur, 316 - JaanisK\nAutor JaanisK, 8. november 2016 asukohas Meie endi autod\nKindlasti paljudele tuttavad autod ja nii mõnestki miskit kuuldud ja külapeal nähtud.\nSuurest igavusest võiks ju foorumisse mõned huvitavad autod juurde tuua.\n325ix - kupee, manu, talv. Rohkemat polegi vaja öelda. Minu käes see auto olnud nüüd vist aasta jagu. Hetkel valmistume talveks. Tuleb natuke kere eest hoolt kanda, käiguhoovastik korda teha, vedelikud vahetada, ülevaatusel käia ja saab talve nautida.\n323 - pre,kupee... ka siit varasemalt läbi käinud masin, mis igasugust elu näinud. Ilmselt läbinud kerevahetuse, aga üldjoontes hästi säilinud. Talveks peidan garaaži ära ja ei tea, millal see auto uuesti päikesevalgust näeb. Konserveerime ära ja las ootab kõikide teiste autode kõrvalt oma aega.\n318 turbo, sedaan - Selle auto saaga on ka olnud märkimisväärne. Kunagi oli päris äge turbokas http://foorum.turboclub.ee/viewtopic.php?f=5&t=5824&sid=37ad5eaefca8013c8913444bc531a9c4\nMinu kätte jõudis see auto keredoonorina. Olin sebinud omale ühe avariilise kupee tehnika ja seal see oma koha leidis. Eks kunagi räägin sellest autost pikemalt.\nPraegu ootab kas 1.8 mootori kokku panemist uue turboga või tuleb sinna hoopis v8 ühe väikese fööniga.\n323 baur - Kert kindlasti teab seda autot. Tema selle kunagi Soomest Eesti tõi. Mina ostsin selle temalt, sõitsin natuke ja müüsin edasi. Siiani ei tea miks. Siis rändas auto aasta aega ringi ja ostsin selle tagasi. Tegelikult on autol 2 vin koodi ja Soome ümberehituse dokumendid,mis andsid autole mudelinimetuse 316 kupee. Maanteeameti päring on mul tehtud, 323 tehnika olemas ja peaks vahele viskama. Siis tuleb autoga United Motorsit külastada, et nad kinnitaks, et originaal Vin kood ja tehnika kuulub siiski 323 baurile ja nii ma ta ka arvele saaksin.\nSisu originaal recarod ja muud nagu polegi. Uus katuseriie ka ammu tellitud ja ootab paigaldamist.\nMuudetud 18. veebruar 2017 , muutis JaanisK\nSee tagasihoidlik pilt baurist ei kajasta üldse tema röökivat värvitooni\nSoomes jõulukaunistused laiemalt levinud, keegi läks värvi segamisel ka nende värviliste helvestega veidi liiale.\nAegamööda jõuan, siis saab oma originaalvärvi alpineweiss tagasi.\nMuudetud 8. november 2016 , muutis Tiit\nÄra kasuta "viita" nuppu viimasele postitusele vastamiseks.\nömm mis neid rohelisi on mitu tki? Pildil tunduks nagu Tõnise autoga tegemist olevat\nTegemist sama autoga. Tõnis sõitis selle hooaja, nüüd minu garaažis tagasi.\nMõtlesin sama, et mis jama on.\nKaspar ei saanud ka seda omale?\nNo mina selle aasta tagasi endale tõin. Siis kõik tahtsid seda saada ja sõitsid ning polnud kahju ka, sest mul oli veel üks kupee rullikas. Vana hea 476TDE , mis kunagi oli Nõmme tänavatel posti väänatud ja korda tehtud. Selle aga müüsin sõbrale ja hakkas uuesti igapäevase kupeerullika isu tagasi tulema. Kevadel tahtsin ka matu valget kupeed vaatama minna, aga kuidagi ei õnnestunud see. Ju siis ei pidanud seda ostma.\nKuna kellegagi lõplikku ostu-müügi diili ei teinud, siis nüüd otsustatud, et jätan endale.\nPostitatud 5. detsember 2016\n325ix sai vahepeal natuke elustatud. Ehk peab paar talve vastu, enne kui päris pulkadeks läheb.\nPaari nädala pärast peaks juba ülevaatuspunkti külastama. Võiks nüüd täiesti omal jõul linnukese kirja saada.\nKuda b-osa klapib? Eeldan, et on b. Krunti ei eemalda?\nTegemist jah b osaga. Transpordikrundi tõmban maha või karestan ära. Aga eks ta selline paari aastane pääsetee on, et kere päris käest ära ei läheks. Eks kunagi tuleb uuesti vahetada.\nPaneeli ülemine osa tuleb punktidest lahti võtta ja ca 1 cm jagu vasakule nihutada, siis istub suhteliselt hästi. Liistud ja lukk jooksevad mööda.\nIgapäevane F11 oma automaatkasti ja diiselmootoriga on talveks liiga igav. Vaja ix kiirelt talveseadesse saada. Seepärast ka sellised lahendused.\nPostitatud 15. detsember 2016\nIx sai lõpuks kokku ja homme jõuab ka ülevaatusele. Kui heitgaasid korras, siis peaks puhaste paberitega läbi minema.\nKäiguhoovastiku korrastamiseks käis vahekast ka alt ära ning sai põhjale kergema roostetõrje teha. Praegu tundub, et sai hea.\nKuna originaal hall põhjamatt oli päris palju vett näinud, siis sellest ei olnud miskit järgi. Asendasin selle hetkel kupee pruunika põhjamatiga, mis kardaaanitunneli pärast istub veits inetult. Kui kellelgi on kusagil vedelemas ix kupee põhjamatt, siis võib märku anda.\nPostitatud 16. detsember 2016\nlihtsalt infoks, aga põhjavaibad keretüübilt ei erine.sobib touringu ja neljaukselise oma ka.\nPostitatud 16. detsember 2016 (muudetud)\nMa saan aidata vaibaga!\nMuudetud 16. detsember 2016 , muutis extreme327\nTänud info eest. Lihtsalt kui ix ja tavakupee matte võrdlesin, siis oli erinevust näha selles mati küljes olevas pehmenduses/porolonis. Kupee oma jäi veidralt kortsu, kõik kinnituskohad ja avad sobisid pedaalide all jne, aga mis ei sobinud, oli juhiistme kinnitusaugud. Ehk matt oleks pidanud rohkem tunneli vastas olema, tänu sellele jäi ukse äärde matti "liiga palju"\nJa ix läks puhaste paberitega ülevaatuselt läbi. Vanake sai isegi kiita.\n1 794 postitust\nPostitatud 17. detsember 2016\nEix mõtles et keretüübis ei ole vahet. ix 2 uksega, ix 4uksega või ix touring sama matt. tagavedusega on loomulikult vahe.\nErinevus peaks olema jah ainult neil juhi istme alune osa,kuna 325ix kardaani tunnel sealt teistsugune vahekasti mahutamise tõttu kui tava e30 kerega masinad ja seetõttu ei sobi tava e30 põhjamatt sinna. Eks eix22 teab täpsemalt ja saab paranda kui miskit valesti ütlesin!\nPostitatud 19. detsember 2016\nKui üks auto sõidab, on vaja kohe teist elustama hakata. Vahepeal sattus mu kollektsiooni veel üks fl kupee.\nEsialgne idee oli kiirelt pindmise rooste eemaldus ja ülevärv.\nJuhtus aga nii, et tõmbasin kahe päevaga auto täiesti pulkadeks. Keegi on varem keevitanud ja eeltöödega alustanud, kuid tööd jäid pooleli. Keevitatud on nii kehvalt, et pean kõik need paranduskohad välja lõikama ja uuesti keevitama. Paariks nädalaks on nüüd keevitustöid.\nPostitatud 21. detsember 2016\nSee 6 seeria ka seal sinu jagu we? Jõudu ja jaksu aga rulliga .\nSeal garaazis on veel mitmeid huvitavaid autosi peidus, selline pisike hobigaraaž. 6-ne ikka minu jagu.\nPostitatud 22. detsember 2016\nkust kandist sa selle kupee ostsid? töökaaslane ka otsib kupeed aga ei midagi. Ilusad autod sul seal.\n15 minutit tagasi, marcelius19 ütles:\nEhk on asi summas mille eest autot otsitakse ?\n2000 kanti ei otsi viimasepeal autot.\nPostitatud 23. detsember 2016\nSee viimane kupee on üldse Soomest pärit. Mitmeid aastaid seisis ühes garaažis Haapsalus.\nMul mõned varuosakupeed veel, millel kahjuks kered taastamiskõlbmatud.\nPeal on/oli m52b28, mille tahan passi kirja saada. Vastus Maanteeametilt käes, pean auto kaalutõendi viima. Selleks pean ta muidugi enne kokku panema. Mudelinimetus ikkagist 316.\nSillad ja pidurid on kõik 325 omad, polüpuksidel. Vedrustuseks tuleb Bilstein B8+väga minimaalne madaldusvedru.\nAga töö käib. See on mu päris esimene autokere, mida keevitan, seega näpunäiteid võib anda. Keevitan serv-servaga, punktidega ja "vahedega", et plekk liiga palju kuuma ei saaks.\nPostitatud 27. detsember 2016\nNatuke sai keevitatud vahepeal. Juhi pool ja kapotialune hakkab vaikselt ilmet võtma. Detailide eeltööd ka käivad samal ajal. Veel ei kaota lootust, et jaanuari lõpuks auto juba värvitud.\nEt kaitsmekarbi alust keevitada saaks, puurisin külje punktidest lahti. sai vähemalt viisakalt ja korralikult uued tükid teha. Natuke veel keeviseid lihvida, aga üldjoontes olen ise rahul.\nPostitatud 2. jaanuar 2017\nVõib vist öelda, et 25% põhjast on tehtud.\nKõik kinnituskronsad(kütusepaak, pidurivoolikud) olid täiesti läbi, seega lõikasin tükid välja ja tegin samalaadsed uued kronsad. Paak istus proovimisel ilusti paika.\nOriginaal tungi kohad kaotan ära. Rullikat alati esimesest keretalast ja sillatalast tõstnud.\nHomme jätkan keretalaga. Enamus vist läheb seda teed, et keevitavad sinna karpraua?


Tanel Kurbas aitas Gliwicel naasta võidulainele – Korvpall24.ee\nAvaldatud 24.10.2018; 22:42\nAutor admin 24.10.2018; 22:42\nTanel Kurbase koduklubi GTK Gliwice naases Poola kõrgliigas võidulainele, kui koduväljakul võeti võit seni vaid kaotusi tunnistanud ja liigatabelis viimast kohta jagava Koszalin AZS meeskonna üle numbritega 95:71 (17:23; 27:27; 23:17; 28:4).\nKülalised suutsid eestlase koduklubile tõsist vastupanu osutada esimesed kolm veerndaega, mille käigus muutus mängu liider tervelt 12 korda. Kolmanda veerandaja alguses leidis Gliwice end hetkeks isegi 11 puntkilisest kaotusseisust, mis suudeti veerandaja lõpuks tasa mängida.\nOtsustavat neljandikku alustasid meeskonnad viigiseisust 67:67. Kuigi veerandaja esimese korvi viskasid külalised, siis jäi see viimaseks korraks mängus, kui Koszalin juhtis. Ülejäänud osa veerandajast domineeris Kurbase koduklubi täielikult ning tasuks saadi liigatabelisse väärtuslik 24 punktiline võit.\nVõitjate resultatiivseimana tõi 17 silma vahetusest sekkunud keskmängija Szymon Kiwilsza. Teda toetasid võrdselt 15 punkti visanud Myles Mack ja Damonte Dodd. Tanel Kurbasele jagus mänguaega 11 minutit, mille jooksul tõi eestlasest ääremängija 5 punkti, tabades seejuures kõik viskeüritused (kahesed 2/2, vabavisked 1/1). Lisaks noppis Kurbas ühe lauapalli, jagas ühe resultatiivse söödu ning sooritas ühe isikliku vea.\nKoszalini parimanana viskas 19 silma Dragoslav Papic. Drew Brandon lisas omalt poolt 13 punkti ja 8 lauapalli.\nKurbase koduklubi asub kahe võidu ja ühe kaotusega liigatabeli keskel. Gliwice jaoks jätkub liigahooaeg juba 28. oktoobril kui võõrustatakse Gdanski Polpharma Starogard meeskonda.\nPrevious Post Südi vastupanu osutanud Tallinna Kalev/TLÜ vandus alla Kalev/Cramole, Riia VEF-ile kindel võit\nNext PostAndersoni klubi alustas Euroliigat napi võiduga, Pokk tähistas euromängus 32-punktist võitu


Beebiblogi: 23.nädal. edit. | Lipsuke\nBeebiblogi: 23.nädal. edit.\nPosted on 14/06/2014 by Lipsuke\nSel nädalal oli beebipoisi suuruseks mais.\nBeebi on umbes 30 cm pikk ja kaalub 550-600 grammi.\nLaps kasvab kadestusväärse kiirusega. Viimase kolme kuu jooksul on tema kaal suurenenud kümme korda ja järgnevate nädalate jooksul kasvab ta sama tempoga edasi.\nOn oluline igapäevaselt värskes õhus aega veeta. See on vajalik, et stressiga toime tulla ja laps saaks eriti hästi hapnikku.\nVaatamata sellele, et laps asub kiirendatud tempos rasva kasvatama, näeb ta veel välja punane ja kortsuline. Nahakate formeerub tunduvalt kiiremini, kui selle alla jõuavad moodustuda küllaldased rasvaladestused — seetõttu nahk ripub. Punetus on nahka kogunenud pigmentide tagajärg, mis muudab selle vähem läbipaistvaks.\nLaps jätkab ümbritseva vedeliku vähest neelamist ning selle väljaviimist organismist uriini näol. Vedelik ja suhkrud, mida ta saab looteveest, on tema jaoks veel üheks tähtsaks toiduallikaks kõrvuti sellega, mida ta saab läbi platsenta ja nabanööri. Vedeliku neelamine võib esile kutsuda luksumise, mida sa tunned, kui loode hakkab sinu sees otsekui hüplema. Sõrmedele kasvavad küüned. Beebile meeldib väga imeda ning ta teeb seda alati, kui sõrm suhu satub. Areneb tunnetusmeel ning beebi teeb erinevatel maitsetel vahet. Kuulmine teravneb ning ta võib teiste helide hulgast Sinu hääle ära tunda.\nKuna ringiliikumiseks on kõhus veel piisavalt ruumi, võimleb beebi aktiivselt. Võid isegi põtkimist oma kõhu pealt näha.\nLoode valmistub jätkuvalt ette eelseisvaks eluks väljaspool emakat. Seedesüsteem lõpetas arengu ja kasutusele võeti söögitoru, magu, kõhunääre ja soolestik. Laps neelab lootevett, teeb rütmilisi hingamisliigutusi. Kõhunääre toodab insuliini. Ka põrn on aktiivne.\nOsad teadlased on seisukohal, et nüüd näeb beebi oma esimesi unenägusid. Teadlased suutsid tuvastada REM une viiekuustel loodetel. Uurimise käigus leiti, et laps magab enamiku ajast kuid tema uni on sageli katkendlik ja ta ärkab peaaegu iga 60 minuti tagant. Laps ärkab korraks ja läheb magama tagasi.\nSel nädalal ei ole mul millegi uue üle vinguda. Kui siis ainult see, et laps on väga vaikne. Kui eelmine nädal rääkisin ma siin, kui ilus meie üleval oleku ja magamise režiim on, siis nüüdseks on see kadunud. Ma pakun, et ta keeras end kõhus ringi ja nüüd ma lihtsalt ei tunne enam nii hästi. Ole mees, keera tagasi! Ma igatsen su mulistamisi ja kõdistamisi! Nii vägev oli, kuidas sa pulti kõhult minema lennutada tahtsid!\nEelmine nädal ja selle nädala alguses oli kohati päris lahe tunda, kuidas ta seal kõhus mu põiel polkat tantsis. Oli kohe tunda, et ta tuharseisus oli. See oli nii veider. Kui põis täis oli, siis tänasin jumalat, et ta juba nii tugev ei ole, et väga tugevaid lööke jagada. Ma oleks püksi lasknud muidu. :D\nMa ei tea kas asi on selles, et ma olen jube lühike või olengi ma juba nii kaugel, et emakas ulatub ribide alla? Igatahes, tunnen ma nüüd liigutusi juba ribide all.\nMeheraas ei ole siiani liigutusi tunda saanud. Mehed ma ütlen! Miks neil ei ole kannatust tundide viisi kõhtu jõllitada või käsi kõhul hoida, nagu need oleks sinna liimitud… Kurjam ma ütlen! :D\nKui ma varem mõtlesin, et olen ikka bitch küll, siis nüüd…vaene mees kohati. Kuigi jamh, vahepeal väärib ta küll peapesu. No kuramus, mis mõttes sa ei taha mulle peale pikka tööpäeva veel massaaži teha, või 10 minutit enne poe kinni panekut veel arbuusi tooma lipata? No mis mõttes, eksole? :D\nNeed raseduse hormoonid tahavad ka lõpuks pead tõsta. Ükspäev oleks ma peaaegu nutma puhkenud, sest Meheraas tuli botastega koridori ja ma olin just koristamise lõpetanud…\nSee läheb nüüd küll juba 24 nädala alla aga ma ei kannata praegu välja. Nimelt on mul praegu ‘tussitoru’ valu. Nagu keegi pussitaks mind ‘sinna’ või torgiks nõelaga. Agh, see on nii hirmus, et tahaks mööda seinu üles ronida. Üle ka kuramus ei lähe! Juba mitu tundi kestab. Ma ei oska mitte midagi teha ka. :D\nJa lõpetuseks üks abipalve, mis asub siin https://www.facebook.com/ingrid.vassiljeva/posts/893051417377562. Äkki keegi tahab endale kiisut-kutsut? Nii kurb on lugeda selliseid asju. :(\nOlen ma ikka tuhajuhan. Tupeseenest pidin ju rääkima!\nPeale seda, kui need 6 küünalt ära kasutasin, läks paremaks. Ära ei kadunud kohe aga parem oli küll. Siis tegin ühe keefiri tampooni ja nüüd on enam-vähem täitsa. Ei saa öelda, et 100% läinud aga 98% parem kui enne.\nThis entry was posted in Elu and tagged beebiblogi, Beebiblogi-iganädalane-sissekanne, Meheraas, rasedus, raseduse rõõmud, sümptomid by Lipsuke. Bookmark the permalink.\n9 thoughts on “Beebiblogi: 23.nädal. edit.”\nMari on 15/06/2014 at 10:34 said:\nNo näe, küünlad ikka aitavad ka. Kui nüüd oma toitumist ka muudad, siis ehk paraneb asi veelgi ja väldid uut seent.\nDiana on 15/06/2014 at 21:09 said:\nKas sa ei ole mõelnud hakkata rasedate vesivõimlemas käima või rasedate joogas? Usu mind, tead kuidas enesetunne paraneb kui teha sporti, mina hakkasin raseduse teisel poolel käima nendes tundides ja märgatavalt paranes mu heaolu .Enne ei jõudnud trepiski üles minna kui ähkisin ja ohkisin ning pärast lippasin nagu noor rebane.\nMinu raseduse lõpp oli kergem kui raseduse algus ja see oli kindlasti sp et tegin sporti. Kui tundsin, et selg valutab hakkasin hommikuti võimlema ja ma ei tundnudki raseduseaeg erilisi seljavalusid. Võtta end kokku ja mine trenni, usu mind see teeb head!!!!!\nlipsuke on 15/06/2014 at 21:29 said:\nKui mul siin linnas oleks, siis läheks raudselt. Ja suvekuudel ei tehta isegi seal linnas, kus arvel olen, midagi. Peaksin hakkama Tartusse sõitma ja see läheks jube tüütuks ja kulukaks kahjuks.\nPlaanisin siin youtubest otsida mõne hea video ja kodus teha…\nDiana on 15/06/2014 at 21:55 said:\nKahju, vesi on väga hea raseduseaeg. Kuid käi palju jalutamas ja kindlasti võimle igal hommikul. Alguses on raske kuid pärast läheb kergemaks, Sul on veel nii pikk rasedus ees, sa pead kindlasti võimlema, et see üleelada.\nMis linnas sa elad?Mul oli raseduseaeg sama mure pole kuskil käia,olin harjunud Tallinna eluga kus kõik oli käepärast.\nMa elan Viljandi kõrval pisikeses külakeses kus on 5 eramaja ja minu üllatuseks, kui kolisin siia sügisel,sain teada, et siin samas vastasmajas teeb tädike rasedatejoogat. Sa uuri neid asju hoolikamalt, sest kindlasti on miskit, kuna kodus tegemine ei ole nii motiveeriv kui kuskil rühmas teiste rasedatega.\nlipsuke on 15/06/2014 at 23:42 said:\nNo vähemalt lubatakse sooja suve, siis on mul võimalus iga päev ujumas käia. :D\nMaie on 16/06/2014 at 08:58 said:\nLiigutamine on kõikide nende valude vastane võti. See nüüd teistele noortele, kes su blogi loevad: ka enne rasedust on liigutamine ning aktiivne eluviis väga olulised, mida tugevam su keha enne rasedust on, seda suurem tõenäosus on, et rasedus pole üldse raske füüsiliselt.\nSest tegelikult rasedus pole nüüd nii raske ja paha kui teda ette kujutatakse.\nlipsuke on 16/06/2014 at 13:53 said:\nEtte kujutatakse? Hmmm, kõigil on see ikka erinev. Iga rasedus ei ole lihtne.\nHea vorm annab kindlasti juurde, eriti just sünnitusel, et kopsumahtu jaguks. Samas liigne lihas pidi just vastupidi mõjuma, et kõik on liiga pingul ja lapsel on raskem väljuda…\nNormaalne treenitus tuleb kindlasti kasuks.\nLili Marleen on 17/06/2014 at 14:41 said:\nMiks sa pead nii vulgaarne olema? Kas sa jätkad sellise robustse sõnavaraga, nagu sul on, ka siis, kui laps käes ja rääkima õpib? Eriti nukker oleks näha ühte kolme aastast poissi, kellel emmelt õpitud tussid, vitud ja muud sabaalused inetud väljendid suust lendavad :(\nlipsuke on 17/06/2014 at 15:24 said:\nUsud või ei, aga tegelikult on mul aju täitsa olemas ja suudan end ka kontrollida, ning viisakaks jääda. Mitte, et see tussitoru oleks nüüd nii ropp, aga siiski.\nKeegi meist ei tahaks ju maa alla vajuda, kui paari aastane laps su kõrval ropendab?


Näo-lõualuu liigese artriit (TMJ): sümptomid ja ravi, patoloogia põhjused - Menisk , Sustavi ultraheli ravi\nSustavi ultraheli ravi. Puusaliigese peamised haigused: kuidas paigaldada ja ravida\nRaviarst võib soovitada külastada hambaarsti suuõõne puhastamiseks, külastada spetsialisti, kes parandab hammustuse defekte. Vigastuste kahtluse korral - jalg tuleks immobiliseerida, mugavas asendis olles võite kohapeal külma rakendada.\nAutor: Sergei Ezhov - spordimeditsiini arst. Kuupäev: Tõenäoliselt häiris iga inimene vähemalt üks kord oma elus põlveliigesevalu.\nSelle põhjuseks võivad olla nii vigastustest tingitud ägedad vigastused kui ka liigeste kudede vanusest tingitud degeneratiivsed muutused. Selle põhjuseks on keeruline anatoomia, samuti põlve suurenenud koormused. Spordivigastuste statistikas on põlvevigastused juhtival kohal. Üsna sageli põhjustab profisportlaste karjääri lõppu põlv.\nNagu ma juba ütlesin, on põlveliigese struktuur väga spetsiifiline ja sellel on mitmeid funktsioone. Tegelikult koosneb põlveliiges kahest liigest: reieluu-sääreluu ja reieluu-patellar. Väga sageli pärast traumat areneb patella-reieluu konflikti sündroom. Selle põhjuseks on põlveliigese liigesepinna trauma, mis muutub ebaühtlaseks, justkui karedaks.\nPatella Phasange liigeste artriit saa enam tavaliselt libiseda mööda reie pinda, mis põhjustab valu painutamisel - jalgade pikendamine.\nPõlveliigese õõnsuses on meniskid, kõhred moodustised, mis mängivad omapäraste patjade rolli. Neid konstruktsioone saab kahjustada isegi väiksemate traumeerivate tagajärgedega.\nLiigese keeruline ligamentoosne aparaat. Lisaks välistele, ekstraartikulaarsetele sidemetele on põlveõõnes ka kaks ristisidet: eesmine ja tagumine. Need konstruktsioonid on ka üsna sageli vigastatud. Muljutud põlv See on üks levinumaid vigastusi. See ilmneb reeglina otsese löögi korral või põlvele langedes. Seda iseloomustab valu nii puhkeasendis kui ka jalgade liikumise ajal, pehmete kudede turse. Mõnikord ilmub hematoom, mis levib sääre ja reie külge päeva jooksul. Spetsiifiline ravi pole vajalik.\nKülma pannakse põlve minutiks. Võib kasutada põletikuvastaseid salve. Tugeva valu korral - valuvaigistid. Jalg vajab puhkust päeva. Selle aja jooksul möödub reeglina kõik. Tugeva turse, tugeva valu korral on parem pöörduda arsti poole. Nihutamine Samuti üsna tavaline põlvevigastus. Kliiniliselt ei erine see eriti verevalumist, see tähendab, et sellega kaasneb ka kudede valulikkus ja turse.\nMõnikord võib esineda ebastabiilsuse tunnet, jalgade kiskumist püsti seistes. Täpselt kinnitatud ainult ultraheli abil. Ravis kasutatakse ka valuvaigisteid, külmetushaigusi. Jala on vaja immobiliseerida põlvekaitses kuni päeva.\nMeniski kahjustus Tavaliselt on vigastuse tekkemehhanismiks fikseeritud säärega jalad näiteks juhtub see sageli suusatades. Enamikul juhtudel on sisemine menisk kahjustatud, kuna see on tihedamalt sulandunud liigese kapsliga. Traumaga täheldatakse patella küljel intensiivset valu. Võib esineda põlve blokeerimise sümptom, kui kannatanu ei saa tugevat valu ja liigese võõrkeha tõttu jalga painutada. Meniski kahjustusega kaasneb sageli hemartroos - vere kogunemine liigesesse.\nSellise vigastuse kahtluse korral tuleb Sustavi ultraheli ravi viivitamatult immobiliseerida, rakendades rehvi või sideme. Pöörduge kohe traumatoloogi poole.\nArst viis lõpliku diagnoosi saamiseks läbi asjakohase uuringu. Kõige informatiivsem põlve MRT nende vigastuste kinnitamisel. Taastumine võtab sellistel juhtudel aega 1—2,5 kuud, sõltuvalt kahjustuse määrast ja ravist. Põlve sidemete rebend Üks raskemaid põlvevigastusi. Biomehaanika omaduste tõttu on ristatisideme eesmine side kahjustatud sagedamini.\nSelle täieliku rebenemise korral on liigese tugifunktsioon võimatu. Kui inimesel on ristisidemed kahjustatud, tunneb ta jalgades nihestust, ebastabiilsuse tunnet.\nSageli kaasnevad vigastustega tugev valu ja turse. Vigastatud põlv on painutatud täisnurga all ja proovige sääreosa tagasi liigutada või seda edasi lükata.\nKui see liigub edasi, siis on inimesel vigastatud eesmine ristiside ja kui see liigub tahapoole, mõjutab kahjustus tagumist ristisidet.\nRavi eesmärk on vähendada valu ja liigese turset. Nad rakendavad vigastuse kohale külma, annavad valuvaigisteid ja tagavad kahjustatud jäsemele täieliku puhkuse. Diagnoosi selgitatakse ka tomograafia abil. Liigeste osalist kahjustust ravitakse konservatiivselt. Liigeste aparaadi täieliku rebenemise korral kasutavad nad plastseid sidemeid või oma endoproteesimist.\nPatellaarse dislokatsiooni tõenäosus suureneb väikese patellaarse õõnsuse, halvasti arenenud reie välise kondyli, nelipealihase lihase telje ja patellaarsete sidemete vahelise suhte rikkumisega. Reeglina muutub seljaaju dislokatsiooni põhjustajaks otsene vigastus kukkumine põlveliigesesse, põlve külgkokkupõrge patellale koos nelipealihase lihase kokkutõmbumisega.\nPatella ägeda traumaatilise nihestamisega kaasneb terav valu. Põlveliigend on kergelt painutatud, maht suurenenud, laienenud põiksuunas külgmiste nihestamistega. Liigese liikumine Sustavi ultraheli ravi võimatu. Palpeerimisel nihutatakse patella küljele.\nMõnikord on patella traumaatiline nihestus spontaanne. Patsiendid märgivad sellistel juhtudel terava valu episoodi jalas, millega kaasnes põlve painde ja nihke tunne. Pärast seljaaju ise korrigeerivat dislokatsiooni täheldatakse põlveliigese kerget või mõõdukat turset. Patella ägedat nihestust ravitakse tavaliselt konservatiivselt.\nVähendage dislokatsiooni kohaliku tuimestuse all. Jäseme on puusaliigese kohal painutatud neli nelikutihase kõõluste pinge leevendamiseks ja põlveliigese suhtes painutatud.\nSeejärel nihutatakse patella ettevaatlikult, kuni dislokatsioon on eemaldatud Arvuti valu krohvi valatud või sidemega kuni 4 nädalat.\nSustavi ultraheli ravi moodustavate luude luumurrud Seda tüüpi vigastused põhjustavad tavaliselt tugevat valu, mille tõttu kannatanu pöördub viivitamatult arsti poole. Selles ülevaates me sellist kahju ei analüüsi, jättes selle töö spetsialistide hooleks.\nPõlvesüstid - Küünarnukk


Põhjakeskus kutsub osalema isadepäeva fotokonkursil "Minu isa on äge!" — Põhjakeskus\nPõhjakeskus kutsub osalema isadepäeva fotokonkursil “Minu isa on äge!”\nPõhjakeskus korraldab Isadepäeva tähistamiseks fotokonkursi temaatikaga “Minu isa on äge!”, kuhu ootame fotosid lapse-isa ühistest hetkedest. Saada foto aadressile turundus@pohjakeskus.ee ja võida isadepäevaks kasulik auhind!\nPõhjakeskuse fotokonkurss toimub ajavahemikus 02. november 2018 – 07. november 2018. Konkursi võitjate ja eripreemiaid pälvinute väljakuulutamine ning auhindade üleandmine toimub 11. novembril Rakvere Põhjakeskuses toimuval isadepäevaüritusel.\nOsaleda võivad kõik huvitundjad, välja arvatud fotokonkursi korraldajad.\nIga autor tohib konkursile esitada 1 foto.\nPilte võib konkursile esitada ainult autor ise.\nKonkursile ei või esitada töid, mis on osalenud teistel fotokonkurssidel.\nI koht – 50 € väärtuses Põhjakeskuse kinkekaarte + lisaauhinnad;\nII koht – 30 € väärtuses Põhjakeskuse kinkekaarte + lisaauhinnad;\nIII koht – 20 € väärtuses Põhjakeskuse kinkekaarte + lisaauhinnad;\nEripreemia – Publiku lemmik\nPubliku lemmikuks on enim Facebookis Like kogunud foto\nAuhinnaks 30 € väärtuses Põhjakeskuse kinkekaarte + lisaauhinnad\nPiltide formaat, märgistamine ja esitamine\nPilt ei tohi olla digitaalselt töödeldud, va minimaalne kontrastsuse, heleduse ja värvikorrektsioon ning teravustamine. Lubatud on pildi vähene lõikamine. Piltidel ei ole lubatud elementide kustutamine või asendamine. Pilt ei tohi olla mitmest pildist kokku pandud. Ei tohi esitada ka digitaalselt kokku kleebitud panoraame. Filmile pildistatud või lõigatud panoraamid on lubatud.\nJpg formaadis digitaalfotod esitatakse digitaalsel kujul hiljemalt 07.11.2018 kell 24.00.\nFoto edastamisel tuleb märkida autori kontaktandmed: ees- ja perekonnanimi; aadress; telefon; e-post ja foto pealkiri. Foto saatja vastutab esitatud fotode autorluse ning esitatud andmete õigsuse eest.\nKõik konkursile esitatud fotod avalikustatakse Põhjakeskuse Facebooki lehel konkursi fotoalbumis.\nKorraldajal on õigus tasuta kasutada auhinnatud töid konkursist teavitavatel ja edendavatel eesmärkidel näitustel, konkursikogumikes ja meediaväljaannetes koos autori nime välja toomisega. Lisaks kuuluvad kõik konkursile saadetud tööd avalikustamisele konkursi internetikeskkonnas. Avaldamisele ei kuulu selgelt tehniliste puudustega ja teemavälised pildid.\nToetajatel on õigus tasuta kasutada auhinnatud töid Eesti piires trükimeedias (kalender, reklaam vms) koos autori nime märkimisega.


Inimeste omavahelist suhtlemist toimub keele kaudu. See on meetod ekspressiooni ja moodustamise tundeid ja mõtteid. Keel on vahend õppida uut informatsiooni ja teadmisi, vahend tõhusa mõju meeltele ja meelt. Rakendada neid funktsioone emakeel peab valdama neid. Mees, teisisõnu, tuleb arendada kõne kultuuri. Selle abil väljendada mõtteid ja tundeid saab häälsõnumi või trükitud teksti. Styles kirjakeel saab omavahel suhelda. Seega mõnes väljaandes vahendeid saab kasutada erinevates žanrites. Järgmine, analüüsida, millist stiili kirjakeele, seal on ja mida nad vajavad.\nSõna "stiil" on kreeka juured. Neil päevil, me kirjutas voschanoy tabletid nõelaga - stilett. Stiil on määratletud jaotises sõnavara. Selle raames viiakse läbi uurida funktsioone kohaldamise väljendusvahendid mõtteid ja tundeid, sõltuvalt olukorrast, eesmärgid ja sisu avaldused, tingimused ja ulatuse side. Jagu uurib stiilid otse kirjakeel, tuttav neile kõikidel tasanditel. Distsipliini õpib organisatsiooni nõuetekohase, väljendusrikas, loogiline ja täpne kõnes. Õppetund "stiilis kirjakeele kooli" õpetab sihipärase ja teadliku õigusaktide rakendamise ja leksikaalse ressursse.\nKeeleline stilistika uurib keele ja kõne. Esimene suunas tutvustab struktuur keeles. Samuti õppida keelt, grammatika ja fraseoloogilisi tööriistu. Teine suund on peamiselt uuritakse erinevaid kõne, samuti nende sõltuvus erinevate avaldused eesmärgil. Stiil on põhimõtteliselt peaks olema oma olemuselt pidevalt funktsionaalne. Mis see tuleb avalikustada erinevate kõnekommunikatsiooni tüüpi eesmärgil, tingimusel lausungi adressaadile tingimused kommunikatsioon, autor suhe otse teema.\nKõige olulisem kategooriad distsipliini vaja teha stiile kirjakeele. Neid kasutatakse erinevates avaliku elu valdkondades. Style - omamoodi kirjakeel, mille ekspressiooni mõtteid ja tundeid protsessi side. Üks neist ei iseloomusta mitte ainult unikaalne tööriistade komplekt, vaid ka unikaalne kombinatsioon. On erinevaid funktsionaalseid stiilid tänapäeva kirjakeel. Kokku on viis. Rohkem "suletud" peetakse ametlik äri stiilis keeles. Kõige tavalisem igapäevaelus räägitakse. Samuti on teadusliku stiili kirjakeel. See kuulub kirjalikult-raamat-tüüpi kõne. Eriline koht on hõivatud kunsti stiili kirjakeel. See on tingitud erinevaid tööriistu kasutatakse, et luua pilte mõju meeltele ja meelt lugejatele. Piisab peetakse üldiselt mõiste teaduslik stiil. See ühendab erinevad oma vormi tüüpi väljaanded, erinevaid sisu ja eesmärk. Ajakirjandusliku stiili kirjakeele peetakse kommunikatiivne raamatu vahend teabe edastamiseks. Järgmiseks vaadata kõik need detailsemalt.\nSuukaudse ravimvormi manustamist\nKõik selle eripära võib seostada täielikult räägitud stiilis. Kuid see mõiste ei tohiks segi ajada mõistega "SÕNA". Viimast peetakse rohkem tavaline nähtus. Jutukas stiil on realiseeritud peamiselt kõnekeel. Siiski võib esineda ka ja muud žanrid. Nende hulka kuuluvad näiteks peaks sisaldama aruande, loengud, ettekanded ja nii edasi.\nJutukas stiil erineb lihtsus ekspositsioon, tema ekspressiivsus, konkreetsus. Autor väljendab subjektiivne suhtumine selgitama. Jutukas stiil iseloomustab otsene mõju erinevate extra-keeleline elemente.\nNad on seal ainult kaks. Esimene on rääkinud levinud sõnu. Nad omakorda moodustavad alarühma ja kategooria. Niisiis, eraldada igapäevaelu kõnekeelne ja kirjakeel. Esimene külgneva rahvakeelne. Sellesse klassi kuuluvad kahte kategooriasse. Esimene on rahvakeelne, mis asub piiril kirjanduslik kasutamiseks. See on oma olemuselt struktuurselt ebastabiilne, kodumaise, mõned tuttavad. Näiteks tihti öelda asemel friikartuleid - kartulid asemel Guilty - teha slip ja nii edasi. Teine kategooria on töötlemata, mitte-kirjakeel. Näiteks selle asemel, et otsida - sõita kuni asemel jalutamas - tiir, tiir. See kategooria võib seletada ka, ja vulgaarne ja kuritahtlik keeles. Näiteks flunky, Kurnutus, okolet ja teised. Sellised elemendid on tavaliselt kasutatakse, et negatiivne kuvand elu nähtusi. Teine alagrupi sisaldab selliseid kategooriaid nagu professionaalsus (nimed loomaliikide, näiteks Brown Bear - Ovsyanik, raisakotkas muravyatnik ja teised), dialectisms (. Kõrred - kõrred valgu - Vecchio, jne), argoosõnu (milline - tavaline õhk rõõm - Plaisir jne), sõnavara argoticheskih (noored -. salaga reeta - purunema, jne.) ... Üsna suur hulk argoosõnu ilmus kõne valitseva klassi juba enne revolutsiooni. Mõned neist on säilinud lumpen elemente. Žargooni leksikon on seoses ühenduse teatud vanusegruppi põlvedele. Näiteks noorte populaarne sõnu nagu "paari" (pagan), "võrevoodi" ja teised. Tuleb märkida, et kirjeldatud tasemel erinevate paljundamine kitsas ala.\nSee on peamine reservuaar jutukas stiil. See sisaldab kahte liiki sõnu. See, eelkõige rahvakeelne ja tegelikult rääkinud. Need kategooriad on piisavalt lähedal, et üksteist - vahel rida väga sujuvad, ebakindel ja tihti peen. Seda näitab juuresolekul erinevate kaubamärkide erinevaid sõnastikke. Nii näiteks sõnu nagu "tegelikult", "kükitades" on seletava sõnaraamatu Ushakovi väljaanne räägitakse, ja avaldamise tänapäevasest vene keel - rahvakeelne. Mõned elemendid on õnnistatud kahe kaubamärgiga. See on tingitud asjaolust, et suur hulk ühiseid murre liikuda kategooriasse kõnekeelne sõna.\nOmadused ja süntaks\nJutukas stiil domineerivad sõnad emotsionaalselt väljendusrikas funktsioone. Nad võivad olla südamlik põlastavalt, pisike, kuritahtlik, sarkastiline ja teised. Nagu süntaks, siis iseloomustab ebatäielikud, tegevusetus, suur hulk Lõpetamata laused, arvukad kordust. Kasutatud plug disain, exclamations, küsimused, sealhulgas retooriline, nagu kokku kas kujul emotsionaalne avaldused. Samuti kasutatakse inversioon erinevate osade kõnes. See kehtib eriti omadussõnu rolli mõisted nimisõna fraas.\nSelguse ja täpsuse esitlus\nStyles kaasaegse vene kirjakeele kasutatud on erinevad oma võimaluste piires. Mõned funktsioonid ühe esitusviisi võib leida mõned teised. Kuid mitte kõik stiilid kirjakeele suhelda üksteisega. Mõned Meediumiedastus- ei kehti ühe või teise kategooriasse. Nagu eespool öeldud, ametliku-äri stiilis peetakse kõige suletud kõik. See ühendab igasuguseid dokumente. See ärikirjavahetuses ja Ametitoimingute. Allikad võib leida teatud erinevused keeles. Nad sõltuvad eesmärk dokumendid ise. Kuid hoolimata nende olemasolu, seda stiili iseloomustab hulk eripärasid üldiselt. Nende hulka kuuluvad eelkõige peaks sisaldama täpsuse, selguse, hädavajalik, objektiivsuse ja täielikkust avaldused, eripära ja sõnastuse täpsuse. Kõik need omadused on tingitud peamine eesmärk dokumendid - tagada infovoo vaieldamatu fakte. Sest ametlik stiil iseloomustab ka lühiduse ja järjepidevuse esitlus, samuti konkreetsed vormid, mille kohaselt materjal.\nIlma konkreetse tüüpvormi üks paber kaotavad oma õigusjõud. See rühm võib sisaldada näiteks passi. Muu trükitud mallina. Sellised paberid hulka kuuluvad näiteks, blanketid. Aga teised ei pruugi olla kindlad resistentsete vormide. See rühm hõlmab aruannete ärikirjavahetuses, aruanded ja muud.\nLeksikaalsel tasandil, eelkõige esitama unikaalne sõnad ja fraasid, mis ei ole teisi stiile kirjakeele. Need on järgmised: live, isik (isikud), tingimusel (given), pindala on (elu) ja teised. Ka mitteiseloomulikud emotsionaalne värvimine dokumente. Neil ei ole elemendid, mis on rikkad teised stiilid kirjakeel. Näiteks ei vasta rahvakeelne sõnu. Selles žanris levinud paigas. Neid kasutatakse sageli nimeline eessõnad: arvelt, et, valdkonnas, küljelt ja teine verbaalse keele. Täida šabloonid ja verbaalset, on asjakohane mõnes sorte stiilis. Sest see žanr, ja mida iseloomustab kasutamise "kõrge" sõnavara, ja kujutisi mitte otseses mõttes. Näiteks võim nüüd ja teine vasakule. Annavad kõne tähtsust ja pidulikkuse. Mitmed rahvusvahelised kohtades dokumendid, mida kasutatakse täiendava sõnavara. Näiteks selline populaarne kaebuse: proua, härra, Nende Highnesses ja teised.\nTeiseks, seoses suletud žanr esitlus\nSel juhul me räägime teaduse stiilis. See sisaldab artikleid üheülbalised ajakirjad, monograafiad, viitenumber ja entsüklopeediline, tootmise ja tehniliste haridus- väljaanded, kokkuvõtteid, annotatsioone ja muud. Peamised omadused teaduslikud stiili tuleb esmalt läbi loogika, abstraktse üldisuse, täpsuse ja objektiivsuse. Teabe esitamine ei ole mõeldud sel juhul taju kasutaja. Kuid emotsionaalsed elemendid saab kasutada teadusliku stiili. Nad usaldusväärsust avalduse proosa, nagu vastandus keemiline olemus narratiivi.\nTeaduslik stiilis vene kirjakeele: üldised omadused ja eesmärgid\nSee žanr, mida iseloomustab küllastus tegeliku materjali, ülevaatlikkust ja täpsust esitlus. Kuna sisu on kirjeldus nähtuste reaalsus, nende uurimine ja tõlgendamine. Teaduslik stiilis kirjakeele kasutatud tõendid teatud hüpoteese ja tingimused nende argument. See kokkupuudet žanri erinevate uuringute probleeme. Seoses sellega traktaat enamasti sisaldab mõttekäiku ja tõendeid.\nKommunikatiivne raamat žanr\nSee on umbes ajakirjandusliku stiili. See žanr on väga heterogeenne. See sisaldab elemente, mis on teised stiilid tänapäeva vene kirjakeele. Peamised omadused žanr väärib märkimist järjepidevuse, faktografichnost, konkreetne, informatiivne küllastus ja stiimul esitlus, ülevaatlikkust ja ekspressiivsus, emotsionaalsus.\nPeamised ülesanded kommunikatiivne žanr\nAjakirjandusliku stiili näeb ideoloogiline ja poliitilises sfääris. Žanr eesmärk kiiresti, täpselt ja on kättesaadav, et teavitada inimesi olulisi sündmusi, mis on toimunud välismaal ja riigi sees, mõjutavad lugeja ja nimetavad seda eriti olulised esindajad. Teisisõnu, ajakirjandus on vahend mass propaganda ja teavet. Faktografichnost, loogiline ja informatiivne funktsioon žanr kaasa laialdase kasutamisega oma ettepanekud, aruandluse midagi (faktist või sündmusest). Haigustekitaja, ekspressiivsus, emotsionaalsus põhjus kohaldamise süntaktilised ja leksikaalsed fraseoloogia vahenditega. Realiseeritud see žanr televisioonis, trükimeedias, raadios, poliitilisi kõnesid. Ajaleht-ajakirjandusliku stiili erinevate kontrapunkti. Mõned neist on puhtal kujul žanr. Nende hulka kuuluvad näiteks sisaldada ülevaadet, arvustused, aruandlus. Teised võivad piirne kunstiline jutustus. Näiteks lampoon, trükis essee. Teised omavad funktsioone ettevõtte ametlikku kirjandust. See esitusviis on iseloomulik toimetuse.\nPeamised põhimõtted kommunikatiivne esitlus\nSest žanr, mida iseloomustab kasutamise sotsiaal-hindamise keele abil. Ajalehes publitsistika rakendatud orgaanilist kujuline ja loogiline alustas üldkehtivust tõendeid ja põhjendusi kujuline spetsiifilisus. Sellega seoses ajalehe näha kombinatsioon informatiivsus, kohustuslik emotsioon ja loogika, hindamine. Samuti näitab see ühtsus mitmeid kontrastse suundumusi. See, eelkõige orienteeritus kõne standardimise ja taotluse pad ühelt poolt, ja taastumine narratiivi, soov väljendus teine.\nAjakirjandusliku stiili iseloomustab lihtsus disain, tellida jutustusviisid üsna sagedased inversioon ettepaneku osi, mis tegutseb loogiline kesklinnas väljendeid. See kehtib ka poeetilise sünteesi koostisosad: pisaravool, anafoor, retoorilised küsimused ja rohkem. See on eriti selgelt näha agitatsiooni ja propaganda väljaandeid. Ajakirjanduslik stiil kasutatakse elementide ja rääkinud süntaks. Aitab peetakse konkreetse kuju toimetuse. See jutustus esineb materjal on oluline ideoloogia ja poliitilise mõttes, vaid ka tekitab probleeme rahvusvaheliste ja riikliku tähtsusega. See on mitmekesine ja essee. See žanr peetakse piiri kunsti ja kommunikatiivne kirjanduses. Essee kohalolekut tunda üsna märgatavalt authorial "I", raamatuke, lampoon, mis põhinevad satiirilise suhtumine reaalsus ja otsese hindamise negatiivsed tegurid. See selgitab kasutamise emotsionaalne ja väljendusrikas vahenditega. Žanr kasutab erinevaid elemente, mis on erinevad stiilid Vene kirjakeel. Kui me iseloomustada kui terviku, võib öelda, et erinevad väljaanded kirg, komponentide kasutamine koos semantiliselt, väljendusrikas-modaalne osad lähenemine raamat ja rääkimine. See omakorda toob kaasa mitmekesisuse stilistilise lõtvus väljendusvahendite.\nKunstiline stiilis: üldine ülevaade\nSee kontseptsioon on väga ebamäärane. Seal on keeruline stiili ja keele kirjanik. Viimati mainitud tuleb mõista nende keeleliste üksuste, mis on täis teksti. Styles kirjakeele kasutada autori narratiivi, võimaldaks kajastada oma mõtted erinevates vormides. Omaduste hulka žanr tuleks rõhutada ühtsust esteetiline ja kommunikatiivne funktsioone. See on tingitud kahekordne ülesanne, mis täidab väljamõeldis. Eelkõige tähendab see mitte ainult jutustaja, kuid ka mõju lugejale. Samuti viitab omadused žanr mitmekesisust vahenditest. Saab kasutada elemente, mis on teised stiilid tänapäeva kirjakeel. suusarajad ja muid visuaalseid väljendusvahendeid ja kasutatakse laialdaselt ka siin. Lisaks on olemas ja pildi autor. Lugu peegeldub tema isiksuse, Outlook, taju, esteetiline ja maailmavaatelisi seisukohti.\nIseloomulikud tunnused esitluse\nRütmiline kõne omapärane kujundid, ebaselgus sõnu, semantiline võimsust, emotsionaalsus. Žanr kasutatud meetodeid ja vahendeid suhtes teatavat ideoloogilist kontseptsiooni töö. Nad omakorda määrab soovitav ja teostatav elemendid, mida autor. Analüüsi esitust, tuleks avalikustada omaduste verbivormid väljendada ideelisus. Vaadatud žanr peetakse mitmekesisemad ja ulatuslik kui mõned teised stiilid Vene kirjakeel. See ei ole ainult kogum meetodeid ja on kõige olulisem omadus kujundlik poeetiline mõtlemine. Kõik elemendid, mis on peamised stiilid kirjakeele, autor valib neist, mida ta peab avalikustama valitud teema.\nOn moodustatud žanr mitte ainult kasutamise kujutava sõnade tähendusi ja konkreetse leksikaalse ja süntaktilise meetodeid. Oluline roll võib kuuluda stiililiselt neutraalne vahenditega. Poeetiline võimu kujundid ja on sageli erilist fraase ja trummel põhiosaks. Nad on lihtsad elemendid saamas suur jõud. Näitena võib olla erinevate tööde Tšehhovi Pushkina. Oma kõige tavalisemaid sõnu moodustavad tugeva pildi. Rohkem väljendusrikas ja võib olla grammatilised vormid ja süntaktilised trikke. Et moodustada kujundeid kasutatakse, seega kahte liiki vahenditega. See on peamiselt meetodeid keel ise. Nende hulka kuuluvad arvud ja radadel fraas, semantiline ja leksikaalse poeticisms. Teiseks, need on elemendid, mida peetakse üldiselt neutraalne keel, kuid narratiivi struktuur, nad on vormitud. Individuaalne stiil esitlus on üldiselt määratletud leksikaalse koostise ja teema.\nBiograafia Ozhegova Sergeya Ivanovicha lastele\nJaapani laused tõlgitud: funktsioonide loendi ja huvitavaid fakte\nPunkt vene keeles\nDonald Trump: suhtumine Venemaale, avaldused Venemaa ja Putini kohta\nKalmar: kuidas puhastada ja süüa õige?\nChampagne Life - restoran Moskvas, ja palju see\nKuidas muuta tainas kuklid?\nKuidas kaalust alla kätes tüdrukud: kasutamise\nKuidas kaunistada lill lähedal tema maja


EstYes » Meist\nApoliitiline MTÜ Noortevahetuse Arengu Ühing EstYES loodi 1991. aastal ja on üks esimesi organisatsioone Eestis, mis tegeleb kultuuri- ja noortevahetustega.\nMeie peamiseks tegevusvaldkonnaks on erinevate rahvusvaheliste projektide koordineerimine, et pakkuda võimalust kõigile 14–99-aastastele oma silmaringi laiendada ning avastada ennast ja maailma enda ümber läbi vabatahtliku teenistuse.\n• Arendada rahvusvahelist üksteisemõistmist, suurendada tolerantsust, solidaarsust, austust ja sõprust rahvaste ning inimeste vahel.\n• Edendada noorte vahelist suhtlust üle maailma.\n• Anda noortele võimalus koos elada ja töötada, üksteiselt õppida, tutvuda erinevate kultuuridega, laiendada oma silmaringi,ehitada silda erinevate rahvuste ja kultuuride vahele.\n• Noorte vabatahtlik tegevus: isiklik areng, enese proovile panek, meeskonda kuulumine, staatus, tunnustus, vajalik olemine, erinevad koolitused, uued sõbrad, suurem sotsiaalne võrgustik, reisimisvõimalused, keeleoskuse parandamine.\n• Eesti noorte vahendamine välismaale vabatahtlike töömalevatesse ja erineva pikkusega projektidesse (koolitused, noortevahetused, MTV, tööpraktika hotellides).\n• Euroopa vabatahtlike teenistuse (EVS) raames saatev, vastuvõttev ja koordineeriv tegevus.\nAlates EstYESi loomisest püüti Eestis laagreid organiseerida, kuid pingutustele vaatama toimusid esimesed kaks rahvusvahelist laagrit alles 1994.aastal. Kuus aastat hiljem korraldati juba 24 laagrit, millest võttis osa ligi 180 välismaa noort. 2003. aastal oli laagrite arv juba 35 ja Eestisse tuli 290 vabatahtlikku. Ligi 260 eesti noort käis 2003. aastal välismaal vabatahtlike laagris. Põhiliselt sõideti Lääne-Euroopas toimuvatesse laagritesse, populaarsemad sihtmaad olid Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia.\n1999. aastal oli EstYESil esimene kogemus võtta vastu 6 kuuks 4 Euroopa Vabatahtliku Teenistuse vabatahtlikku. 2000.aastal võttis EstYES vastu pikaajalistele projektidele 3 kuuks 4 vabatahtlikku, 6 kuuks ühe Euroopa Vabatahtliku Teenistuse vabatahtliku ja pikaajalistele projektidele 12 kuuks Robert Bosch programmi raames 4 vabatahtlikku. 2001. aastal koordineeris EstYES7 Euroopa Vabatahtliku Teenistuse pikaajalist projekti. Igal aastal ollakse umbes 12–15 eesti vabatahtlikule Euroopa Vabatahtliku Teenistuse saatvaks organisatsiooniks.\nKoostöö ei toimu vaid Euroopa riikidega, aastatel 2012–2013 toimus Euroopa Komisjoni poolt rahastatud projekt „Youth in EU and China: Working Together to Common Challenges”, mille eesmärk oli leida noori vabatahtlikke ja edendada nende aktiivset osalemist ühiskonnas; võidelda üha rohkem murettekitava noorte töötusega globaalsel tasandil; rõhutada vabatahtliku töö tähtsust võitluses noorte tööpuudusega mõlemas geograafilises piirkonnas. Samuti tehti plaane Hiina ja Euroopa Liidu noortega seotud organisatsioonide tulevaseks koostööks.\nEstYES asutati 1991. aastal eesmärgiga edendada noorte- ja kultuurivahetust, et paremini mõista inimesi meile võõrast keskkonnast ning propageerida õiglast ühiskonda. 1995. aastal sai EstYES mittetulundusühingu staatuse. EstYES on Eestis pioneerorganisatsiooniks vabatahtliku teenistusega seotud organisatsioonidele.\nPeale laagrite ja pikaajaliste projektide organiseerime seminare, treeninguid, koolitusi ja noortevahetusi. Samuti võtame osa samasugustest üritustest välismaal.\nEstYES kuulub võrgustikku Alliance of European Voluntary Service Organisations.


Livingston pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Hilmar Cheese Company ja Castle Airi muuseum.\nÜkskõik kas reisite töö asjus või puhkama, Livingston pakub majutusvõimalusi igaks otstarbeks. Kui sinu sihtkoht on Livingston, ootab sind Hotels.com saidil 59 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 25%. Tubade hinnad alates 39 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Livingston ja selle lähipiirkond pakub.\nLivingston – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Merced, California (MCE-Merced Municipal), mis asub 21,3 km linnast eemal. Modesto, California (MOD-Modesto City - County), piirkonna teine suurem lennujaam, jääb 34,4 km kaugusele.\n• Hilmar Cheese Company (12 km südalinnast)\n• Castle Airi muuseum (12,8 km südalinnast)


REISI OHUTULT – 13 kauslikku näpunäidet | NordenBladet.ee\nNordenBladet – Pole oluline, kuhu või kellega sa reisile lähed, kuid tee seda ohutult. Siit leiad mõned nõuanded selleks, et sinu reis halvasti ei lõppeks.\n1. Mõtle oma tervisele: ära unusta võtta kaasa oma Euroopa ravikindlustuskaarti. Laadi alla Euroopa ravikindlustuskaardi tasuta mobiilirakendus, mis aitab sul võtta ühendust külastatava riigi abiteenistustega. Kui reisid väljapoole Euroopat või riiki, kus Euroopa ravikindlustuskaart ei kehti, hangi omale kindlasti reisikindlustus. Võiksid kaasa võtta ka põhilised esmaabivahendid, nagu sidemed, jood, desinfitseerivad salvrätid jne.\nHädaolukorras helista mis tahes ELi liikmesriigis tasuta numbril 112. Operaatorid räägivad eri keeltes olenevalt riigist.\nEksootilise sihtkoha korral peaksid enne külastama oma arsti, et lasta end vajadusel vaktsineerida ning saada teavet tervisekaitseabinõude kohta.\n2. Tea oma õigusi: pole oluline, kas reisid ELis rongi, lennuki, bussi või laevaga, kui sul tuleb ette hilinemisi, tühistamisi või sul on liikumisega seotud erivajadused, kaitsevad sind ELi reisijaõigused. Laadi alla reisijaõiguste mobiilirakendus.\n3. Ära hoia kogu oma raha ühes kohas: ära hoia reisi ajal kogu oma sularaha ja pangakaarte samas kohas, vaid pane vähemalt üks kaart ja osa sularahast mujale, eelistatavalt mitte tasku. Kui kaotad mõne oma krediitkaartidest või see varastatakse, teavita sellest politseid ning võta esimesel võimalusel ühendust kaardi väljastanud pangaga, et kaart blokeerida.\n4. Ära hoia oma rahakotti tagataskus: selleks, et vältida taskuvaraste ohvriks langemist, hoia oma rahakotti esi- või sisetaskus, parimal juhul sellises, mida on võimalik sulgeda.\n5. Tee oma dokumentidest elektrooniline koopia: skanni oma reisidokumendid (isikutunnistus, pass, viisa) ja saada need oma e-posti aadressile. Nii pääsed neile alati ligi, kui peaksid originaalid kaotama. Kui sinu isikutunnistus või pass läheb kaduma või kui see varastatakse, pöördu politseisse ja võta ühendust lähima konsulaadi või saatkonnaga.\n6. Ole tundmatute inimestega tähelepanelik: võõraste usaldamisel sea teatavad piirid, nt ära mine nendega ohtlikesse linnaosadesse või võta neilt vastu toitu või jooki. Samuti ära võta võõrastelt vastu pakke või kingitusi.\n7. Ära uhkelda jõukusega: on iseenesestmõistetav, et kus sa ka ei viibiks (ja eriti tundmatutes kohtades), ei ole mõistlik kanda kalleid ehteid ja riideid või suurt kallist fotoaparaati. Seega ürita vältida tahtmatut tähelepanu, et sa ei satuks varaste sihtmärgiks.\n8. Ära jäta oma asju järelevalveta: samuti on üsna arusaadav, et viibides avalikus ruumis, ei tohiks jätta oma kotte enda jalge ette või tooli seljatoe külge rippuma. Reisides peaksid pagasile kinnitama oma nime ja kontaktandmed ning mitte jätma seda järelevalveta, kuni see on registreeritud.\n9. Ära osuta vastupanu: kui satud olukorda, kus sind tahetakse röövida, anna ära oma rahakott, käekell, telefon vms. Kui üritad vastu hakata, on oht, et saad viga.\n10. Ole oma krediitkaardi kasutamisel ettevaatlik: avalikes arvutites (nt internetikohvikutes) võib olla sinu klahvivajutusi salvestav tarkvara, mis võimaldab kellelgi teisel sinu paroole kasutada.\n11. Ole ühenduses: võta kindlasti korrapäraselt ühendust oma perekonnaga, et nad oleksid sinu reisikavast teadlikud. Nii teavad nad, kust sind otsida juhul, kui midagi peaks juhtuma. Ühenduses olla on nüüd varasemast lihtsam, kuna rändlusteenuse ja internetiühenduse hinnad on peaaegu kõikjal odavnenud.\n12. Tee ära eeltöö: loe oma sihtkoha kohta, et oleksid teadlik võimalikest ohutusprobleemidest, kohalikest tavadest, piirkondadest, mida peaksid vältima jne.\n13. Kasuta ühistransporti arukalt: ole ettevaatlik rahvarohketes metroodes, raudteejaamades, liftides, turismiobjektide läheduses, turul ja muudes kohtades, kus on palju inimesi. Ära tõmba endale tähelepanu ega käitu, nagu oleksid eksinud. Jäta enesekindel mulje isegi juhul, kui tõepoolest oled eksinud. Samuti ei ole soovitav kasutada mitteametlikke taksosid.\nPeale kõigi ohutu reisimise nõuannete ära unusta olulisimat – kasuta tervet mõistus!\nEuroopa ravikindlustuskaartohutult reismineohutusraviravikindlustuskaartreisi ohutultreisijaõigusedreisijaõiguste mobiilirakendusreisikinlustusreisiminetervistervisekindlustusturvalisus


Eesti Vabaõhumuuseum - Tegevused taludes - SUVI EESTI VABAÕHUMUUSEUMIS\nAvaleht > Sündmused > Tegevused taludes > SUVI EESTI VABAÕHUMUUSEUMIS\nIga päev juunis, juulis ja augustis\nJüri-Jaagu talus avaneb pilt elu kõige rõõmurohkemast ja värvikirevamast sündmusest – pulmadest. Rehemajas ilutsevad Muhu rahvarõivais pulmalised, pruudikirst on kaunist käsitööst pungil, laud on lookas ning peomelu kostub üle õuegi. Riideaidas saab osa ehaliste kudrutustest, kiviseintega kalaaaidas näeb lustakat pulmafilmi.\nKOLMAPÄEVASED ERIEKSKURSIOONID algusega kell 17.00\n3. juuni – „Üks veski seisab vete pääl“. Vesiveskitest ja tuulikutest ning veskil käimisest (Hanno Talving)\n10. juuni – Muuseum kinolinal. Eesti filmiklassika võtteplatsid ja telgitagused (Triin Aadli)\n17. juuni – Eestlase eluring: sünnist surmani (vene keeles) (Elina Puskar)\n1. juuli – Üks väike rahvakild Peipsiveeres. Vene vanausulised Eestis (Einike Sooväli)\n8. juuli – Eestlase eluring: sünnist surmani (Mariliis Tõitoja)\n15. juuli – Jalutuskäik läbi taluaianduse ajaloo (Anneli Banner)\n22. juuli – Vana aja köök püstkojast taluhäärberini ja odrakördist sparglisupini (Maret Tamjärv)\n29. juuli – „Ühiskondlikud hooned külas: kõrtsid, koolid, külapoed ja pritsikuurid.“ (Hanno Talving)\n5. august – Päikesvarjuga Via Appial – suvemõisad ja baltisaksa suvitajad (Aile Heidmets)\n12. august – Eestlase eluring: sünnist surmani (vene keeles) (Hanna Dovha)\n19. august – Muuseum kinolinal. Eesti filmiklassika võtteplatsid ja telgitagused (Triin Aadli)\n26. august - Kratid, tondid ja koerakoonlased. Eestlaste mütoloogilisest maailmast (Einike Sooväli)\nTALUTÖÖDE NELJAPÄEVAD kell 11-16\nSuvehommikuti tõusis talurahvas varavalges, kuke ja koiduga, et võtta linnupetet ja seejärel tööle asuda. Jaanipäevaks pidid olema lõpetatud kõik kevadised põllutööd, sest pärast suurt suvepüha tehti algust heinateoga. Jaagupipäevaks, 25. juuliks pidi hein lakas olema, siis jõudis järg rukkilõikuse kätte.


Muinasjutud - Fenno-Ugria\nKeel elab läbi lugude ja nii kogusime kuulamiseks kokku kimbu soome-ugri rahvaste muinasjutte.\nKuna keel elab läbi lugude, siis kogusime kokku kimbu soome-ugri rahvaste muinasjutte, mida selle linginimekirja kaudu kuulata saab. Sissejuhatuseks sobib läbi lugeda ka see, ajalehes Õpetajate Leht ilmunud Maarja Vaino arvamuslugu.\nSaja rahva lood: “Miks vares tihast naiseks ei võtnud” (15.07.2007) – loeb näitleja Aarne Üksküla.\nVAT muinasjutud: “Leivakakuke” (01.04.1995) – loeb Marika Vaarik, osades: VAT teatri näitlejad Aare Toikka, Rein Kirss, Tiina Rebane, Aarne Mägi.\n“Viisk” ning “Parm ja kitsed” (21.02.1970) – loeb Aasa Käsi.\nmuinasjutt “Kaval öömajaline”\nÕhtujutt: “Merepulm” ja “Kooliskäimisega rikkaks” (15.05.2016) – jutustab Andres Raag.\nÕhtujutt: “Patsidega varesetüdruk” (15.03.2016) – jutustab Andres Raag.\nÕhtujutt: “Seitse Semjoni” (15.08.2018) – jutustab Andres Raag.\nVAT muinasjutud: “Võidetud vaal” (31.07.1993) – loeb Aare Toikka. Osades: VAT teatri näitlejad Marika Vaarik, Tiina Rebane, Aare Toikka, Aarne Mägi ja Rein Kirss.\nÕhtujutt: “Muinasjutt pöidlaotsast” (16.10.2014) – jutustab Andres Raag.\nKolm setu muinasjutulaulu (09.01.1992)– ETV, kõlavad setu muinasjutulaulud Leili Tammeli esituses, klaveril Taissia Filippova. Muinasjutte vestavad Õie Sarv, Leida Heliste ja Veera Pähnapuu. Helilooja Ester Mägi ning folkloristid Vaike Sarv ja Igor Tõnurist vahetavad mõtteid muinasjuttude tähenduse üle tänapäeval.\nAnne Vabarna esituses muinasjutt “Kats velja” (05.06.1959) – Salvestatud Tonja külas.\nUnejutt: “Kolm karu ja kolm õde” (09.10.1989) – loeb Ines Aru.\n“Kõiketeadja tohter” (15.04.2017) – loeb Villu Kangur.\nÕhtujutt: “Võluviisud” (15.09.2018) – jutustab Andres Raag.\nRahvaste muinasjutte: “Lugu kuningatütrest, kes ei soovinud” (15.06.2017) – Mari Möldre loeb ungari muinasjutu “Lugu kuningatütrest, kes ei soovinud kellelegi vastata”. Salvestus aastast 1957. Restaureerinud Heino Pedusaar.\nHead und, mudilased!: “Kaevanduseleid ja poiss” (19.08.1987) – Loeb Toomas Lõhmuste. NB! kujundused moonutusega.\nVAT muinasjutud: “Põgenevad loomad” (23.04. 1994) – loeb Aare Toikka. Osades VAT teatri näitlejad: Tiina Rebane, Aarne Mägi, Rein Kirss ja Aare Toikka.\nLõpetuseks ka neli vene muinasjuttu, sest suur osa meie hõimurahvaid elab just Venemaal\nJutupliiats (22.10.1995) – Raivo Järvi joonistab ja räägib vene muinasjutu ühest sõdurist, kes kohtus Vanatühjaga.\nVene muinasjutt– (04.04.1957) – loeb Hugo Laur.\nVAT muinasjutud: Mine sinna – ei tea kuhu, too seda, ei tea mida… (25.11.1995) – loeb Marika Vaarik. Osades: VAT teatri näitlejad Marika Vaarik, Aare Toikka, Rein Kirss, Tiina Rebane ja Aarne Mägi.\nSaja rahva lood: Havi käsul (15.03.2015) – loeb näitleja Aarne Üksküla.


Sõidutee Sillutuskivide Paigaldamine: 4 Näpunäited 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\n1 - piirkonna ettevalmistamine\nKasutage kriidijoont, et tähistada sillutuskivide asukohta. Kasutage kühvlit, et kaevandada pinnase 1-jala sügavust liinide alalt. Kasuta kruusa, et täita ala umbes 10 tolli sügavune.\n2 - piirkonna tihendamine\nKruusa kompaktseks kasutamiseks võltsida. Loo hõõru kruusast, nii et kõik vett voolab teele. Katke kruusa liivaga 2-tollise sügavusega maapinnast. Kompaktne liiv koos tamperiga.\n3 - Kivide joondamine\nKasutage stringijooni, et hoida kive otse. Alusta sõidutee keskosast ja töötada välja serva poole. Asetage kõik täielikud kivid enne mõnda lõikamist. Kasutage vahekaevu, et hoida ruumi ka kivide vahel.\n4 - Sõidutee viimistlus\nPaigaldage servakivid. Katke kõik kivid rohkem liiva peale. Eemaldage luudest liiva üleliigne. Vajaduse korral paigaldage sillutuskivide paigaldaja.\nVideod Seotud Artiklid: AadeMart Ehitus OÜ sillutise ehitamine.flv.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Sõidutee Sillutuskivide Paigaldamine: 4 Näpunäited\nUued Katused Ohutusküsimused\nLainepapist klaaskiudplaat valmistatakse kõrgtugevate klaaskiudude mattast, mis on sisse pandud orgaanilisse vahtesse, luues poolprogavse kattekihi. Seda tüüpi paneel on kujundatud jooksva prototüübina nagu laine. Paneelid võimaldavad valguse filtreerimist, kuid hoida ära otsese päikesevalguse tõsidus.


Suvi oma pikkade päevade ja valgete öödega on selleks aastaks läbi. Saabunud sügis toob kaasa lühemad päevad ja pikad pimedad ööd. Kuid ega liiklus sellepärast seisma ei jää, autoga sõidetakse endiselt. Liikluses osalevad kõik, olenemata sellest, kas juhtida autot, viibida ühistranspordis, vändata jalgrattaga, jalutada tänaval või hoopis kihutada elektritõukerattaga. Liiklusega on seotud igapäevaselt kõik inimesed. […]


eesti ja soome-ugri keeleteadus | Tartu Ülikool\nLaiapõhjaline humanitaarharidus, mis juurutab keeleteadlikkust, teritab keeletaju, õpetab keeli analüüsima ja võrdlema\nEesti keelega tihedalt seotud mitmekeelne õppekava\nEesti keele õpetajate kasvulava\nMis siis veel, kui mitte eesti keel? Kusagil mujal maailmas ei ole võimalik eesti keelega seotud erialasid õppida nii põhjalikult kui Tartu Ülikoolis. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse õppekaval on seitse eriala, õpingute käigus spetsialiseerutakse ühele järgmistest suundadest:\nKui sul on huvi nii keelte kui ka arvutite vastu ja soov leida rakendust kiiresti arenevas valdkonnas, siis on arvutilingvistika õppimine hea kompromiss sinu erinevate huvide vahel. Väljaõppinud arvutilingviste on vaja, et luua eesti keele jaoks seni puuduvad rakendused, nt masintõlkeprogrammid või eestikeelses kõnes suhtlevad seadmed ja süsteemid. Eriala lõpetajad leiavad tööd tarkvarafirmades, kirjastustes ja toimetustes, ajakirjanduses, infosüsteemide loomisel, teadusasutustes jne.\nKeel elab, areneb ja muutub eri keelekujude voolus: lisaks korraldatud kirjakeelele on olemas murded, suuline argikeel, internetikeel jne. Keele elujõudu aitavad tagada eriharidusega keelespetsialistid, keda vajatakse kõigil elualadel. Eesti keele eriala annab põhiteadmised eesti keele ehitusest, arenemisest, varieerumisest, kirjakeele korraldamisest ja hooldest. Loe õppeainete ja õppejõudude kohta lähemalt instituudi koduleheküljelt.\nEesti keel võõrkeelena\nEriala on mõeldud eesti keelest ja kultuurist huvitatud mitte-eestlastele ning ka eesti tudengitele, keda köidavad mitmekeelse ühiskonna ning eesti keele kui võõrkeele küsimused. Erialal õpitakse süvendatult eesti keelega seotud aineid, täiendatakse teadmisi Eesti maast, ajaloost ja kultuurist, õpitakse nägema eesti keelt keeleõppija vaatenurgast. Traditsioonilisele õppele lisavad värskust näiteks tandemõppe- ja draamakursused, aga ka väljasõidud ja osakonna ühised ettevõtmised. Rohkem infot saab instituudi koduleheküljelt.\nSoome keel ja kultuur\nSoome keele ja kultuuri bakalaureuseõpe annab põhilised teadmised soome keelest, aga ka Soome maast, kirjandusest ja ajaloost. Kuigi esialgu on põhirõhk praktilisel soome keele oskusel, tegeletakse ka keeleuurimisega nii teoorias kui ka praktikas. Vahetusprogrammide kaudu avaneb üliõpilastele mitmesuguseid võimalusi Soomes (ülikoolid, kursused, praktika) töötamiseks ja edasiõppimiseks. Veel infot õppesuuna kohta leiab instituudi koduleheküljel.\nSoome-ugri keelte suunal õpitakse tundma nii lähemaid kui ka kaugemaid sugulaskeeli ja nende ajalugu. Enamikku soome-ugri keeli saab õppida emakeelsete keelespetsialistide juhendamisel. Vahetusprogrammide kaudu avaneb üliõpilastel võimalus õppida fennougristikat eelkõige Soomes ja Ungaris, aga ka teistes maades. Rohkem infot õppesuuna kohta saab instituudi koduleheküljelt.\nUngari keel ja kultuur\nUngari keele ja kultuuri suunal on rõhk ungari keele õppel, ülevaade saadakse ka Ungari maast, ajaloost ja kirjandusest. Õppe üks osa on õpingud Ungaris suveülikoolis või semestri jooksul mõnes ülikoolis. Teiste õppejõudude kõrval on ülikooli juures kogu aeg olemas ka emakeelena ungari keelt kõnelev lektor, kes õpetab nii keelt kui ka kultuuri. Täpsem info õppejõudude ja ainete kohta on instituudi koduleheküljel.\nÜldkeeleteadus ja foneetika\nÜldkeeleteadus ja foneetika on teoreetilise kallakuga eriala, milles põhirõhk on inimkeele üldistel seaduspärasustel. Eriala sobib eriti neile, kes soovivad hiljem tegeleda keeleteadusliku uurimistööga, sest annab selleks vajalikud teadmised maailma keeltest ja lingvistikast. Eraldi allharu on eksperimentaalne foneetika, mis tänapäeval on väga oluline kõnetehnoloogia (kõnesünteesi ja -tuvastuse) arendamisel. Lisainfo nii ainete kui ka õppejõudude kohta on instituudi koduleheküljel.\nBakalaureuseõppe esimesel aastal omandatakse filoloogilised põhiteadmised, õpitakse ka kultuuri- ja kirjandusteaduse aineid, lihvitakse eesti keeles kirjutamise ja kõnelemise oskust. Kõik üliõpilased õpivad ka mõnd võõrkeelt, mille valik Tartu Ülikoolis on väga lai. Teisel aastal läbitakse eesti keele struktuuri kursused ja alustatakse meelepärase kõrvaleriala omandamist. Kolmandal õppeaastal pühendutakse peamiselt kitsama eriala õppimisele. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse õppekava võimaldab kitsamalt spetsialiseeruda seitsmele erialale, valitud erialast tuleb kolmandal aastal kirjutada ka bakalaureusetöö. Stuudiumi teevad auditoorse tavaõppe kõrval huvitavaks erinevad (suve)praktikad ja väliskülalislektorite lühikursused. Õpingud ning praktika välisülikoolides, nt tihe üliõpilasvahetus Ungari ja Soome, aga ka teiste Euroopa riikidega, on samuti loomulik osa õppetööst.\nÜliõpilaselule lisab vürtsi võimalus end täiendada ja praktikal käia välisülikoolides. Lisaks õppetööle osalevad tudengid keelekorpuste koostamisel ja keeleringi töös, liituvad üliõpilasseltside või -ühendustega. Õpingute ajal on huvilistel võimalus kaasa lüüa ka konverentside ja olümpiaadide korraldamisel, saades väärt kogemusi ja erialaseid kontakte juba enne lõpetamist. Aktiivsed üliõpilased saavad meeskonnatöökogemusi üliõpilaskogus ja ‑esinduses tegutsedes. Huvilised on oodatud filmiõhtutele, ekskursioonidele ja väljasõitudele. Instituudi koridori ilmestavad tihti erinevad kultuuriteemalised näitused.\nPärast kolmeaastase bakalaureuseõppe läbimist saab kõiki seitset eriala edasi õppida eesti ja soome-ugri keeleteaduse magistrikaval. Samuti saab magistrantuuris õppida eesti keele ja kirjanduse või eesti keele võõrkeelena õpetajaks eesti keele ja kirjanduse õpetaja magistrikaval.\nVõimalik on suunduda ka hoopis teisele alale (nt ajalugu või võõrkeeled), kui bakalaureusetasemel on seda ala nõutavas mahus kõrvalerialana õpitud. Loe ka tudengite arvamusi oma õpingute kohta.\nMeie vilistlased töötavad õpetajate ja õppejõududena, keeletoimetajate ja korrektoritena, spetsialistidena keeletehnoloogia ettevõtetes, keeleteadlastena, tõlkide ja tõlkijatena, giididena ja muudes ametites haridus- ja kultuurivallas, kus on vajalik loovus, keeleteadlikkus ning analüüsioskus.\nLoe tuntud vilistlastest instituudi koduleheküljel. Mihkel Mutt, kes õppis eesti filoloogia žurnalistika õppesuunal, on ülikoolipõlvest kirjutanud oma mälestusteraamatu 4. osas „Kandilised sambad“.\nVaata ka videosid, milles vilistlased räägivad oma õpingutest ja edasistest võimalustest tööturul.\nSirli Zupping, TÜ eesti ja üldkeeleteaduse instituudi teadur\nKristel Ress, TÜ keelenõunik\nMartin Eessalu, Haridus- ja Teadusministeeriumi peaekspert\nKuula prof Helle Metslangi loengut "Kuhu kuulub eesti keel?"\nEesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri\nWikipeedia artikkel „Eesti keel”\nWikipeedia artikkel „Foneetika”\nKeeleajakiri Oma Keel\nLõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus\nTartu Ülikooli Paul Ariste soome-ugri põlisrahvaste keskus\nVana kirjakeele uurimisrühm\nTÜ arvutilingvistika uurimisrühm\nTÜ Keeletehnoloogia töörühm\nTÜ Multimodaalse suhtluse uurimise (MUSU) grupp\nSoome rahvusvahelise mobiilsuse keskus\nKodumaa keelte keskus\nSoome Kirjanduse Selts\nDebrecen Summer School, Hungary\nBalassi Bálint Institute\nUngari president László Sólyom külas Tartu Ülikoolis\ntel: 737 5221\nEesti keele võõrkeelena osakond\ntel: 737 5227