Urmas Klaas (nr. 322) | Reformierakond\n322 Urmas Klaas\nTartu ja kogu Eesti arenguks on ülioluline, et riigi kaks kõige tähtsamat keskust oleks omavahel ühendatud kiirete, turvaliste ja paremate ühendusteedega.\nKiire ja turvaline ühendus\nSelleks on vaja lähiaastate jooksul täies pikkuses valmis ehitada Tallinn-Tartu kiirtee ning alustada ehitusega ka Tartu poolt. Ei tohi leppida pooliku rehkendusega ehk kiirteega vaid Mäoni. Tallinn-Tartu kiirtee võimaldab paremini avada Tartu ja Lõuna-Eesti potentsiaali kogu Eesti jaoks. Kiirteed peavad tähtsaks ja vajalikuks kõik eluvaldkonnad: ettevõtjad, ülikoolid, meditsiin, turism jne.\nParendamist vajavad Tartu ja Lõuna-Eesti raudteeühendused nii Tallinna, kui ka Riia suunas. Vajalik on edasi investeerida Tartu-Tapa-Tallinna raudteetaristusse, et tõsta reisirongide kiirust. Meie eesmärk peab olema ühe tunniga Tartust Tallinna. Samuti on aeg tihendada rongide graafikuid, et jõuda varahommikul Tartust Tallinna ning õhtul pealinnast Tartusse.\nEesti peab astuma jõulisemaid samme selleks, et Tartu ja Lõuna-Eesti saaks kiire ja turvalise raudteeühenduse Riiaga. Sellise ühenduse vajadus tähtsustub veelgi Rail Balticu rajamisel. Planeeritava Helsingi-Tallinna tunneli sõnum Tartule ja Lõuna-Eestile on kiiremad ühendused nii põhja kui lõuna suunas.\nTartu on Eesti hariduse ja teaduse keskus\nSeisan selle eest, et kogu Eestis oleks kõigile kättesaadav ühtne kvaliteetne eestikeelne üldharidus. Tartu kogemust selles vallas saaks rakendada ka näiteks Ida-Virumaal ja Tallinnas. Tänane olukord, kus Eesti riigis gümnaasiumit lõpetav noor inimene ei saa puuduliku riigikeele oskuse pärast astuda kõrgkooli või kutsekooli, peab lõppema.\nEesti ei arene ega parane, kui me ei suurenda investeeringuid teadusse ja kõrgharidusse. Maailmatasemel teadus ja kõrgharidus on samuti Eesti julgeolekugarantiid. Meie miinimum teadus-ja arendustegevusse peab olema 1% SKT-st. Teadussaavutuste rakendamiseks majanduses vajame Rakendusuuringute instituuti.\nParandame meie maksusüsteemi ettevõtlikkust motiveerivaks, lõpetame maksukaose ning vildaka aktsiisipoliitka tasuta lõunad (mis lähevad meie rahvale väga kalliks maksma) naabritele - see võimaldab muuhulgas ellu viia Reformierakonna plaani tõsta nelja aastaga pensione 200 euro võrra ning teha teisi sotsiaalvaldkonnas vajalikke kulutusi. Meie ühiskonna tugevust näitab see, kuidas me hoolime nõrgematest.


Fotoring: Kolmekümne viies tund\nAppi, mis täna toimus? Miks teil suud vett täis olid? Ei, ei, ei, ärge enam niimoodi tehke, palun :/\nJa need, kes ennast ikka kehvasti tunnevad, ärgu pigem tulgu, siis te ei mõtle kaasa ja nakatate teisi. Siiski loodan, et teist keegi haigeks ei jää.\nKoonduslaagri vangid elu vankumas....\nPildistas: Mari-Liis, oota :)\nMõnedele õpilastele jäi kodutööks teha ca 10 kaadrit talve osas. Kahjuks sai ülesandega hakkama vaid Mari-Liis, teised ei panustanud rohkem kui paari fotoga. Kurb. Täna on vist sinine esmaspäev.\nV.a. Martina tehtud imelised hõrgutised. Aitäh nende eest, väga armas Sinust.\nVäljavalituks osutusid järgmised kaadrid, ahjaa, nagu Kaisa mult sõnad suust ära võttis, öeldes, et Mari-Liis sai ülesandega lihtsalt suurepäraselt hakkama. Tõsi ta on, vapustav töö! Sinu areng on näha ja see on suunaga üles. Lase kellelgi endale pikkkkkk pai teha :)\nMari-Liis, Sinu purikakaader tekitas meis väga suuri vaidlusi ka pärast Sinu lahkumist, otsustasime selle siiski välja valida, aga vaid sel tingimusel, et kui me seda pisut lõikame. Lõikasin nii nagu sooviti, jätsin vasakule väikese musta joone ;) Kuidas tundub?\nErandkorras sai eelmise nädala portreesid esitada ka täna, mõned kasutasid võimalust, mõned mitte. Jällegi kahju....\nKuna teie aktiivsus on suhteliselt lahja, siis jäävad teile järgmiseks esmaspäevaks paar fotot kodusteks töödeks. Kes ei tule, saatku e-maili peale oma fotod, aga püüdke panustada, et tulemus saaks hea. Ei midagi rasket - üks foto vabalt valitud asjadest oma toas, selliselt et foto on tehtud ülevalt alla. Mingeid suvalisi klõpse palun mitte esitada :S\nNELJAPÄEVANE TUND TOIMUB ERANDKORRAS KOLMAPÄEVAL, ALGUSEGA KELL 18.00, KES SAAB TULGU VAREM KOHALE JA HAKAKU VALMISTAMA RUUMI ETTE,\nMuideks, tunnis läks meelest öelda, et teie kaamerad on paranduses. Vaid Heleni oma tundus olevat täiesti terve ja oleks võinud selle täna tagastada.\nMari-Liisi kaamerat kiideti kui suurepärase väljanägemisega, nagu letist võetud :) Sinu kaameras oli ka film sees, nii et päris põnev, kui Sa selle ära ilmutad, et mis sealt välja võib tulla.\nKuidas nüüd osalustasudega on? Paaril on vist veel maksmata :S\nOSALEGE IKKA JULGESTI KONKURSSIDEL JA VÕITKE ASJU!\nPostitaja: Fotoring kell 21:03\nei ole ego..... aga äkki selle pärast, et mind ei olnud :D\nArtIsMyPassion ütles ...\nAitähh :) ! Lõikamine meeldib. Portreed on mõlemad väga kihvtid! Täiega põnev, et film oli sees :D , sest see on ma arvan väga palju aastaid vanaema/vanaisa kapis seisnud. Nii põnev....(samas kahju kui see tühi oleks). Pöidlad pihku ;)!\nVäga hea, Su fotod olid nagunii üle prahi ja Sinu arengut on tõesti väga hästi näha. Tubli!\nFilm ootab Sind, aga kaamera veel mitte, jäi parandusse.\nFotokonkurss "Emajõe neli palet"\nMari väikese hilinemisega kodutöö\nKorp! Rotalia fotokonkurss ”Quo Vadis isamaa”\nKino Artis FOTOKONKURSS: SURI KORD... 8.02-4.03.20...\nFotokonkurss "Kultuur Tartus - tudengi silmade läb...\nKerly lubaduse täitmine\nLisasin siis midagi sellist ,millest eelmine tund ...\nEuropeade 2011 ja Steve Schapiro fotod\nTasuta UV Blacklight värvide, kehamaalingute tutvu...


Ida-Virumaa Noortekogu: ENL kutsub sotsiaalministeeriumisse!\nENL kutsub sotsiaalministeeriumisse!\nEesti Noorteühenduste Liit annab noortele võimaluse külastada sotsilaalminsiteeriumi. Tegemist on eelkõige haridusliku programmiga, mille jooksul saavad noored kasulikke teadmisi asutuse tööst, tegemistest ning tähtsusest.\nSotsiaalministeeriumi pakutud päevakava (12.märts) on järgmine:\n10.30 -11.00 Kristiina Hunt räägib ministeeriumi elust-olust ja tööst üldisemalt\n11.00-11.15 Taavi Rõivase tervitus\nCa 11.15 – 11.50 Karin Kuum räägib noortega tööst, tööpuudusest jms.\nCa 11.50 – 13.30 laste ja perede osakond räägib oma valdkonnast ja arutleb noortega uue lastekaitse seaduse üle (küsivad teie ettepanekuid, hinnanguid ja arvamusi ning loodav koos teiega uuest seadusest parema teha!). Kohal uus LPO inimene Elise Nikonov ja Anniki Tikerpuu.\nNB! ENL kompenseerib omalt poolt väljastpoolt Tallinnat saabuva transpordi. Selle kohta täpsemalt juba külastuse ajal. Hoidke kindlasti bussi/rongipiletid alles!


Saaremaa aasta naine jättis 24 ettevõtet rahata - Ärileht\nSaaremaa aasta naine jättis 24 ettevõtet rahata\nKuressaare ooperipäevi korraldanud Saaremaa Muusikahariduse SA jättis arved tasumata 24 ettevõttele, kes on olnud ürituse korraldamisega seotud.\nPaari nädala eest said kokku ooperipäevade korraldaja ja Saaremaa Muusikahariduse SA võlausaldajad, peamiselt reisifirmad ning majutusasutused, aga ka Vjatšeslav Leedole kuuluv Saare Finants. Võlasummad jäävad vahemikku tuhandest kroonist kuni poole miljonini, kokku on 24 ettevõtjal ooperipäevade korraldajatelt saamata koos viivisega ligi 1,2 miljonit krooni.\nSaaremaa Muusikahariduse SA asutaja ning tegevjuht on pikaaegne koorijuht ning muusikapedagoog Ludmilla Toon, kes on valitud ka Saaremaa aasta naiseks.\nKuigi probleemid arvete tasumisega ei ole kohalikele juba aastaid mingi saladus, on Kuressaare linn üritust ikka rahaliselt toetanud. Eelmisel aastal 150 000 krooniga. Kuressaare volikogu revisjonikomisjon tegi rahaeraldise kohta revisjoni, mille tulemuste kohta ütles komisjoni esimees Lea Kuldsepp, et 66 000 krooni sihipärane kasutamine on siiani tõestamata.\nSel aastal andis linn raha juba 250 000 krooni, seda aga Ludmilla Tooni tütre Mariliis Tooni MTÜ-le Operfest. Paraku jäävad aga ooperipäevad sel aastal toimumata, sest Operfest ei saanud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt (EAS) loodetud 0,6 miljoni kroonist toetust. Järgmisel aastal on festivali lubanud korraldada Eesti Kontsert.\nKuressaare abilinnapea Argo Kirss ütles, et kui festivali juuli lõpus ei toimu, siis korraldajaga sõlmitud lepingu järgi peavad nad raha tagastama.\nLudmilla Tooni eile telefoni teel tabada ei õnnestunud.\nAngela Nairis, OÜ Reisibüroo Mere omanik, saamata 85 000 krooni\nSaarlased on ühed kummalised inimesed, heas mõttes, ja seda ka ettevõtluses. Usutakse suulisi lubadusi ja usaldatakse rohkem inimesi, kuid igal asjal on piir. Meil on väike firma ning see on ühe talve üleelamise raha. Olen seetõttu pidanud ka võlgu võtma.\nAllar Allese, Saare Hotell ASi juhataja\nMeile ollakse võlgu koos viivisega juba üle poole miljoni krooni. Väga optimistlikud me raha saamisel ei ole.


Meiliturundus on parem kui sotsmeedia (11 põhjust) - Dreamgrow Digital\n11 põhjust, miks meiliturundus on parem kui sotsmeedia\nFiled under: facebook, internetiturundus, meiliturundus, sotsiaalne meedia\nTags: ab-testid, e-maili turundus, Epostiturundus, eturundus, facebook, meiliturundus, postitusnimekiri, postitusnimekirjad, segmenteerimine, turundus internetis, uudiskiri, uudiskirja sisu, uudiskirjad\nKui ma meiliturunduse eeliste kohta aastaid tagasi esimest korda artikli kirjutasin, siis oli sotsiaalmeedias võimalik veel ka orgaanilise leviga tulemusi saavutada.\nTänaseks on need ajad möödas. Aastast 2013 tänaseni on orgaaniline levi langenud 100% pealt peaaegu nulli. Selletõttu on mu number üks soovitus sotsmeedias turundajatele, too oma jälgijad meililisti.\n12. jaanuaril 2018 andis Mark Zuckerberg teada, et Facebook hakkab uudisvoos veelgi rohkem inimestevahelist suhtlust eelistama. See tähendab, et turundajatel on oma lehtede postitustega peaaegu võimatu orgaaniliselt fännideni jõuda. https://www.facebook.com/zuck/posts/10104413015393571\nÄritulemused, mida on võimalik saavutada orgaanilist sotsmeediat kasutades, tõmbuvad üha koomale. Ei ole ka näha, et see trend võiks muutuda. (See ei puuduta reklaami ostmist Facebookis, Instagramis ja muudes kanalites.)\nOn aeg on turunduseelarve sotsmeediast sisu- ja meiliturunduse peale suunata. See ei tähenda, et sotsmeedias peaks tegevuse täielikult lõpetama. Suund tuleb võtta sellele, et kolida võimalikult palju fänne ja jälgijaid oma meililistidesse. Pidevad muutused Facebooki uudisvoos viitavad sellele, et üha raskem on oma suure vaevaga võidetud fännide silma alla sattuda ilma, et peaksid selle eest Facebookile raha maksma.\nTuleb tähelepanelikult jälgida, milline on erinevatesse kanalitesse paigutatud euro kasutegur. Esimese sammuna soovitan oma Facebooki fännid meililistidesse koguda ja mõelda läbi, kuidas e-postiturunduses aktiivsemalt tegutseda. Meiliturundusel on mitmeid eeliseid.\nKõige värskemad andmed näitavad, et Facebooki orgaaniline levi jätkab langemist. Üks peamisi põhjuseid selle taga on asjaolu, et üha kasvav Facebooki kasutajate armee toodab üha rohkem sisu. Nii kasvab konkurents uudisvoogu pääsemiseks. Aktiivsete Facebooki kasutajate arv ületas 2021 viimases kvartalis 2,91 MILJARDIT inimest.\nKuna Facebooki aktsiahind liigub jõudsalt üles, siis peavad nad leidma võimalusi, kuidas keskkonnast raha kätte saada ja investorite ootusi õigustada. Peamiselt kipub see olema meie raha.\nVarasemalt oli Facebooki turunduse tulemuslikkuse mõõtmiseks hea kasutada näitajat „People Talking About This“. Need olid viimase 7 päeva jooksul kaasatud inimesed. Juunis 2017 korjas Facebook ettevõtete lehtedelt selle mõõdiku maha.\nSee trend kinnitab aga üha tugevamalt seda, et turundaja arsenali kõige kindlam tööriist on tema enda kogutud meiliaadresside list. See on sinu oma ja selle tulemuslikkust mõjutad vaid sina oma tegevusega.\nFacebooki reeglid ja kontode sulgemised\nMeililist on ainuke tõeliselt sinu kanal ja see toimib täpselt nii hästi, kui sa selle eest hoolt kannad.\nFacebook ei ole sinu kanal ja seal kehtivad reeglid, mis ei pruugi kõige selgemad olla. Vähe sellest, et reeglid ei ole selged, tihti juhtub ka seda, et reegleid rakendatakse automaatselt ja sul ei ole mitte kellelegi kaebama minna. Eestis on turundajaid, kelle kontod on igaveseks Facebooki poolt kinni pandud.\nFacebookiga mul õnneks konto sulgemise kogemust ei ole, sest ühtegi oma ega kliendi kontot pole kunagi kinni pandud. Samas ühe ettevõte Pinteresti leht on küll jäädavalt suletud.\nKui sa kellelegi kirve pähe lööd ja sind kinni pannakse, siis sa tead, et aastakümnete pärast saad vangist välja. Facebookiga nii ei ole. On küllalt olnud juhtumeid, kus nad keelavad inimesele või ettevõttele igaveseks oma platvormi kasutamise.\nJa sellest ei piisa, et sa järgid kõiki reegleid!\nE-maili turundus on efektiivsem müügi- ja suhtluskanal kui erinevad sotsmeedia keskkonnad. Isegi kui haldad oma Facebooki või Twitteri turundust väga aktiivselt, siis nendest tulenev väärtus on tihti madalam kui oma postitusnimekirju kasutades. Sotsmeedia kanalid on heaks kohaks brändi sõnumi välja hüüdmisel. Tegevuse lõppeesmärgiks peab olema nende inimeste kindel ankurdamine oma postitusnimekirjadesse.\nMeiliaadresside kogumine on esimene samm oma kliendihalduse andmebaasi loomisel. Selle abil saad kõhklevaid potentsiaalseid kliente suunata järgmist sammu tegema. Saad müüa neile, kes sind juba teavad ja tuletada end meelde neile, kes on juba varem ostnud. Siit leiad 20 nõuannet oma postitusnimekirja kasvatamiseks.\nVäga konservatiivselt arvutades on meiliturundus sihtgrupini jõudmisel 6 korda efektiivsem kui Facebook:\nE-mail 30% avamisi\nFacebook 10% “engagement”\n20 000 fänni annab 1 000 kaasamist\n20 000 meiliaadressi annab 6 000 avamist ja 300-400 klikki sinu lehele\nMiks suunata huvilisi sotsmeediast meililistidesse?\nMeiliaadress on nagu konkreetne kirje sinu märkmikus. Fänn sotsmeedia kanalis on nagu juhututtav, keda möödaminnes kohtasid. Postitusnimekirjad annavad sulle kontrolli selle üle, kellega, millal ja kuidas soovid suhelda. See ei tähenda, et peaksid teistest kanalitest loobuma. Kasuta teisi kanaleid pidevalt uute postitusnimekirjaga liitujate hankimiseks.\nOluline! Rääkides meiliturundusest, pean silmas postitusnimekirju, millesse inimesed on end ise teadlikult kirja pannud, mitte ei-tea-kust-internetist ostetud suvalist meiliaadressi, mille puhul adressaadid kuulevad sinust esimest korda ja hiir liigub kiiresti spämminuppu vajutama.\nE-kiri saab kasutaja poolt rohkem tähelepanu kui postitus Facebookis või Twitteris. Facebooki viimased muudatused on viinud selleni, et nende fännide arv, kes su postitusi oma uudisvoos näevad, on olulisel määral langenud. Nüüd on peaaegu alati vaja suurema hulga huvilisteni jõudmiseks raha maksta.\nMeili puhul on see natuke teistmoodi. Kuigi kohati võib tunduda, et upud meilidesse, siis tegelikult saavad inimesed vähem meile kui postitusi ja tviite oma uudisvoogudes. See tähendab, et kui oled saanud nad oma postitusnimekirjaga liituma, siis on sul nende tähelepanu suhtes väiksem konkurents ja suurem huvi.\nTeine oluline aspekt e-kirja puhul on see, et inimene peab midagi tegema. Isegi kui klikitakse kirjal vaid selleks, et seda kustutada, on tegemist suurema tähelepanuga kui uudisvoost läbi vilksava postituse puhul.\n2021. aastal tõi iga meiliturundusse pandud dollar tagasi $35.02 ~ US Direct Marketing Association\nMeili nõrgemate külgedena võib välja tuua selle, et kohati võib see minna spämmikausta. Samuti on Gmailis promotions tab, kuhu su meil võib kaduda nii, et inimene seda ei märka.\nTeise asjana võib välja tuua meili langeva populaarsuse noorte seas, kuid tööealise elanikkonna seas on meil ikka veel täiesti toimiv kanal.\n2. Parem kontroll\nSul on täielik kontroll oma uudiskirja sisu ja välimuse üle. E-kirja loomisel saad olla väga paindlik, mida ja kuidas tahad seal esitada. Meilis saad esitada põhjalikumat infot ilma, et see kasutajale vastu hakkaks. Sotsmeedia kanalite puhul piiravad sind keskkonna võimalused ja kasutaja hajuv tähelepanu.\nParem kontroll tähendab ka seda, et sa saad oma meiliturunduse automatiseerida. Saada kirju välja vastavalt kasutajate käitumisele. Loo mitmest meilist koosnevaid tsükleid, mis aitavad sul potentsiaalset klienti oma ettevõttega siduda.\nMeiliturunduse pluss kontrolli osas on ka selle miinus. Kui sa saadad kõigile oma listi liikmetele sama materjali, siis võib andmebaasi kvaliteet langema hakata ja see ei ole enam müügi toomisel nii efektiivne kui alustades.\nE-kiri on personaalsem kui teade Facebooki brändilehel. Lisaks saad e-kirja veel spetsiaalselt personaliseerida, kasutades infot, mida sa adressaadi kohta tead. Proovides sotskanalites personaliseerida, võib su kiiresti viia olukorrani, kus pead iga kontaktiga isiklikult suhtlema ja selline tegevus viib kiiresti töömahu ebareaalsele tasemele (kui sul just mustmiljon pärdikut tagatoas arvutite taga ei klõbista).\nNähes oma Facebooki uudisvoos postitust mõnelt brändilt, tunnen nagu vaataksin “telekat” – see ei ole otseselt mulle mõeldud. Selleks, et e-kirju personaliseerida, on vaja tegevused natuke läbi mõelda, aga Facebooki postituse puhul on see lihtsalt võimatu. Sa saad kas isiklikult inimestega suhelda või pöördud kõigi poole üldisema sõnumiga. E-kirja puhul on võimalik saavutada hoopis teine personaliseerituse tase ja adressaadile saab anda tunde, et suheldakse just temaga.\nKuigi me enamasti teame, et „Tere, Priit“ meili alguses ei tähenda, et keegi minu peale mõtleb, siis meie aju esimese hooga võtab selle ikkagi vastu. Me reageerime nimega sõnumile positiivsemalt.\nKeerukus seisneb selles, et pead oma baasis inimeste andmeid korrastama. Sul võib isegi nimeväljal olla väga veidraid kirjeid. Nii võib personaliseeritud meil välja näha väga erineval moel:\nTere, Priit Kallas\nSee ei ole kuigi suur probleem, aga inimesed võivad oma nime kirjutamist südamesse võtta. Isegi siis, kui nad ise selle algselt veidral moel sisestasid.\nJärgmine tase pärast personaliseerimist on segmenteerimine. Sa võid oma meililiste erinevateks juppideks jagada vastavalt kasutajate andmetele ja käitumisele. Sul on olemas ajalugu selle kohta, kuidas kasutajad on varem käitunud. Teades milliseid meile nad avavad ja milliseid linke klikivad, võimaldab sul kasutada neid käitumismalle sihtgrupi automaatseks segmenteerimiseks. Samuti saad lahterdada oma andmebaasi vastavalt varasemale ostukäitumisele.\nMeililist annab ühe olulise segmenteerimise võimaluse, mida sotsmeedias kasutada ei saa. Sihtides kasutajaid vastavalt sellele, kuidas nad varem meili saades käitunud on. Kas nad avasid kirja? Kas nad klikkisid mõnel lingil? Mis lingil nad klikkisid? Võimalusi, mis aitavad aru saada e-kirja adressaadi huvitasemest on päris palju, aga enamus neist ei ole kasutatavad sotsmeedia kanalites.\nSotsmeedia kanalites nagu Facebook on sul teatav võimalus postitusi segmenteerida demograafiliste andmete põhjal ja kasutades huvisid, aga sellega kogu sihtimine piirneb. Edasine analüüs ja samade kasutajate hilisem täpne tabamine ei ole aga võimalik. Samas näiteks Twitteri puhul toimetad täiesti pimesi.\nKui su meililist koosneb ainult meiliaadressidest, siis ei ole sul demograafiline sihtimine võimalik. Samas on olemas hea võimalus, kuidas Facebooki lehe abil oma meililisti paremaks muuta. See on sotsiaalvõrgust saadavate demograafiliste andmete liitmine meililisti andmebaasi. Nii astud sammu lähemale põhjaliku kliendihaldussüsteemi (CRM) loomisele. Järgmistes lõikudes räägin neist lähemalt.\nTäna on meililist turundajale segmenteerimises asendamatu abimees. Sotsmeedia kanalid teavad oma kasutajatest väga palju, aga see info ei ole turundajatele privaatsuspõhjustel kättesaadav. Facebookis saad reklaame ja sõnumeid demograafiliselt sihtida ja sellistest kampaaniatest tulevate meiliaadresside puhul tead, kas nad on mehed või naised, Tallinnast või Tartust.\nSmaily Erkkiga rääkides tuli välja, et kui jagada 30 000 aadressiga list kolmeks ja sihtida ja saata sellevõrra täpsemalt sihitud sõnumeid, siis tulemusena kasvas müük 3 korda.\nSama ühik saadetud meile.\n3 korda rohkem raha.\nSellest võid täpsemalt kuulata Digiturunduse praktikumi saates, milles Erkkiga juttu puhusime.\nMeilide personaliseerimine on keeruline. Ideaalis peaksid sa tegema igale listi liikmele oma personaalse meili vastavalt tema eelistustele ja käitumisele. Tihti me ei oska seda ja mõnikord ei luba isikuandmete seadused kõike teha.\nKui sa tahad kohe oma meiliturundusega algust teha, siis soovitan kasutada Smaily platvormi, mis on Eesti toode. Kui sa sellega tööle hakkad, siis kasuta seda linki, millega saad Smaily käest parema pakkumise.\n5. Lihtsam testimine\nA/B ja mitme muutuja testimine on üks olulisemaid vahendeid turundaja arsenalis selleks, et paremaid tulemusi saavutada. Meililistid on erakordselt hea kanal, mille puhul testimist kasutada ja väga lihtsate võtetega tulemusi parandada. E-kirjade puhul on pea kõikide elementide testimine suhteliselt lihtne:\nmillist sisu esitada,\nmillises järjekorras sisu esitada,\nkuidas segmenteerida ja personaliseerida,\nmilline on olnud varasem käitumine.\nVõimalused on piiritud. Alates subjektireast kuni üleskutseteni järgmist tegevust tegema (CTA), esitades infot loetelu või tekstiblokina, meilis saad kõike seda teha. Samuti on kõikidesse korralikesse meililisti haldamise tarkvaradesse testimise võimalused sisse ehitatud ja selle kasutamine suhteliselt lihtsaks tehtud.\nKui sul muu jaoks aega ei jätku, siis kasuta meilide saatmisel vähemalt subjekti puhul testimist. Subjektist sõltub, kas kiri avatakse või mitte. Erinevate subjektiridade avamise määr on tihti olulisel määral erinev ja kui sa ei võta seda 10 minutit testimiseks, siis on su tulemused kehvemad.\nTestimine on keeruline.\nTestimiseks on vaja suurt gruppi inimesi. Enamuses veebides ei toimu nii palju tehinguid, et seal testimisega vettpidavaid andmeid koguda. Meiliturunduses on testimine vast kõige lihtsam. Kui sa ei viitsi midagi muud testida, siis testi järgmisi asju.\nSaada 15% listist A pealkirjaga kiri, teisele 15% saada B variant. Oota 24 tundi ja saada ülejäänud 70% listile võitnud kombinatsioon.\nJaga list viieks ja saada igal nädalapäeval ühele segmendile kiri. Tee seda kaks kuni kolm korda ja vaata, milline päev on sinu listi jaoks kõige tulemuslikum.\nMis kell saata?\nJaga list osadeks. Hea number on 4 kuni 10. Saada meil erinevatele segmentidele alates üheksast hommikul kuni mingi ajani, mida sa veel mõistlikuks pead. Tee seda mõned korrad, võrdle tulemusi ja leiadki omale sobivaima saatmise aja. Mul on õnnestunud saatmisaja testimisega suurendada klikkijate arvu üle 10%.\nKõiki loetletud teste saab teha ka päris väikese meililistiga.\nMeilide testimise miinuseks võiks lugeda viitsimise ja töömahu. Kuigi subjektirea testimine võiks võtta 5 minutit, siis mitmetel platvormidel on testi ettevalmistamine nii tüütu, et turundajad ei viitsi seda teha.\nVali omale platvorm, kus A/B-testide seadistamine on hästi lihtsaks tehtud.\n6. Juriidilised küsimused\nSotsiaalvõrgud on kehtestanud hulga reegleid, keelde ja käske, mida sa võid oma kanalis postitada ja mida mitte. Relvad, porno, hasartmängud, ravimid jne. Enamusel juhtudel on sinu võimalused sotsvõrkudes küllaltki piiratud kui tegutsed eelmainitud valdkondades. Samas on ka reegleid, mis mõjutavad kõiki turundajaid.\nSotsiaalmeedia keskkondades on sul kolm instantsi, kelle pilli järgi tantsida:\nEsiteks reeglid, mille on kehtestanud keskkond ja mille vastu eksides ei saa sa mingit tegevust teha või lüüakse sind üldse keskkonnast välja.\nNumber kaks. Kuna sotsmeedias avaldatav info on enamasti avalikult kättesaadav, siis võib seadusandlusest tuleneda, et sa ei tohi seda välja riputada. Siin on hea näide mitmesugused ravimid ja meditsiiniteenused.\nJa lõpuks… “a mida teised arvavad?” olukord. Kui sa turundad valdkonnas, mis on täiesti legaalne ja ei ole vastuolus sotsmeedia keskkonna reeglitega, aga ei pruugi olla ühiskonnas kõige paremas valguses, siis ei taha sinu kliendid oma huvi avalikult afišeerida. Kõige igapäevasem näide on erootikapood.\nMeililisti kasutamisel on reegleid palju vähem. Seaduses on kirjas, mida sa võid ja ei või teha, kõik ülejäänu on sinu otsustada. Kui inimene avaldab soovi ettevõttega elektrooniliselt suhelda, siis ettevõte võib talle vastata väga detailselt, ilma et seadusega pahuksisse läheks. Ükski kolmas osapool ei saa määrata, kuidas sa oma klientidega suhtled.\nE-kiri on enamuse arvates ka piisavalt privaatne selleks, et inimesed liituksid ka sensitiivsete teemade puhul ilma, et nad kardaksid avalikkuse ette sattumist.\nValdkonnad, mida inimesed ei taha tihti ka lähemate tuttavatega jagada ei piirdu ainult porno ja hasartmängudega. Halb hingeõhk, haisvad jalad, kiilaspäisus, ülekaal, alakaal, ilukirurgia – need legaalsed probleemid on vaid mõned teemad väga pikas nimekirjas.\nMeiliturunduse juriidilised miinused on pigem tegematajätmised, kus sa ei küsi inimestelt kõiki õigusi. Kui õigusi pole, siis ei tohi sa neid andmeid ka kasutada. Juriidiliste teemade paika saamine võib natuke pusimist vajada, aga meiliturundus on seda väärt.\n7. Tuttav on turvaline\nInimesed on harjunud sellega, et saavad turundussõnumeid meilile. Meilid, mis sisaldavad pakkumisi, firmade uudiskirjad, äritegevusega ja töötegemisega seotud kirjad üldisemalt on igapäevane nähtus ja seetõttu suhtutakse nendesse rahulikult. Tavapärased ettevõtete uudiskirjad sisaldavad nii huvitavat valdkonnainfot kui pakkumisi. Adressaat teab, miks ta neid kirju saab. Seetõttu on enamus uudiskirjade saatjatest lugejale tuttavad, kirjad sisaldavad infot, mida ta tahab saada ja ta ei lahku uudiskirja tellijate seast seni kuni tunneb, et sellest saadav väärtus on talle vajalik.\nLisatud statistika näitab, et absoluutne enamus tarbijaid eelistab saada turundussõnumeid meili teel.\n86% of consumers would like to receive promotional emails from companies they do business with at least monthly, and 15% would like to get them daily. (Allikas)\nSotsiaalmeedia kanalite puhul ei ole päris selge, kui palju müüki on aktsepteeritav. Samuti on iga üksik sotsmeediasse paisatav sõnum üks konkreetne tükk (postitus, tviit, pilt jne), mis enamasti sisaldab ühte sõnumit. See on kas “osta kohe”-tüüpi müügisõnum või midagi muud. Kontroll, milline neist kasutajani jõuab ei ole täielikult turundaja kätes. Kui huviline satub saama liiga palju juhuslikke müügisõnumeid, siis võib ta huvi kaotada ja edasisest suhtlusest loobuda.\nMa kuulen tihti turundajatelt, et keegi ei taha meili saada. Meiliturundust peetakse spämmiks.\nJah! Kui sa teed igavat jama, mis ei kõneta sinu klienti ja see saab tehtud ainult sellepärast, et peab tegema, siis ei taha keegi seda meili saada.\nKas sa ise saad mõne ettevõtte uudiskirja, millest sa lahkuda ei taha ja paar korda aastas vaatad saabuvatesse meilidesse sisse ka? Võib-olla on sul tellitud mõni koputaja kinnisvara- või autoportaalist. Alati on lahendusi, millega potentsiaalse kliendi huvi hoida, aga aegajalt on vaja natuke pingutada, et need üles leida.\nNagu iga turunduskanaliga, on ka meiliturunduses nii, et ajapikku kanali efektiivsus langeb. Siiski on e-mail enamusele kasutajatest tuttav ja arusaadav kanal. Samuti on su listis olevad inimesed andnud nõusoleku sinult meile saada ja see lisab omakorda usaldusväärsust.\n8. Enim kasutatud kanal\nMeil on ikka veel kõige enam kasutatav elektroonilise suhtluse kanal. Enamus inimesi vaatavad hommikul meili ja teevad seda ka õhtul enne kui nad magama lähevad. Kohati vaadatakse meili kuni 20 korda päevas.\nKõik kasutavad emaili.\nÜle poole inimestest vaatab esimese asjana meili.\nMeiliturundus on kasvav trend.\nSee, et saadetavate meilide arv on pidevalt kasvamas, tuleb suuresti spämmerite arvelt. Enamuse spämmist saavad masinad kätte juba enne, kui see postkasti jõuab, aga miskit pääseb ikka läbi. Nii väheneb tähelepanu sinu sõnumile.\n9. Eelistatud kanal turundussõnumite saamiseks\nLisaks sellele, et meililisti kasutamine tagab suurema osalusmäära, peavad kasutajad seda peamiseks kommertskanaliks, mille kaudu ettevõtetega suhelda. ExactTargeti uuring näitas, et üle kolmveerandi (77%) uuringule vastanutest pidas meili eelistatud kanaliks, mille kaudu saada turundussõnumeid. Vaid 4% arvas, et selleks kanaliks võiks olla Facebook ja Twitterit nimetas vaid 1% küsitlusele vastanutest.\nAga see ei ole kõik. Kaks kolmandikku (66%) vastajatest ütles, et on meili teel saadud sõnumi tulemusel reaalse ostu sooritanud. Facebooki puhul on see number üle kolme korra väiksem.\nKasvata oma meililisti igal võimalikul moel. Halda seda ja hoia listis olevad inimesed rõõmsad. Püüa panna kokku erinevad sõnumid, mis aitavad sul oma tooteid ja teenuseid müüa, aga ei sunni adressaate lahkuma. Proovi leida igas kontaktipunktis oma tarbijaga võimalusi teda oma meililisti saada.\nUudiskirjaga liitumine (nii online kui offline)\nVaata lähemalt ka meie artiklit, kuidas saada inimesed oma uudiskirjaga liituma.\nMeiliturundusel on palju konkurente ja üha rohkem tekib neid inimesi, kes tahavad oma sõnumi saada mingi muu kanali kaudu. Samas ei ole see langev trend väga kiire. Järgmised 5-10 aastat võib veel julgelt meiliturundusele panustada.\n10. Sinu list on sinu oma!\nMeililist on nagu kullakang madratsi all. See on sinu oma ja selle väärtus aja jooksul kasvab. Sul on otsetee tarbijani, mida võid kasutada siis, kui vajadus tekib. On oluline, et tead mida teed, aga kogu meilindusega seotu on sinu kontrolli all.\nKui sinu turundus on tugevasti sõltuv kolmandatest osapooltest nagu Facebook ja Twitter, siis oled pidevalt nende meelevallas. Sul on Facebooki äpp? Facebook muudab lehe laiust ja sa pead kulutama ressursse, et nende muudatustega kaasas käia. Sul on tuhandeid fänne? Nendeni jõudmiseks… maksa, sest kuidagi on ju vaja Facebooki aktsiahinda turgutada. Twitter muutis ligipääsu ja seadis piirangu selle info kasutamisele, mida sina oled nende keskkonda loonud. Sotsmeedia kanalite puhul ei saa olla kindel, et praegused investeeringud tulevikus tagasi toovad ja sa oma suure pingutusega loodud kogukonnaga suhelda saad.\nMeililist on isegi rohkem sinu oma, kui su veebileht. Veebi peamine liiklus tuleb Googlest ja nad võivad mingil päeval otsustada sind enam mitte tulemustes näidata.\nMeililist jääb sotsmeediale alla oma interaktiivsuses, aga teeb selle kuhjaga tasa oma tulemuslikkuses. Kuigi meililist on sinu oma, siis hooletul käsitlemisel võib see ka „halvaks“ minna. Meilid hakkavad minema spämmikausta või ei jõua isegi kasutaja postkastini. Neid probleeme annab vältida, kui sa oma meililisti ära ei tüüta ja selle kallal vaeva näed.\n11. Kõrgem osalusmäär\nFacebooki fänni ja Instagrami jälgija väärtus on oluliselt madalam kui adressaadil, kes on vabatahtlikult sinu listiga liitunud. Kui sa oma listi hästi haldad, siis võid oodata avamise määra 20%-30% ja rohkemgi. Veerand kuni kolmandik meili avajatest klikivad linkidel ja tulevad sinu keskkonda lisainfot otsima ja tegutsema. Lisatud graafikul on MailChimpi globaalne statistika, aga Eesti keskmised näitajad on neist kõvasti paremad. (Average Email Campaign Stats of MailChimp Customers by Industry)\nKeeruline koht meililistidega majandamisel on väärt sisu loomine. 20, 30 või isegi 50 protsenti sinu listis olevatest inimestest ei ava su meili mitte sellepärast, et neil pole midagi teha, vaid sellepärast, et saadad neile mingit väärtust. Kui sa saadad sagedasti igavat jama, siis on tulemuseks efektiivsuse langus.\nNagu sotsiaalmeedia ja SEO puhul, on ka meiliturunduses vundamendiks sisuturundus. Vaata siit lähemalt, kuidas oma sisuturundusele hoog sisse saada.\nFacebooki puhul võib osalusmäära mõõta näitaja “enagagement” abil, mis seob endasse kõik fännilehega mingil moel kokku puutunud kasutajad. Juhul kui sa parasjagu mingit kampaaniat ei jooksuta, siis jääb see number tavapäraselt mõne protsendi piirimaale. See tähendab, et meili osalusmäär on kordades kõrgem kui sama näitaja sotsiaalmeedia kanalites. Seetõttu on hea mõte võimalikult palju oma sotsmeedia kanalite jälgijatest meilinglisti suunata.\nNäiteks kui sul on 10 000 aadressiga meililist ja võrdleme seda sama suure jälgijaskonnaga Facebooki lehega (või Twitteri kontoga), siis võib küllaltki kindel olla, et meililistist saab suurema osa kasutajaid tegutsema ja lõpuks tehinguid sooritama.\nOsalusmäär on langemas kõigis kanalites. Seda ka meiliturunduses, aga isegi siin on e-mail ikka veel kaugelt teistest kanalitest üle.\nKuidas meiliturundust ja sotsmeediat omavahel siduda?\nAlustasin mõttega, et meiliturundus on mõõdetavate tulemuste saavutamisel märkimisväärselt efektiivsem kui sotsmeedia kasutamine. Mailbow meiliturunduse seminaril sain mitmeid vastuväiteid sellele mõttele. Nendest üks olulisem oli see, et neid kanaleid ei saa ega pea võrdlema. Nagu siga ja kägu! Osati võib sellega nõus olla. Erinevate turunduskanalite tulemused võivad suurtes piirides varieeruda…\nAGA kõige olulisem mõõdik on ROI (return on investment), kui palju me võrdse eelarve puhul tulemusi saavutame. Teeme ju turundust selleks, et müüa tooteid ja teenuseid. Iga tegevuse eesmärgiks on liigutada potentsiaalset klienti tegema järgmist sammu ja lõpuks panna ta meile oma raha loovutama. Selles valguses annab meiliturundus enamasti paremaid tulemusi. Loe lähemalt sotsmeedia ROI arvutamise kohta.\nLisaks ROI-le on väga hea sea ja käo võrdlemise vahend conversion rate. Ehk mitu protsenti sõnumi nägijatest muutub tegutsejateks läbi päringu esitamise või ostu sooritamise. Siin enamasti meil võidab.\nDeamgrows oleme peaaegu kõikide sotsmeedia kampaaniate ühe eesmärgina (kui mitte peamise) seadnud meiliaadresside kogumise. Ja seda juba aastal 2010, kui sotsmeedias oli võimalik vabalt kõigi jälgijateni jõuda.\nMeiliturundus on kõige efektiivsem turunduskanal, mida kasutada suure hulga kontaktidega suhtlemiseks. Tule koolitusele, mis annab sulle teadmised, et saaksid viia meiliturunduse oma ettevõttes uuele tasemele ja sellest maksimaalset kasu saada. Vaata lähemalt…\nPriit Kallas Post author 02.09.2014 20:18\nSiin veel natuke infot sotsmeedia sõnumite levist https://venturebeat.com/2014/08/19/study-shows-99-of-organic-social-posts-create-almost-no-engagement/


www.militaar.net • Vaata teemat - Metsavennad röövisid talusid\nTänane kuupäev 27 Sept, 2020 16:17\nMetsavennad röövisid talusid\nTeema pealkiri: Re: Metsavennad röövisid talusid\nPostitatud: 06 Nov, 2010 5:08\nJättes kõrvale selle, keda, miks ja kuidas rööviti, on sellele statistilisele "talude röövimise" numbrile raske sisu leida.\nEi ole kohanud ühtegi juhtumit, kus metsavennad oleksid talupidajatel "käsa väänatud", et nad metsasolijaid varustaksid (ehk omade terroriseerimist, olid ju metsasolijadki enamasti ise talupidajad olnud). Süüa (ja raha, rõivaid) saadi ikka lähisugulastelt ja sõpradelt, kellel metsasolijate käekäik hinges oli. Pärast kolhooside moodustamist kolhoosi lautadest ja kooperatiividest (kas loomade röövimist talust, mille lauta olid kolhoosi loomad paigutatud, loeti talu ründamiseks?). Kas talu ründamiseks loeti ka sinna elama paigutatud võõraste (liigagi sageli jälgimisülesandega) ründamist?\nSelline juba statistika on, kõike see ei seleta, aga ilma statistikata ka mingit üldist pilti ei saa. Kolhoosi loomade jm vara röövimist, ükskõik kus see asus, talude röövimiste statistikasse ei pandud. Kui võõrad talus olid uusmaasaajad, siis loeti see muidugi talu röövimiseks. Sellised olid põhimõtted ja reeglid, kuidas neid just järgiti igal pool ja igal ajal, on omaette küsimus, kuid pole mõtet arvata et kogu NL julgeoleku statistika oleks põhimõtteliselt vale olnud. Ja muidugi ei ole (olnud) statistika kõikvõimas. Kui N vallas ründasid metsavennad oma taluheinamaal olnud hävituspataljonlast X, peksid ta läbi, viisid tallu, peksid veel ning võtsid ära vintpüssi ja akordeoni, söögikraamist rääkimata, siis läks see talude röövimise alla (kuidas siis teisiti). Kui metsavennad läksid M kooli pioneerijuhi Y korterisse ja võtsid talt ära fotoaparaadi, voodipesu ja veel midagi, siis talude röövimise ega ka riikliku-kooperatiivomandi röövimise statistikasse see ei läinud. Kuna pioneerijuht Y ei tapetud, vaid mõnitati (nt lõigati juuksed ära, et "kommunismusel oleks ruumi peast välja minna"), siis ei läinud see ka üldstatistikasse "terroristlike aktide" alla (see oli tapmine), kirjas on küll vastava maakonna MGB/KGB aruandluses ja nende alusel koostatud üle-eestilistes "bandiitide tegevuse" nimekirjades, kuid jälle statistilise aruandluse täpselt määratletud jaotustes võis see olla siin või seal. Niisugune keeruline lugu\nPostitatud: 08 Nov, 2010 4:09\n-no ma nii julgelt ühtegi seadust ei tõlgendaks. Aga pole vaja vaielda, mõttest saan ma ju aru.\nAga sa, hr Soesilm, ära tõlgenda, lihtsalt usu Eesti Riigikohust, Pealegi, EV Riigikohtu lahendeid võib tõlgendada ainult EU inimõiguste kohus, juriidilises mõttes.\nPostitatud: 08 Nov, 2010 4:35\nEi ole kohanud ühtegi juhtumit, kus metsavennad oleksid talupidajatel "käsa väänatud", et nad metsasolijaid varustaksid (ehk omade terroriseerimist, olid ju metsasolijadki enamasti ise talupidajad olnud).\nSee ongi see 760 talude röövimist, millest peaks siis täpsemalt rääkima. Nagu 1946 paiku Võrumaal, kus mindi, tehti talud tühjaks, inimestele kuul pähe, , tuli otsa ja valmis. Vähe nad seda tegid, vähe!\nPostitatud: 09 Nov, 2010 0:19\nRäägiks siis keegi täpsemalt ':)', ainult seda vist ei anna teha.\nToimus 760 rünnakut talude ja üksikisikute vastu... Mingi osa neist langeb metsavendadele. Kui suur see võiks olla?\n...Võrumaal 1946, kus mindi, tehti talud tühjaks...Kes olid need minejad ja tegijad? Käis ju ka igasugust lausnäljas rahvast hordide viisi üle piiri, talust tallu kerjamas.\nVähe nad seda tegid....Tõesti?! Need tegijad oleksid pidanud rohkem röövima või?':shock:'\nVaatasin, et ühe rahuaasta (1938) jooksul toimus tapmisi 77 ja vargusi 12834; 2003-2009 pandi röövimisi toime 8457, tapmised jm isikuvastased kuriteod veel sinna lisaks. Polnud siis ei mehi metsas ega rahva emotsioonid laes.\nMida rohkem näppida, seda enam tundub see 760 kuidagi arusaamatu ja närb arvuke.\nPostitatud: 09 Nov, 2010 1:50\nMäletan, see võis olla '80-tel, mil ETV-s jooksis miskine sari/saade, mille raames paaris osas oli juttu Osula sündmustest.\nKui keegi veel tollest sarjast miskit mäletab või meenub midagi täpsemat, siis võiks ju siia kirjutada.\nMõned nimed, mis natukenegi abiks võivad olla:\n"Viljaveski" tegijad Märt Müür, Mati Narusk, Rein Hanson, Olev Jaksi, Endel Nõmberg.\nHuvitav oleks too saade nüüd, uue aja valguses üle vaadata.\nPostitatud: 08 Dets, 2010 21:07\nKulla mari, ma ju kirjutasin, et see 760 oli nõuka julgeoleku ametliku aruandluse järgi metsavendade (nende järgi poliitiliste bandiitide) poolt röövitud talude arv.\nPostitatud: 09 Dets, 2010 14:02\nN. julgeoleku ametlik statistika 1944 - juuni 1953 ütleb, et toimus "rünnakuid talude ja üksikisikute vastu" 760.\nRohkem ei jaura , asi vist lihtsalt sõnade tähenduses. Talu rünnak ei kattu tähenduselt talu röövimisega (esimese motiiv võib sisaldada ka midagi muud kui lihtsalt asjade jõuga omanikult ära võtmist).\nJu siis elasid punategutsejad pigem korterites või mujal, et talude ründamist nendega seoses selle pika perioodi vältel suhteliselt harva ette tuli.\nPostitatud: 09 Dets, 2010 16:15\n... et talude ründamist nendega seoses selle pika perioodi vältel suhteliselt harva ette tuli.\nSellest ma ju alustasingi, et suhteliselt vähe!!\nPostitatud: 12 Mär, 2016 20:15\nRein Järlik: Sõmerpalu valla verine kolmapäev.\nTänavu 13. märtsil möödub 70 aastat metsavendluse ühest veriseimast episoodist, kus Võrumaa metsavennad võtsid üle Sõmerpalu valla keskuse, et kätte maksta neile, kes olid nende lähedasi taga kiusanud. Sellest, mis Sõmerpalus juhtus, kirjutab ajakirjanik Rein Järlik.\nVõrumaal Sõmerpalu vallas toimus 13. märtsil 1946 midagi niisugust, mis jahmatas Eesti NSV kõrgemaid võimutasandeid. Telefonside Võru ja Osula vahel oli läbi lõigatud, nõukogude aktivistide ja nende perekonnaliikmete hulgast oli kolmteist inimest teise ilma saadetud, vallakeskus Osula küla oli terve päeva olnud nõukogudevastaste käes.\nMiks selle metsavendade plaanidest mitte midagi teada ei olnud? Kuidas rünnak üldse võimalikuks sai? Neile ja teistelegi küsimustele ei otsitud vastuseid mitte ainult siseministeeriumis ja riikliku julgeoleku ministeeriumis, vaid ka EK(b)P Keskkomitees. Mõni küsimus jäigi vastuseta, mõnele leiti see alles hiljem.\n11. juulil 1947 võtsid julgeolekuorganid Võrus kinni Sulbi-Kiitski külast pärit 29-aastase Kalju Toropi, ühe neist, kes olid 13. märtsil 1946 tegutsenud Osulas ja Sulbis. Ta oli ka esimene, kes tollest grupist elusana kätte saadi, sest juuliks 1947 oli neist vähemalt kümme haarangutel langenud. Ja ilmselt alles siis, kui Toropit hakati üle kuulama, saadi teada, et 13. märtsi ühisoperatsiooniks olid metsavennad kogunema hakanud Sulbi lähedale Määritsa tallu.\n12. märtsi õhtul oli seal pika laua taga alanud jooming, millest oli osa võtnud umbes 30 inimest. Punaarmee kapteni vormis metsavend Avo Pruus, hüüdnimega Švejk, oli seal teatanud, et minnakse ründama Sõmerpalu valla kahte asulat, ning andnud siis kolmele mehele hävitamisele määratud nõukogude aktivistide nimekirjad. Osula ja Sulbi ründamisest 19-aastasena osa võtnud Kooraste neiule Asta Hallapile oli meelde jäänud, et nimekirja kantud nõukogude aktivistid olid Pruusi sõnul surma ära teeninud sellega, et olid reeturlikult tegutsenud ning metsavendade talusid röövinud.\nKõik 26 inimest kuuel hobuveokil, nagu on öelnud Kalju Torop, olid Hindriku talust umbes üheksa kilomeetri kaugusele Osulasse liikuma hakanud, kui oli veel öö. Hobused olid jäetud enne Osulasse jõudmist teest eemale metsatukka nelja mehe valve alla, suur grupp oli edasi läinud jalgsi. Läbi Osula Sulbi poole suunduva maantee ääres seisab tänaseni pikk madal hoone, kus siis asusid arstijaoskond, haigla, apteek ning arstijaoskonna juhataja Franz Jõksi ja proviisor Leiburi korterid. Just sellesse hoonesse oligi grupp varasel tunnil tulnud.\nJõkside korteriuksest hoone õuepoolsel küljel olid kolm Punaarmee ohvitseri mundris meest justkui arstiabi vajajad väga lihtsalt sisse saanud. Aga siis oli Franz Jõksile öeldud, et ta on arreteeritud ja peab neile näitama kõiki sisse- ja väljapääse. Seejärel olid nad omavoliliselt avanud ukse ja lasknud sisse veel üle 20 relvastatud inimese, kes olid erariides ja hõivasid hoone. Arstijaoskonda oli abivajajaid küll sisse lastud, välja aga enam mitte. Franz Jõksile oli antud käsk kutsuda jaoskonda inimesi vastasmajast, kus elasid ka mitu valla juhtfiguuri, seejärel aga kutsuda sisse partorg Voldemar Valusk, kes oli parajasti majast mööda läinud, kuid Jõks ei täitnud neid käske.\nHommikul oli tööle tulnud haigla majandusjuhataja Lembit Leevold, keda teati hävituspataljoni võitlejana. Ja varsti olid mitu relvaga meest Leevoldi õuele ja sealt keldrisse viinud. Hiljem selgus, et ta oli keldris maha lastud. Keskpäeva paiku oli Leevoldi saatus tabanud ka täitevkomitee asjaajajat Virve Adelit, kes oli lõunale tulnud ja kellele oli kaks meest koju järele saadetud. Need olid ta arstijaoskonda toonud ja sealt oligi kiire minek keldrisse. Kui kell õhtupoolikul juba neljale lähenes, oli metsatukka jäetud hobused arstijaoskonna ette toodud ja kogu grupp oli sõitnud täitevkomiteesse ja kooperatiivi kauplusse.\nKaupluse köögis oli rahandusinspektor Eduard-Julius Roots kaks kuuli otsaette saanud, metsavaht Sulev Kallas oli maha lastud täitevkomitee hoone välistrepil. Täitevkomitees, kus kõik oli segi pekstud, oli ühte ruumi jäänud varumisagendi Aleksander Pettai, teise aga täitevkomitee esimehe Salme Vänteri laip.\nEesti TV saatesarja «Surma ei otsinud keegi» 13. saates, mis oli eetris 24. jaanuaril 1985, kõneles kunagine Kärgula mees Voldemar Kont, et tema oli hommikul enne seda, kui ta arstijaoskonda läks ja seal kinni peeti, käinud täitevkomitees. Silmanähtavalt viina võtnud Salme Vänter oli hakanud talle peale ajama, et kui teda tapetakse, kasvatagu Kont tema lapsi. Voldemar Kont:\n«Ma ütlesin – mul on need sõnad selgesti meeles –, et käi kuradile oma löraga! Ei jätnud järele, kallistas, suudles, et muudkui anna talle sõna, et kasvatad tema lapsi. Noh, ei saanudki muud.»\nSõmerpalu valla täitevkomitee tegevuse kohta leidsin Võru rajooni arhiivist mõndagi mõtlemapanevat, mille 14. veebruaril 1985 ka ekraanile tõin.\n12. märtsil, seega vaid päev enne veriseid sündmusi, oli maakonna täitevkomitee tunnistanud prokuröri protesti aluseks võttes kehtetuks Sõmerpalu valla täitevkomitee otsuse 26. veebruarist, kuna too oli jäme seaduserikkumine. Valla täitevkomitee oli metsaveotöödele määranud inimesi, kes olid töökohustusest hoopis vabastatud. Küllap oli vallavõim endale varemgi seaduserikkumist ja omavolitsemist lubanud.\nNädalaga, mis algas 4. märtsil 1946, käisid Sõmerpalu valla maakorralduskomisjoni ees 62 uusmaa- ja juurdelõikesaajat, kelle talukohtade suurus oli alla 12 ha. Neid oli välja kutsutud, et nad riiklikust maafondist maad juurde võtaksid. Neist 13 olid nõus juurde võtma vaid heina- ja karjamaad ning sedagi paari hektari ulatuses, 49 väljakutsutut ei soovinud üldse maad juurde saada. Neli maapidajat loobusid ka neile varem mõõdetud juurdelõikest ning palusid selle tagasi võtta. Võib arvata, kui palju paksu verd tekitas maareform, millega hulk haritavat maad lihtsalt kasutusest välja viidi.\nSellest, mis oli sõjajärgsetel aastatel tehtud Sõmerpalu vallas Kahru talus elanud perega, kirjutas mulle 28. jaanuaril 1988. aastal Milvi Seeba, kes oli tolle pere teine laps:\n«Selle eest, et isa ennast metsas «mopi» eest varjas, hakati ema kimbutama ja ta oli sunnitud varju otsima oma isatalus Parksepal. Nn kangelaslik Voldemar Valusk leidis ta ka siit kätte ja oli teda koos meiega, s.t lastega (sünniaastad 1941, 1943 ja 1946) kümneid kordi seina äärde seadnud mahalaskmise ähvardusega, kuna ema ei avaldanud oma mehe ja venna asukohta.\nSaan aru, et oli sõda. Sealsamas aga tühjendati see Kahru talu nii, et ei jäetud nagigi seina. Ema oli koos meiega sunnitud jääma isatallu, kust meid varsti välja aeti, kuna sinna tehti abimajand. Kasvasime Parksepa talu popsitares, 6 inimest ühes toakeses.»\n13. märts 1946 hakkas hämarduma. Laadinud kauplusest regedele suure koguse toiduaineid, alkoholi ja mitmesuguseid tööstuskaupu, võttis kogu grupp suuna Sulbile, kuhu oli 6 kilomeetrit. Sulbis tapeti nende kodudes külavolinik Hendrik Määrits, hävituspataljonlase Lembit Leevoldi ema Aliide Leevold, rahandusinspektor Rootsi abikaasa Aliide Roots ja nende tütar, pioneer Helju Roots, kes oli 5. klassi õpilane. Valla komsorg ja aktiivne hävitaja Heimi Rosse saadi kätte sidekontori majast, kuhu ta läbilastuna põrandale jäigi. Tema ema Emilia Rosse tapeti kodus, vend Harri Rosse aga, 3. klassi õpilane ja pioneer, lasti maha Kiitski mäel, kus nad poistega kolmekesi suusatamas olid.\nOsulas ja Sulbis klaariti tol päeval ilmselt väga tõsiseid arveid. Kahest perekonnast, Rossedest ja Rootsidest, olid tapetute nimekirjas kummastki kolm inimest. Heino Roots ja Hans Rosse olid hävituspataljoni liikmetena tapetud juba eelmise aasta oktoobris. Rossesid teati Sulbis punastena, millest oli 14. veebruaril 1985 saates ka üsna pikalt juttu. 1918. aastal olid pereisa Friedrichi kaks venda läinud Venemaale ja sinna elama jäänudki. Sulbi pottsepp Friedrich Rosse oli 1940. aastal uue võimu kohe omaks võtnud ja 16. septembril 1941 laskis Omakaitse ta Võru lähedal Konnametsas maha.\nSeda, et rahva ja metsavendade viha olid ära teeninud just hävituspataljonid, pole raske mõista. Hävitajate paljudest seaduserikkumistest, jõhkrusest ja omavolist oli teada antud mitmelt poolt üle Eesti, ega siis Sõmerpalu vallaski asjad teisiti olnud. 31 aastat tagasi polnud võimalik ekraanilt öelda, et Sõmerpalus räägiti joomapunkrist, mida olevat kutsutud hävituspataljoni litsimajaks ja kus polevat tuntud ei söögi- ega joogipuudust. Kui oli vaja liha, mindi mõnes talus lauta, võeti sulust siga, omanikule aga öeldi, et kui kavatseb häält teha, saab kuuli või sõidab Siberisse.\nAga see, mis oli juhtunud 13. märtsil 1946, pani mitmel ohvitseril tärnid pagunitelt lendama ja viis nad tööle teise maakonda madalamale kohale. EK(b)P Keskkomitee võttis juhtunuga seoses vastu karmisõnalise otsuse, mida on masinakirjas tervelt 56 lehekülge.\nMetsavendade aktiivne tegevus Eestis hääbus alles 1950. aastate keskel.


(Ümber suunatud leheküljelt Panthera leo)\nSee artikkel räägib loomast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Lõvi (täpsustus).\nLõvi levila Aafrikas...\n4 Loomade kuningas\nLõvid on väga suured ja võimsa kehaehitusega. Isaste kehapikkus on 180–240 cm, saba pikkus 60–90 cm, mass 180–227 kg. Kere on sale, isegi kiitsakas. Pea on erakordselt massiivne, võrdlemisi pika koonuga. Jäsemed on lüheldased ja väga tugevad. Pikk saba lõpeb tutiga. Keha katab lühikene pruunikaskollane karvastik. Täiskasvanud isasloomal on pikk tumedam lakk, mis katab nii kaela, õlgu kui ka rinda.\nIsalõvi on kergesti emasloomast eristuv tema uhke laka poolest. Isaslooma nägu on enim tunnustatud sümbol kultuuris. Lõvi nägu on kujutatud kirjanduses, skulptuuridel, maalidel ja riigi lippudel.\nLooduses on lõvid praegu olemas Põhja-Aafrikas,Edela-Aasias ja Indias. Lõvid elavad vabas looduses 10–14 aastat. Vangistuses võivad nad elada ligi 20 aastat. Looduses elavad isasloomad harva üle kümne aasta. Isaslooma elupikkust vähendavad konkureerivad võitlused teiste isasloomadega. Tavaliselt elavad lõvid savannides ja heinamaal.\nLõvide arvukus aina väheneb. Peamine põhjus on nende elukohtade hävitamine ning konfliktid inimestega.\nLõvi sobivamateks elupaikateks on avarad, veekogudega savannid, kus leidub ohtralt sõralisi, näiteks sebrasid ja antiloope.\nEluviis ja toituminemuuda lähteteksti\nLõvid ei ela ainult üksinda ega paarikaupa, vaid ka suuremates rühmades – praidides. Praidi kuulub tavaliselt 1–2 kuni umbes neli täisealist isaslooma, tosinkond emaslooma ja kutsikaid. Tavaliselt on praidis 7–10 või rohkem isendit.\nKord võimule saanud isased, on sunnitud üksteisega rahulikesse suhetesse jääma, selleks et püüda edukalt kaitsta praidi emasloomi võõraste praidide isasloomade eest. Praidide kooselu tabab enamasti iga 2 või 3 aasta järel suure tõenäosusega ümberstruktureerimine. Nooremate isalõvide salgad võivad veristes võitlustes emaslõvide pärast kukutada, raskelt vigastada või koguni tappa, juhtisased. Uurijate arvates tunnevad uued juhtisased küll huvi suguküpsete emaslõvide vastu, kuid plaanivad tappa kõik emastest sõltuvad kutsikad, selleks et emastel algaks uuesti innaaeg.\nVõitluste käigus võivad mitmed emased koos oma kutsikatega praidist lahkuda , see jätab neid ilma rühma kaitsest ning raskendab jahipidamist mistõttu õnnestub üksikutel emaslõvidel kutsikate kasvatamine, ka rohkete vaenlaste tõttu, (sh inimene) siiski harva. Mitmetel emaslõvidel koos kutsikatega võib õnnestuda ühinemine uute praididega.\nPäeval puhkavad lõvid tavaliselt kusagil vilus. Jahti peavad nad õhtul. Lõvi on ainuke kaslane, kes elab ja peab jahti rühmas. Põhilised toiduhankijad on emaslõvid. Enamasti langevad saagiks mitmesugused antiloobid, sebrad ja muud keskmist kasvu sõralised, kuid ka noored elevandid, ninasarvikud, jõehobud ja koduloomad. Lõvid söövad ka raipeid ja pisiloomi (hiiri). Suuri loomi püüab lõvi neile tasakesi lähemale hiilides ja mõne kiire hüppega tabades. Saagi surmamiseks kasutavad lõvid vahedaküünelisi käppi ja võimsaid, isegi luid purustavaid hambaid. Pärast söömist kustutavad lõvid janu ja heidavad tavaliselt puhkama. Arvamuse kohtaselt piisab 4-liikmelisele praidile ühest edukast jahiretkest nädalas. Üksikud isendid, kes on tavaliselt haiged või vanadusest väetid ning ei suuda enam tabada sõralisi, võivad hakata ründama inimesi.\n... ja Indias.\nLõvid paarituvad loodusliku levila piires aastaringselt.\nJohn Sparks oma raamatus "Sugupoolte heitlus loomariigis: seks ja looduslugu" kirjeldab sigimiskäitumist praidides järgmiselt:\n“ Vennaskonna kõige domineerivam liige kasutab oma eelisõigust ja rakendab kogu oma energia lõvitari seksuaalsete nõudmiste rahuldamiseks. Emane kutsub teda ligi sada korda päevas ronima kaksiratsi oma kergitatud tagupoolele. Päeva või paari pärast kaotab esimene isane oma paaritamisjõu ja mõni tema puhanumatest vendadest tõrjub ta kõrvale. Selline seksuaalne jõulisus mängib rahu hoidmisel väga olulist rolli. Indlev emalõvi on võimeline rahuldama kõiki oma "abikaasasid", ja kuna kõik nad kopuleeruvad temaga palju kordi, pole keegi isastest kindel, kes on tema järgmise kutsikapesakonna isa või isad. ”\nÜhte paari järgiti Serengetis innaajal järjest kaks ja pool päeva ja selle aja jooksul paaritusid nad, uurijate arvates, 157 korda.\nEmalõvide tiinus kestab ligikaudu 105–112 päeva. Pesakonnas on tavaliselt 3, harvemini 2, 4 või 5 kutsikat. Pesa asub mõnes kõrvalises koopas, lõhes või augus. Vastsündinud kutsikad on umbes 30 cm pikkused ja laigulised. Hiljem karvastiku värvus ühtlustub. Täpid võivad püsida ka kuni laka kasvamiseni või harvemini kuni elu lõpuni. Suguküpseks saavad lõvid 4. eluaastal, täiskasvu saavutavad isalõvid 6-aastaselt.\nTehistingimustes võivad lõvid elada kuni 20–30-aastaseks. Looduses esineb lõvi ja leopardi suguvõimetuid ristandeid, loomaaias ka lõvi ja tiigri ristandeid (isa lõvi, ema tiiger – liiger; ema lõvi, isa tiiger – tigon).\nKui harilikult on perekonna ja sugukonna väiksemad liigid ürgsemad ja suuremad spetsialiseeritumad, siis kaslastel on vastupidi. Just kõige suuremad kaslased nagu lõvi on kõige vanapärasemate tunnustega.\nLoomade kuningasmuuda lähteteksti\nLõvi on sageli kujutatud kunstis. Lamava lõvi marmorskulptuur Muuga mõisas.\nLäbi aegade on lõvi peetud loomade kuningaks. See sai alguse raamatust "Physiologus".\nLõvil on vali hääl. Loomariigis suudavad valjemini möirata ainult tiiger, krokodillid, elevant ja möiraahv.\n↑ John Sparks, "Sugupoolte heitlus loomariigis: seks ja looduslugu", tõlkinud Peeter Vissak, lk 161, Kirjastus Varrak, 2001, ISBN 9985 3 0378 4\n↑ John Sparks, "Sugupoolte heitlus loomariigis: seks ja looduslugu", tõlkinud Peeter Vissak, lk 164, Kirjastus Varrak, 2001, ISBN 9985 3 0378 4\n↑ John Sparks, "Sugupoolte heitlus loomariigis: seks ja looduslugu", tõlkinud Peeter Vissak, lk 160, Kirjastus Varrak, 2001, ISBN 9985 3 0378 4\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Lõvi


Soome suurendab lihatoodangut\nEsimesel poolaastal on Soome liha eksport olnud kaks korda suurem kui import. Eksport kasvas ja import vähenes ligi viie miljoni kilogrammi võrra. Mullu samal ajal olid liha eksport ja import tasakaalus.\nJaanuaris--juunis suurenes sealiha toodang 5,4%, loomaliha toodang 3,3% ja linnuliha toodang 9%. Samal ajal vähenes sealiha tarbimine 2,3% ja linnuliha tarbimine suurenes 8%. Broileriliha populaarsus kasvab jätkuvalt tervislikel põhjustel.\nAastas tarbitakse Soomes umbes 10 kg linnuliha, 18-19 kg loomaliha ja 32-33 kg sealiha. Soome lihatarbimine kasvas eriti pärast 1995. a, kui Soomest sai ELi liige, mille tulemusena liha hind odavnes. Lihahinna langus võib ka praegu jätkuda, kui tarbimise vähenedes tootmine kasvab.\nHinnakonkurents ja suurtootmise eelised koondavad sealiha tootmise järjest efektiivsematesse tootmisüksustesse. Et osaleda oma hinnaga ELi turu konkurentsis, peaks Soome praegune sigala olema vähemalt kolm korda suurem, väidab põllumajandusteadlane Kyösti Pietola ajalehes Lihatalous. KL


Rahvusvaheline MÖLKKY turniir TALLINN OPEN Kadriorus – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Rahvusvaheline MÖLKKY turniir TALLINN OPEN Kadriorus\nEesti Mölkky Klubide Liit annab teada, et 1. juunil algusega kell 12.00 toimub Kadrioru pargi ülemises osas TALLINN OPEN 2013, millele on üles antud üle saja osavõtja Eestist, Soomest, Prantsusmaalt, Venemaalt, Jaapanist ja Taist.\nTegemist on juba 10nda rahvusvahelise turniiriga, mis on peaprooviks 2014. aastal samuti Tallinnas peetavatele MÖLKKY Euroopa Meistrivõistlustele.\nMÖLKKY on huvitav ja põnev viskemäng, milles saavad osaleda kõik kellel selleks soovi. Mäng sarnaneb oma olemuselt teistele viskemängudele, nagu näiteks prantsuse päritolu petanque ja selle ajalugu ulatub sajandite taha.\nNagu golfile panid kunagi aluse karjused vanal Inglismaal, nii on see mäng arenenud sajandite jooksul Soome aladel. Kuigi algul tundub mängu nimi veidi harjumatu, siis jätsid soomlased nime just selliseks vastukaaluks inglise keelsete nimede pealetungile.\nMölkky on lihtne kogupere mäng, mis sobib igas vanuses, pikkuses ja kaalus inimestele. Mängida võib igasugusel pinnasel, aga parim on tasane liivaväljak – selline nagu on enamus pargiteid.\nEt mõnus ajaviide oleks garanteeritud, on vaja vähemalt kahte mängijat, mängu ennast, väljakut ja rõõmsat pealehakkamist. Muu tuleb juba iseenesest.\nKõiki oodatakse vahvat päeva veetma koos sõbra või kaaslasega kaunis Kadrioru pargis – turniir toimub pargi ülemises osas, purskkaevu kõrval oleval väljakul.\neelmine Laupäeval peetakse esmakordselt Merikotka regatt\njärgmine Eksperiment: telereporterist vormiti Tais poksija


Parempööre tänulikkusega - Edu Akadeemia\nÕnnetunne ei teki vaid suurtest saavutustest, nagu ekslikult arvatakse. Väga olulised ja isegi tähtsamad on väikesed asjad – endale võiks tekitada mõnusaid väikseid harjumusi, mis õnnetunnet suurendavad. Nagu näiteks tänulikkuse avaldamine.\nSee on üks kergesti omandatav „ravim“, mis meie ellu palju head ja rõõmu tuua aitab. See on lihtne viis, mis ajalooliselt on olnud pigem religioosse maailma osa – sellest kõnelesid ja kõnelevad kirikuisad, ning tänulikkust on püüdnud oma elu elades rakendada jumalakartlikud inimesed. Tänapäeval on tänulikkus oma heade põhjus-tagajärg seostega leidnud üha rohkem kasutamist ka usuväliselt ning viimastel aastatel sattunud teadusuuringute uurimisobjektina tihti ka teadlaste uurimislauale.\nTänulikkusega kaasneb üldine õnnetunne, mis kestab kauem teistest õnnetunnet tekitavatest stiimulitest nagu näiteks tunnustus või magus amps. Miks? Kui tänulikkus muuta enda elustiiliks ja igapäevaseks praktikaks ehk siis, kui tänulikkuse näol ei ole tegemist vaid lühiajalise projektiga, talletuvad tänulikkusega seotud tunded kehasse ja mõtetesse ning õnnetunne ei põhine vaid üksikutel lühiajalistel välistest teguritest saadavatel impulssidel. On ka üks hea ütlemine: kui sa oled unustanud tänulikkuse keele, siis sa ei saa kunagi rääkida õnnelikkuse terminitega.\nTänulikkuse praktikseerimisega kaasneb parem tervis. Tänulikud inimesed kogevad vähem vaevusi ja valusid, neil on uuringute kohaselt tugevam immuunsüsteem, madalam vererõhk ning nad väsivad teistega võrreldes vähem. Ilmselt ei tule ka see üllatusena, et tänulikud inimesed hoolitsevad rohkem oma tervise ja kehalise heaolu eest, näiteks külastades regulaarselt arsti, ning on füüsiliselt aktiivsemad.\nLisaks tänulikkuse stressi vähendavale mõjule on tänutundel otsene seos traumadest parema ülesaamisega. 2006. aastal uuriti tänulikkust praktiseerinud Vietnami sõja veterane ning neil olid post-traumaatilise stressi näitajad madalamad. Sama on täheldatud ka kaksiktornide rünnaku ohvrite või lähedaste kaotanute uurimisel. Kes suudavad olla tänulikud ka halbadel aegadel, on vastupidavamad ja kohanevad muutunud situatsioonidega paremini. Teisisõnu – nende säilenõtkus on hea.\nÜhes sportlasi puudutanud uuringu tulemuste näitel saab välja tuua, et tänulikkus aitab parandada ka enesehinnangut ja see omakorda tuli kasuks paremate sportlike tulemuste saavutamisel. Sel ajal kui madalama enesehinnanguga inimesed on kiivad teiste rikkuse või atraktiivsemate töökohtade peale, suudavad tänulikud inimesed teisi tunnustada nende saavutuste ja pingutuste eest.\nIndrek Põldvee, kes on eestikeelse tänulikkuse päeviku „Minu lugu“ kaaslooja, on tänulikkust praktiseerinud juba pikka aega. Idee on lihtne – igapäevaselt tuleb üles kirjutada 3 asja, mille eest inimene tänulik on. „Kui ma olin 1,5 kuud päevikut täitnud, panin tähele, et ajapikku hakkasid minu negatiivsed mõtted asenduma positiivsetega. On lausa kahju, kui mõni päev kirjutamises vahele jääb – lisaks teraapilisele mõjule talletuvad kirjapildis toredad emotsioonid, mida saan tagasiulatuvalt hiljem oma sissekannet lugedes esile kutsuda.“ Kuid alguses ei olnud kirjutamine Indreku jaoks üldse kerge. Neile, kes ei oska samuti kuskilt alustada, soovitab Indrek kirjutada üles kõige lihtsamaid väikeseid asju: näiteks olen tänulik maitsva lõunaeine, mõnusa trenni, ilusa ilma eest. „See ei maksa raha ega ole ajamahukas ning lisaks kõigele muudab see mu elu, sest ei saa mõelda negatiivseid asju samal ajal, kui täheldad üles positiivseid momente,“ toob Indrek välja.\nAga miks siis tänulikkust ei praktiseerita piisavalt, kui see nii lihtne on? Esimesed nädalad võib päeviku igapäevane täitmine olla suhteliselt kerge, kuid harjumust ei ole veel tekkinud. Tänapäeva kiires ühiskonnas aga oodatakse kiiret tulemust – kuna tulemus emotsionaalses heaolus ei pruugi veel paari nädalaga tulla, siis lüüakse käega ja loobutakse. Tablettidega saabub parem seisund palju varem. Kui aga 90 päeva jooksul 5 minutit kirjutamiseks aega võetud on, siis on uus harjumus kujundatud ja see kuulub päeva loomuliku rutiini. Indrek rõhutab, et 2 korda nädalas tänulikkusele aega võttes ei teki harjumust – kirjutada tuleb IGA PÄEV. Indrek soovitab kirjutada hommikuti – nii häälestad end positiivselt päevale vastu minema: võidad hommiku, võidad päeva.\nSee ongi põhiprobleem, et inimestel puudub järjepidevus. Selleks võiks kaasata jagamise protsessi veel kellegi, kes sellest teemast huvitub. Kahekesi on kergem ning mõju avaldab ka sotsiaalne kontroll. Üks ema täitis päevikut koos lapsega – kaks asja pani kirja ema ja ühe laps. Ema sõnul muutus tema suhe lapsega totaalselt – muidugi paremuse poole. Liigselt materiaalsele keskendunud ühiskonnas tuleb ette, kus lapsed tänavad selle eest, et neil on moodne telefon, äge äpp või lahe rula, kuid vanematega sel teemal vesteldes on võimalik ka seda mõttemustrit muuta, leides elust momente, mis ei ole enam nii asjade omamisele orienteeritud.\nEnesearengu koolitustele spetsialiseerunud Edu Akadeemia üks asutajatest ja raamatu „12 asja, mida koolis ei õpetatud, aga mida kõik peaksid teadma“ autor Roland Tokko ja tema elukaaslane Bret praktiseerivad tänulikkust samuti koos. Nad leiavad võimaluse teineteisega oma päeva hetki jagada ka siis, kui üks on ühes riigis ja teine teises – Skype on ju olemas.\nBret ja Roland jagavad tänulikkust vestlusvormis õhtuti. Bret: „Me anname teada vastastikku päeval kogetud headest asjadest. Kirja me üldiselt neid hetki ei pane, kuid kui ma mõned asjad olen vahel üles tähendanud, siis on suurepärane tagasi vaadates kogeda, kui palju mu elu on ägedamaks muutunud!“\nKa Rolandi ja Breti vestlusest tuleb välja järjepidevuse olulisus. Kahekesi on palju lihtsam seda teha – ühel on ikka meeles. See on peaaegu nagu hammaste pesemine – igapäevane harjumus, mis ei võta palju aega. Isegi kui õhtul hilja koju jõutakse, tehakse kiirelt ikkagi päevaemotsioonide jagamine ära – kasvõi lühemalt, aga ära seda ei jäeta.\nTänulikud ollakse nii uute asjade, aga ka igapäevaselt korduvate asjade üle. Bret: „On tõesti mingid asjad, mille üle oleme olnud pikalt tänulikud – näiteks teineteise ja oma hea suhte üle. On oluline, et need asjad ei muutuks iseenesest mõistetavaks.“ Roland toob enda poolt veel näite laulmisest: „Ma hakkasin üsna hiljuti laulma. Et seda hästi teha, pean iga päev hääleharjutusi tegema. Kuna aga mulle väga rutiin ei meeldi, siis ma pean end selleks ikka pisut sundima – ja kui ma need harjutused ära teen, siis saan õhtul ka selle eest tänulik olla, et suutsin laulmise fookuses hoida.“\n„Kui teadlikult tänulikkusega tegelema hakkasime, siis silmasin positiivseid asju päeva jooksul korduvalt, sest tahtsid seda teisele õhtul jagada. Ja tähelepanu said ka pisikesed asjad – mõni hea toit, uus maitse, ilus ilm jne. Kui mõni päev on olnud raskem ja tuju ei ole eriti hea, siis jagamise hetkel su emotsionaalsuse nivoo tõuseb, sest positiivseid asju ei saa jagada halva tujuga. Tänulikkus justkui lahustab halva tunde ning toob teineteisele lähemale,“ toob Roland välja positiivseid aspekte.\nEnda jaoks tule leida tänulikkuse jagamise sobiv viis – kirjuta või räägi, peaasi, et teed seda. Rolandi soovitus on eesmärgiks esialgu võtta 30 päeva: „Ühest hetkest saad aru, et see tekitab hea emotsiooni ning sa ei taha enam ära lõpetada. Kui tundub, et sa ei ole oma eluga rahul, siis võiksid tänulikkust proovida – sa kas lähed edasi vanaviisi või proovid midagi uut. Siinkohal on hea tuletada meelde Einsteini tõdesid. Esiteks ütles ta, et probleeme ei saa lahendada sama mõtteviisiga, millega sa selle probleemi tekitasid. Teine kuldne lause temalt oli see, et kui teed samu asju iga päev, aga püüad saada teistsugust tulemust, siis see on hullumeelsuse valem. Ja ilmselt paljud võivad kinnitada, et millele keskendud, seda saad ka oma ellu juurde – kui oled negatiivne, siis kuidas saab positiivsus su ellu tulla?“\nHalbu asju juhtub ju ikka? Roland: „Muidugi ja juhtub ka edaspidi. Aga ma püüan juba esimestest hetkedest leida asju, miks ma jätkuvalt tänulik olen ja mida ma saan tekkinud olukorrast õppida. See annab parema tunde ja perspektiivi. Halb tunne on ju nagunii – sinu valik on, kas jääd sinna kauaks kinni või katsud kõike paremuse poole suunata. Väike aja mahavõtmine annab lisaks eelise, et esimese emotsiooni pealt olulisi otsuseid ei tehtaks.“\nMõned argised mõtted, kuidas tänulikkust avaldada – võta plaani üks või mitu, peaasi, et alustaksid.\nKirjuta iga päev üles 3-5 asja, mille eest oled tänulik.\nPane kirja 3 head asja, mis päeva jooksul sinuga juhtus.\nKirjuta igal nädalal üles kolm positiivset asja, mis juhtus ja miks sinu arvates need asjad sinuga juhtusid.\nRäägi igapäevaselt oma lähedastele, mida sa nende puhul hindad ja väärtustad.\nKirjuta või tee telefonikõne inimesele, kellele sa oled tänulik – tänu kellele on sinu elus midagi positiivset juhtunud või nad on sulle su elus muul moel olulised.\nKingi nädalas aega kolmele inimesele, kellest hoolid – võta nendega ühendust.\nLeia oma nädalast üles olukorrad, mis tundusid sulle ebameeldivate või muul moel negatiivsetena ning kirjuta üles, mida head nendest olukordadest õppisid või milline kasu neist sulle oli. Teadlased on leidnud, et negatiivsete olukordade positiivse(ma)teks mõtlemine toodab meis häid hormoone nagu dopamiin, serotoniin ja oksütotsiin.\nKirjutas: Kristel Ainsalu (eneseteostus.wordpress.com)


PRINCE2® (projektid kontrollitavates keskkondades) on laialdaselt kasutatav projektijuhtimise meetod, mis suunab teid läbi kõik olulised eduka projekti käitamiseks. PRINCE2® on paindlik meetod ja on mõeldud igat liiki projektidele. PRINCE2® Foundation and Practitioner kursus tutvustab spetsialiste selle de facto standardiga, mille Ühendkuningriigi valitsus on laialdaselt välja töötanud ja mida kasutatakse erasektoris rahvusvaheliselt. See hõlmab kindlaid ja tõestatud parimaid tavasid projektijuhtimises. See kursus valmistab teid nii PRINCE2® Foundation'i kui ka PRINCE2® praktikandi ettevalmistamiseks ning selle sertifikaadi saamise eelised lähevad prints2i sertifitseerimiskuludele üle.\nPRINCE2® (projektid kontrollitavates keskkondades) on laialdaselt kasutatav projektijuhtimise meetod, mis suunab teid läbi kõik olulised eduka projekti käitamiseks. PRINCE2® on paindlik meetod, mis on suunatud igat liiki projektidele. PRINCE2® on de facto standard, mille Ühendkuningriigi valitsus on laialdaselt välja töötanud ja mida laialdaselt tunnustatakse ja kasutatakse erasektoris nii Ühendkuningriigis kui ka rahvusvaheliselt.\nPrince2 sihtasutus ja praktik\nPRINCE2® (projektid kontrollitavates keskkondades) on laialdaselt kasutatav projektijuhtimise meetod, mis suunab teid läbi kõik olulised eduka projekti käitamiseks. PRINCE2® on paindlik meetod ja on mõeldud igat liiki projektidele. PRINCE2® Foundation and Practitioner kursus tutvustab spetsialiste selle de facto standardiga, mille Ühendkuningriigi valitsus on laialdaselt välja töötanud ja mida kasutatakse erasektoris rahvusvaheliselt.\nMaailma parimad koolitajad\nKursuste läbiviimise tagatis\nTagasi Tagasi Sertifitseerimine\n9 eksootiliste kohtade valik\nInnovatiivsed tehnoloogilised lahendused on ettevõte, mis pakub infotehnoloogilistele ja erialastele oskustele individuaalsetele, ettevõttetele ja kolleegidele koolitusi. Lisaks koolitustele pakub ITS koolitusruume kõigis India ettevõtete keskustes ettevõtte koolitusvajaduste jaoks.\nKüsimused? Ühendust võtma\nMillised on PRINCE2i sertifikaadi eelised\nPrince2 on väga tunnustatud ja tuntud kvalifikatsioon. See mitte ainult ei anna sulle tugevat oskust oma jätkamiseks lisada, kuid see suurendab märkimisväärselt teie võimet projekte ellu viia ettevõtte keskkonnas. Teie omandatud oskused on agressiivsed ja globaalsed.\nKuidas saada PRINCE2-i sertifitseeritud professionaaliks?\nPRINCE2i sertifitseeritud professionaaliks saamiseks peate täitma PRINCE2 koolituse akrediteeritud koolitusorganisatsioonilt nagu Innovative Technology Solutions ja edastama PRINCE2i sihtasutuse ja praktikute eksamid. Pärast nende kahe eksami sooritamist muutub te PRINCE2 sertifitseeritud spetsialist.\nKas PRINCE2i sertifitseerimise eeldused on olemas?\nEi, pole eeltingimusi; aga peate olema kustutanud PRINCE2i sihtasutuse eksami. Täpsema teabe saamiseks võite võta meiega ühendust.\nSaate nii veebipõhise ja paberkandjal eksami sooritada Meiega ühenduse.\nKas eksamitasu sisaldab kursuse tasu?\njah, eksamitasu sisaldub kursuse tasu. Teie mugavuse huvides võite broneerida eksami ITS-iga, kuna oleme Peoplecerti ametlik väljaõpe.\nKuidas ma oma eksamit planeerin?\nEksami sooritamise ajal abi saamiseks pöörduge müügikonsultandi poole (müügihaldur) või tõstke a taotleda ITS tugimeeskonnale.\nKui kaua kehtib PRINCE2i sertifikaat?\nTheaSihtasutusei ole aegumistähtaega.\nKandidaadid, kes läbivadPraktikute eksamon tunnistatud "PRINCE2 "ks®Registreeritud praktik ". Isikud jäävad registreerituks kolme kalendriaasta jooksul. Registreeritud staatuse säilitamiseks peavad praktikud:\nKolme aasta jooksul lõpeb kogu praktikandi eksam\nHoidke oma sertifitseerimine PRINCE2i liikmesuse kaudu.\nPraegune kandidaat peab kandidaat kolme aasta jooksul vastama järgmistele kriteeriumidele:\nLiituge liikmestaatusega kolme kuu jooksul pärast eksami sooritamist ja jääda liikmeks kolmeks aastaks, uuendades igal aastal liitumist\nHoidke PRINCE2i digitaalset märget, mis antakse liikmeks kolme aasta jooksul. Kandidaatidel tuleb tähtaegade pikendamisel tähtaja pikendamiseks igal aastal ettenähtud kategooriatesse salvestada 20 CPD-punktid.\nKui kandidaat vastab eespool nimetatud kriteeriumidele, loetakse nad kehtivateks ja väljastatakse uus sertifikaat kolme aasta lõpuks, mis kehtib veel kolm aastat. Saate ainult uue sertifikaadi, kui teie digitaalmärk on kolmeaastase perioodi jooksul säilitatud.\n1 PRINCE2 sihtasutus 2009 Vaata veel\n2 PRINCE2 sihtasutus ja praktikum 2009 Vaata veel\n3 Prince2 sihtasutus 2017 Vaata veel\n4 Prince2 sihtasutus ja praktik 2017 Vaata veel


Lõkkeõhtud huvitavate ja tuntud inimestega. - Matkafoorum\nLõkkeõhtud huvitavate ja tuntud inimestega.\nPostitus Postitas Jyrgenson » 17 Sept 2014, 11:22\nPlaanis hakata korraldama lõkkeõhtuid huvitavate ja tuntud inimestega. Rõhk oleks eeskätt sõnal huvitavate, sest mõni väga huvitav inimene ei pruugi olla kuigi tuntud, aga temalt on mida kõrva taha panna.\nÜrituse formaat oleks siis selline, et minnakse nädalavahetusel metsa, sinna kutsutakse külaline, pannakse püsti laager ja lõkke ääres toimub mölatoorium. Üritus oleks alati väliööbimisega.\nKuna on soov külalisele hüvitada ka tema kohalesõit, siis ilmselt kuuluks asja juurde väike „rublane ring“.\nSiinkohal soovikski foorumlaste mõtteid kuulda teemal keda võiks kutsuda?!\nEndal on esimeste mõtetena peast läbi käinud sellised inimesed nagu Valdur Mikita, Epp Petrone, Hannes Võrno, Kristjan Jung.\nTeema on avatud ja palun andke teada kellega sooviksite lõkke ääres mõtteid vahetada. Kindlasti asja korraldamine võtab aega, sest paljudel on ajakava juba pikalt ette tehtud.\nPostitus Postitas Martin » 17 Sept 2014, 15:20\nPostitus Postitas ullivilli » 18 Sept 2014, 09:00\nKindlasti on huvitav Koršets ja miks mitte ka durovski.\nTeemasse võiks minna väga hästi mõned ellujäämisega seotavad teemad, nagu relvata jahipüük, 500€ ridvata edukas kalapüük jne.\nPostitus Postitas Taimo » 18 Sept 2014, 09:27\nAleksei Turovski ja Hendrik Relve olid esimesed nimed, mis mulle pähe tulid. Sääraste lõkkeõhtute idee on väga teretulnud!\nPostitus Postitas Jants » 18 Sept 2014, 15:00\nMina küll ei viitsiks eelnevat pakutud tuntud nimesid kuulama tulla...neid kõiki on juba liiga palju kuuldud. Soovitaks kammida näiteks Ööülikooli saateid http://www.ylikool.ee/" onclick="window.open(this.href);return false; ... palju on tarku ja huvitavaid inimesi, kellest laiem üldsus ei tea midagi...\nPostitus Postitas mrWilson » 18 Sept 2014, 15:41\nRelvet ja Turovskit kuulaks küll.\nPostitus Postitas REGA1872 » 19 Sept 2014, 12:11\nETV2 näitas mingi aasta tagasi õhtuti enam-vähem selliseid saateid (ei mäleta enam mis nime all, muidu oleks err arhiivist viite leidnud - kamp inimesi kogunes kuhugi lõkke äärde suu ammuli mingit tuntud inimest kuulama). Mõned korrad juhtusin peale, aga eriti pikalt ei viitsinud vaadata, sest enamikul oli selline suht ümmargune jahumine.\nMõnusa vestlusringina toimib selline asi ilmselt max 7-8 in puhul; suuremas seltskonnas hakkab asi juba loengu ilmet võtma ja see pole enam päris see.\nPostitus Postitas Tarmo » 19 Sept 2014, 22:27\nREGA1872 kirjutas: ETV2 näitas mingi aasta tagasi õhtuti enam-vähem selliseid saateid (ei mäleta enam mis nime all, muidu oleks err arhiivist viite leidnud - kamp inimesi kogunes kuhugi lõkke äärde suu ammuli mingit tuntud inimest kuulama). Mõned korrad juhtusin peale, aga eriti pikalt ei viitsinud vaadata, sest enamikul oli selline suht ümmargune jahumine.\nIlmselt mõtled neid ööülikooli saateid.\nPostitus Postitas REGA1872 » 20 Sept 2014, 10:29\nTarmo kirjutas: Ilmselt mõtled neid ööülikooli saateid.\nJep, leidsin üles - 'ööülikooli rännakud'\nhttp://arhiiv.err.ee/seeria/ooulikooli-rannakud/elu/31" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas KuuseOkas » 21 Sept 2014, 11:30\nVahur Sepp, endine jääger. Väga mõnusaid lugusid räägib.\nPostitus Postitas Uudistaja » 30 Okt 2014, 15:31\nIdee on väga hea. Siin on minu silmis 2 asja, mis vajaks läbi mõelda: teemad ja kokkukutsutavate hulk. Isiklikult peaks oluliseks teema esiplaanile seadmist, see annab ka idee inimesi leida, kes sel alal on huvitavad (kasvõi guugeldades). Ja pealegi ei sa vennikesi kokku kutsuda ja lõkke ääres talle anda käsk rääkimiseks... Kokkutulijate arv määrab koha valiku ja selle tingimused. Suurema kogunemise puhul teab igaüks, mida see kaasa toob.\nLoodusteemad. Huvitavatest inimestest meenub mulle koheselt eesti vennike, kes käis Nannseni radadel koos norrakatega ja keda mul oma teadmatusest oli võimalik soome tv-s näha (mitu seeriat). Jube huvitav retk oli igatahes. Nime ei mäleta, Linnas oli isegi näitus - ise pidi elama väljaspool linna.\nJa veel on lahedad tegijad eesti filmimehed, kes päris ilusaid loodusfilme (näiteks Leenast jms) vändanud. Nendest vända-meestest võiks isegi erinevatel teemadel teisigi Eestis leida.\nMind muidugi huvitaks sertifitseeritud nõiaga lõkkeõhtul erinevate seeneretseptide katsetamine. Kindlasti mitte lapi naise kärbseseente destileerimise jälgimine, siis ma ei tule.\nPostitus Postitas mrWilson » 30 Okt 2014, 17:41\nUudistaja kirjutas: Loodusteemad. Huvitavatest inimestest meenub mulle koheselt eesti vennike, kes käis Nannseni radadel koos norrakatega ja keda mul oma teadmatusest oli võimalik soome tv-s näha (mitu seeriat). Jube huvitav retk oli igatahes. Nime ei mäleta, Linnas oli isegi näitus - ise pidi elama väljaspool linna.\nEhk pead silmas Timo Palo.\nTeekond põhjapooluselt Teravmägede saarestikku- Timo Palo ja Paul Danieli õhtu (2,5 tundi juttu ja muusikat):\nPostitus Postitas Uudistaja » 31 Okt 2014, 00:31\nNäedsa, UUilson oskas kõik ilusa ära rikkuda. Korzetsi ja Durovski ilukõnet oleme samuti kõik kuulnud - no mitä uuttta, nagu Talvesõja veteranid Kekkose rajal ikka ütlevad? Kui ma isegi sertfitseeritud nõia leian, oskab keegi nõia molliraamatu viimase sissekande lisada. Krt, peab Kalduri kutsuma Siberu ja Kaukaasia naiste paaritumise erisustest rääkima. See oleks ainulaadne ja seda pole isegi Kaldur suutnud autoriõiguste pärast Youtubes avaldada (teada on ju, et ta jääb alati teiseks).\nPS. Kräkk, sa oled ikka lahe semu olnd!\nPostitus Postitas mrWilson » 31 Okt 2014, 13:08\nUudistaja kirjutas: Näedsa, UUilson oskas kõik ilusa ära rikkuda.\nTulin just s...akeeramise MM'ilt.\nPostitus Postitas sunwolf » 31 Okt 2014, 14:18\nNu Siberist võin ma ikka rääkida (mõningate mööndustega muidugi), Kaukaasiast nüüdsest kah......nt tšetšeenide kätte vangi sattumisest või Mägi-Karabahhia sõjatsooni lahingute keskele sattumisest......ja muidugi -67 kraadi Põhja-Siberis ning 14 karu laagrit piiramas Kamtšatka lähistel......aga siis tegelikult peaks mingi autoakuga projektori süsteemi ka välja mõtlema, et pilte saaks näidata...siis oleks edevam......seentest ja nõiajookidest ja šamaanidest võin ka pajatada......muud jutud aga jääks saunalavale rääkimiseks......\nPostitus Postitas ullivilli » 01 Nov 2014, 09:08\nSiberi teemadel on muidugi päris hea kuulata Tiit Ranna jutte, kes ka paar korda Siberis kolanud ning BAM-i mõned aastad tagasi üksi rattaga sõitis. http://motoreisid-motoreisid.blogspot.com/" onclick="window.open(this.href);return false;\nPole küll väga suur jutumees, aga lõkkejutu tasandil kindlasti miskit rääkida oskab.\nPostitus Postitas sunwolf » 01 Nov 2014, 13:43\nTiiduga sattusime me BAM-i peal kokku, Tõnda kandis kui ma õigesti mäletan.\nJutusoonega on tal nagu on, suunavaid küsimusi on vaja ohtralt esitada. Ega kui üksi neid tuhandeid kilomeetreid ürgloodust läbida, siis rääkimine vaikselt ununebki...\nPostitus Postitas ullivilli » 01 Nov 2014, 14:42\nTegelt ta ei ole häda jutusoones vaid ei ole tegu esinejaga.\nSeega huvi ja suunavate küsimustega räägib mees hea meelega ja üsna soravalt\nÜtleks, et nagu eestlane ikka: algul ei saa vedama, pärast ei saa pidama.\nPostitus Postitas udusiil » 18 Nov 2014, 09:14\nTegelikult on võimalus ka ise huvitavate inimeste lõkkeõhtule minna Näiteks Varbola puupäevad. Kujurid ööbivad päris mitu päeva linnuses (puupäevade ettevalmistus hakkab paar päeva varem) ja ma arvan, et jutule saab neist ilmselt enam-vähem kõigiga ja minu kogemuse põhjal on tegemist väga huvitavate inimestega.\nPostitus Postitas ullivilli » 18 Nov 2014, 11:02\nOlen ka ise nende saemeestega kokku puutunud ning huvitav on nende kohta õige sõna.\nKuigi arvestades esoteerilisi ja spirituaalsetel teemadel peetud jutuajamisi osadega neist, ei ole ma kindel, kas üldsusel selle vastu kõnealusel sündmusel sügavamat huvi oleks.\nPostitus Postitas REGA1872 » 18 Nov 2014, 16:55\nÜks pikem monoloog-intervjuu delfist, mis sobitub siia teemasse:\nhttp://sport.delfi.ee/news/liikumine/ra ... d=70166563" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas mrWilson » 13 Juul 2015, 16:26\nKuidas siis selle plaaniga jääb? Suht unustatud teema? Arhiveerida?\nPostitus Postitas Jyrgenson » 16 Juul 2015, 12:17\nÄkki seda teemat veel ei arhiveeri, võibolla kunagi midagi juhtub.\nPostitus Postitas Siilike » 05 Juun 2016, 20:55\nAlati kuulaksin hea meelega Tom Valsbergi jutte. Kõigest. Aga jah noh. Lihtsalt tuli esimesena meelde sellise teemaalgatuse peale, sellepärast ka mainisin.\nPostitus Postitas ullivilli » 05 Juun 2016, 21:25\nPole küll kuulus isik, aga Tiit Rand on paras segane kuju.\nKäis ka möödunud aastal Suvepäevadel ja sai natukene lobisetud.\nÜksinda PAM läbi sõita mootorrattal ja kuskil soode vahel mootori õli seest vett välja keeta ei ole just päris iga mehe või naise repertuaaris.


Forbidden Games with clutch | Crème de la Crème\nForbidden Games with clutch\nForbidden Games äratab kiusatuse, mis kutsub täielikult vabanema.\nTume, võluv puuviljanektar nõiub, ärritab ja võlub aistinguid.\nForbidden Games – see on meega üle piserdatud ja Laose kaneeliga üle puistatud võluv virsik, mis anub igatsevalt, et tükikese hammustaksid.\nVõrreldamatu lillenektar Bulgaaria rooside orpurist, kurekaela burboonist ja pikaõielistest tsestrumitest loob aluse maiustusele, mida valmistatakse patuselt maitsvast Madagaskari vanillist, Laose meest ja lummavast vaiguõlist opoponaksist.\nAroominoodid: mustad sõstrad, freesiad ja mesi.


Kallid Raasiku kooli laulupeolised!\nTäna on teine päev peale suurt ja vahvat pidu. Emotsioon, mille sain, annab veel kaua ainet mõtisklemiseks ja teie üle uhkuse tunne teeb südamele pai. Otsisin Teid rongkäigus, laulukaare alt, nägin Teid ja rõõmustasin nagu laps, kes on saanud imelise kingituse. Tänan Teid laululapsed, Teie vanemaid, Teie saatjad ja muidugi õpetaja Heli. Tänu Teile olen rikkam emotsiooni poolest, milles oli põlvkondade südamlik järjepidevuse edasiandmine. Nii jõuliselt pole kõlanud teema „Mina jään”, selle lahtikirjutamine ja rääkimine annab lootust ja usku, et meie noored tahavad olla osa laulvast maast ja on julged välja ütlema, mida nad tunnevad oma sünnimaa vastu.\nTeie tehtud peo emotsioonid löövad pea peal kokku ja tirivad pisarad valla. „Miks Sa nutad, kui nii ilus on”, küsis minult minu tütar. Teie südamlikkus, südamesoojus, säravad silmad ja soov laulda päike välja, tekitab tunde, mida on raske sõnadesse panna, lihtsam on valada rõõmupisaraid. Aitäh laulupeolistele, kõigile, kes aitasid, et pidu õnnestuks!\nPostitaja: Merli kell 22:00 Kommentaare ei ole:\nMeie kooli lauljad 2017 aasta noorte laulupeol, mille teemaks "Mina jään!". Tantsupeolisi meil sel aatal kahjuks ei olnud, kuid harjutame veel ning järgmisel korral võime rongkäiku oma ridadesse kindlasti ka tantsijad kaasa võtta.\nPostitaja: Angela Allik kell 09:48 Kommentaare ei ole:\nReedel 26.mail oli viimane koolikell meie 9.ndikele. Traditsiooniliselt riietusid peatsed lõpetajad end lasteaialasteks kaasas kaisukarud. Kooli treppidel ootas neid kaheksanda klassi poolt ettevalmistatud takistuste rada. Saalis aga toimus kontsert/aktus.\n2017.05.26 Tutipidu - Kizoa Movie - Video - Slideshow Maker\nPostitaja: Angela Allik kell 09:50 Kommentaare ei ole:\nNeljapäeval (25.05) peale teist tundi istusid 5. klassi matkajad bussi, et sõita Kakerdaja rappa. Ilm oli ilus ja meel hea. Matkaraja alguses selgus parklas seisva bussi ja autode järgi, et huvilisi oli rabas peale meie veel mitu seltskonda.\nRaja alguses sai matkaseltskonnaga kokku lepitud reeglites: käime hanereas, õpetaja kõige ees, vahepeal teeme vahepeatusi. Ja asusimegi teele. Algul ümbrust tähelepanelikult uurides ei viidanud midagi sellele, et läheme rappa. Mets nagu mets ikka- suured kuused ja huvitav metsaalune. Isegi jänesekapsad said ära maitstud. Siis aga hakkas maapind langema ja ümbrus muutus silmnähtavalt teistsuguseks. Puud muutusid väiksemaks ning alustaimestik liigivaesemaks. Kui olime laudteed pidi mõnda aega kõndinud, avaneski raba kogu ilu. Taimedest tutvusime muraka, küüvitsa, jõhvika, kanarbiku, vaevakase, mustika, tupp villpea ja huulheinaga. Viimane taim tekitas põnevat elevust- seda andis esmalt turbamättalt taga otsida ja siis oli esimene reaktsioon "Nii väike ongi või?". Kui juba vaadata oskasime, leidsime huulheina päris palju. Kõndisime Kakerdaja järveni ja tegime seal väikese einepeatuse.\nJa siis jõudis Sassini ka lõpuks teadmine, et soo pind ei kanna hästi. Sass nimelt lootis "lõigata" ja seeläbi teed lühendada. Suur oli aga tema üllatus, kui ta märjal ja ebakindlal pinnasel sisse vajus. Nüüd veendusid kõik, milleks on soos laudtee vajalik.\nEdasi kõndisime ka veidi ümber järve ja nägime suuri musta värvi lindude pesakaste. Arvasime, et need on kassikakkudele tehtud. Kuna kell liikus halastamatult edasi, siis pidi meie seltskond end tagasiteele asutama.\nRaja lõpus lõkkekoha juures toimus "tunnikontroll", kus vaatasime üle kõik rajal nähtud taimed ja tuletasime nende nimed meelde. Seejärel ütles iga laps ühe lause matka kohta. Tore, et kõik olid väga positiivsed. Ju siis kõigile väike rabamatk meeldis.\nTänan 5. klassi kena päeva eest, teiega oli väga tore.\nPostitaja: Merli kell 18:05 Kommentaare ei ole:\nEmadepäevale pühendatud salongiõhtu\nReedel 12. mail korraldasid õpilasaktiivi noored mõnusalt hubase salongiõhtu. Õhtu oli pühendatud peatselt saabuvale emadepäevale. Raasiku Rahvamaja Ernesaksa saali sättisid noored valmis väikese kontsert-saali. Eesruumi pandi üles aga kohvik. Kogu ettevalmistustöö ning loomulikult ka kohvikus müüdud tooted olid noorte endi tehtud. Väga tubli töö! Kontsertosa koosnes õpetaja Heli laululaste esinemisnumbritest ning 7. klassi näiteringi lavastusest "Kuldsed lood." Väga südamlik õhtu oli!\n2017.05.12 Emadepäeva salongõhtu - Kizoa Movie - Video - Slideshow Maker\nPostitaja: Angela Allik kell 08:37 Kommentaare ei ole:\n▼ juuli 2017 (2)


Süsivesikud I osa | www.postitantsud.ee\nmai 20, 2014 | tervislik toitumine | 0 comments\nSüsivesikud ilmselt paljude jaoks seonduvad millegi halva ja kaalu tõstva “asjaga” aga ometigi näeb riiklik soovitus ette, et 50-60% päevasest toidukogusest peaksid moodustama süsivesikud. Kui seda osa vähendada tahta, siis mille arvelt kõht täis saada? Rasvade, valgu? Igal toiduainegrupil on oma oluline roll terviku toimimiseks. Süsivesik on inimese peamine energia allikas. Pidev rasvade ja valgu liigne tarbimine on organismile koormav ja võib hiljem probleeme põhjustama hakata.\nJälgida ja märgata tasub hoopis milliseid süsivesikuid igapäevaselt oma taldrikule valida. Iseenesest ei ole makaron saatanast (eriti täistera) aga seda ei peaks kindlasti sööma igapäevaselt. Küll aga on meile tundmata kõik muud köögiviljad, mis kartulist ja tomatist-kurgist nö edasi tulevad. Tasub eelistada süsivesikute saamist köögi- ja puuviljadest, sest neis on lisaks kiudainetele ka vajalikud toitained. Aedviljad vitamiinide ja mineraalainete allikad, süsiveiśikute ja samuti valkude allikad. Lisaks kõigele sisaldavad nad veel ka fütotoitaineid.\nFütotoitained on taimepigmendid, mis kaitsevad meid paremini kui üksikud antioksüdandid. Näiteks karotenoidid on rasvlahustuvad pigmendid, mida leidub oranžides, kollastes, punastes ja rohelistes puu- ja köögiviljades ning kaitsevad neid UV kiirguse eest. Flavonoide(värvilistes marjades) peetakse kõige efektiivsemateks vähivastasteks ühenditeks. Klorofüll (taimeroheline) on paljudel meeles ehk juba kooli ajast :)\nVikerkaarevärvides köögiviljad ja puuviljad\nJälgi, et sööksid igapäevaselt 5-7 peotäit köögivilja ning 3-4 peotäit puuvilju vikerkaarevärvides! Selliselt saad olla kindel, et saad kätte kõik vajalikud vitamiinid ja mineraalained. Ja boonusena antioksüdandid, mis pidurdavad ja reguleerivad vabade radikaalide teket.\nSõna otseses mõttes rohelise osakaal on soovitav taldrikul just kõige suuremas koguses! Värske lehtvili – lehtsalat, spinat, rukola on vast tuntumad. Aga veel on rohelised ka avokaado, herned, brokkoli, seller ja spargel, petersell-till ja kõik muud maitserohelised.\nPunane on lihtne – meile nii südamelähedane tomat, paprika, chillipipar, arbuus, greip, peet.\nKollane – paprika, kõrvits, tsitruselised mandariin-apelsin, juurseller.\nOranž – porgand, maguskartul e. bataat.\nKollane – melon, õun, kollane paprika, ananass, mais.\nLillad on ploomid, tumedad viinamarjad, punane kapsas, punane sibul, baklažaan ja tumedad marjad.\nNimekiri ei ole täielik ja lõplik. Kui iga lugeja leiab siit nimekirjast midagi vahepeal unustatut oma tänasesse menüüsse, siis on minu eesmärk täidetud.\nTaldrikureegli järgi kuulub pool toidu kogusest köögiviljale. Kusjuures poolest omakorda pool peaks olema toores ja pool võib olla kuumtöödeldud. Ülejäänud pool taldrikust jääb valgule ja tärklisele.\n!/2 taldrikust köögiviljad (pool toorelt ja pool töödeldult)\n1/4 tärkliserikas toiduaine (nt kartul, teravili)\nParim viis aedvilju tarbida on toorelt. Selliselt saab kätte enim kasulikku (nt C vitamiin kuumtöötlemisel hävib). Aga kõike ei tahaks ju toorelt. Siis on eelistatuim kuumtöötlemine aurutamine, mille käigus säilub enim. Sealt edasi kehvem nö variant juba küpsetamine ja praadimine. Seda ei tohiks kindlasti teha intensiivselt st panni liiga kuumaks ajada ja toitu pruuniks kõrvetada! Keeta tasub aedvilju vaid supiks, sest sel moel saame kätte ka keeduvette sattunud toitained.\nKui siia juurde jälgida veel täisteratoodete, rasvade ja valkude koguseid ja kvaliteeti, puhta joogi, liikumise ja piisavalt vitamiine-mineraalaineid, siis ongi toitumine ideaalne. Tundub teadus? Tegelikult on kõik lihtsamast lihtsam. Taldrikureegel koos toidupüramiidi, veresuhkru jälgimise (GK) ja loogilise mõtlemise ja kaine mõistusega :)\nLiitsüsivesikutest teraviljadest teises osas!


Ajalugu – Saaremaa NNKÜ-NMKÜ\nNoortele olemas juba üle 20 aasta\n1994.aasta kevadel registreeriti Saaremaa NNKÜ-NMKÜ äriregistris mittetulundusühinguna. 1999.aastal koostati uus põhikiri, mis on kasutusel tänase päevani. Ühing alustas küll Mustjalas kuid on tänaseks päevaks tegutsenud erinevates kohtades Lääne- ja Kesk-Saaremaal. Tegutsetud aja jooksul on meie prioriteediks olnud töö laste ja noortega.\nJärgnevalt kiire ülevaade olulisematele ajahetkedele meie ühingu ajaloost:\n1993: Tallinna NNKÜ-NMKÜ Saaremaal\n1993.aastal külastasid toonased Eesti NNKÜ-NMKÜ-de Liidu peasekretär Üllar Kerde ja Tallinna NNKÜ-NMKÜ peasekretär Ene Roos Saaremaal asuvat Mustjala Põhikooli ning kooli direktor Tiit Lind astus…\n1993: Ühingu algus Mustjalas\nTöö ühingu moodustamiseks, klubiline tegevus, lastepäevade korraldamine, lastelaagrite korraldamine, naistetöö, keeleõpe, koolituslaagrid, noorkotkad. Ühing tegutses Mustjalas aktiivselt kuni 1997. Koostööpartnerid: Kaitseliit, Sotsiaalosakond, Politsei, Lastekaitseliit, Päästeamet,…\n1995: ühing alustab Kihelkonnal\nEsimestel suvedel traditsioonilised laste ja noorte matkalaagrid. Edasi mitte-regulaarsed projektilaagrid, laagrid vähekindlustatud lastele, erivajadustega laste integratsioonilaagrid, aga ka puhke-ja töölaagrid teismelistele. Koostööpartnerid: Kaitseliit, Kuressaare Haigla…\n1997: Ühing alustab Sõrves\nÄäremaa sotsiaal- ja kultuurisfäär, laste- ja noortetöö, sport, laagrid, klubitegevus, kristlik lastering, keeleõpe, ornitoloogiaring, naistetöö, ajalootuba. Koostööpartnerid: Kriminaalpreventatsioon, Saaremaa Muinsuskaitseselts, Saaremaa linnuklubi, Politsei, Päästeamet jt.\n2002: Kinnitame kanda Kuressaares\n2002 alustati läbirääkimisi Kuressaare Linnavalitsuse ja Kuressaare Põhikooli direktoriga ruumide kasutamise võimalikkuse osas. Märtsis 2003 sõlmiti kooli ja ühingu vahel koostööleping, mis lubas ühingul ruume…\n2008: Jätkame Kuressaares, Kihelkonnal ja Säärel\nKuressaare Poistemaja periood sai läbi ning jätkasime mõnda aega ilma selge tegevuskeskmeta. Mõnda aega oli meie tegevuste rõhuasetus taas Kihelkonnal, kus sündis Saaremaa NNKÜ-NMKÜ bänd…\n2015: Tagasi Sõrves\nOleme oma tegevustega tagasi jõudnud Sõrvemaale, üürime oma koostööpartnerilt EELK Jämaja Koguduselt ruume Jämaja pastoraadis ja saame kasutada ka pastoraadi kinnistut oma ürituste korraldamiseks. Keskuse…