Koolitused - Arvamusfestival 2016\nArvamusfestivali osaluvormide labor pakub koolitusi erinevatel teemadel, mis aitavad teil ette valmistada osalejaid köitva, kaasava ja sisuka arutelu. Sel aastal on osalusvormide labori koolituspartneriks SpeakSmart, Eesti juhtiv argumenteerimisoskuste ja aruteludisaini õpetaja. Samuti anname edasi osalusvormide laboris eelmisel aastal loodud parimat teadmist erinevate osalusvormide kohta, mida arutelus kasutada. Toimuvad järgmised töötoad:\nToimumisajad, mille seast saad sobivaima valida:\nT 14.06, N 16.06, T 02.08, T 09.08. Koht: SpeakSmart koolitusruum Sõna Telliskivi loomelinnakus (Telliskivi 60a, A3 hoone, 4. korrus, sisehoovipoolne uks) kell 16:30-19:00\nKoolitaja ja moderaator Marleen Pedjasaar SpeakSmart’ist kutsub osalema Arvamusfestival 2016 arutelude moderaatoritele mõeldud “Modereerimise töötuppa”!\n2-tunnise töötoa jooksul arutlete koos Marleeniga moderaatori rolli üle ning leiate lahendusi tüüpsituatsioonidele, mis Arvamusfestivali arutelu modereerides võivad ette tulla.\nTulemused töötoas osalejale:\n1) teadmine, kuidas arutelu argumenteeritult juhtida;\n2) publiku meelsus tajumise võimalused ja sellele reageerimine;\n3) argumendile suunavate küsimuste küsimine esinejatelt ja publikult.\nT 26.04, K 27.04, E 2.05 ja R 6.05, kell 16:30-19:00. Koht: Tallinna Keskraamatukogu\nT 10.05 kell 16:30 NB! Koht: Telliskivi loomelinnak, SpeakSmarti koolitusruum Sõna (Telliskivi 60a, A3 hoone, hoovipoolne sissepääs, 4. korrus)\nKoolitaja ja moderaator Anna Karolin SpeakSmart’ist kutsub osalema Arvamusfestival 2016 arutelude korraldajatele ja moderaatoritele mõeldud “Aruteludisaini töötuppa”!\n2-tunnise töötoa jooksul mõtleb Anna koos osalejatega läbi viis haarava arutelu olulist lähtepunkti:\nmida saab aruteluga saavutada;\nmilline on minu arutelu fookus;\nmilliseid esinejaid peaksin valima oma arutelusse;\nmillised on minu arutelu tegemiseks vajalikud korraldustööd;\nkuidas jääda oma aruteluga meelde.\nToimumisajad, mille seast saad sobivaima valida: T 17.05, E 23.05, R 27.05, kell 16:30-19:00. Koht: ruum Vägi Telliskivi loomelinnakus (Telliskivi 60A, A3 hoone 4. korrusel)\nKerttu Sepp ja Laura Komp Arvamusfestivali osalusvormide labori meeskonnast ootavad Arvamusfestival 2016 arutelude korraldajaid ja moderaatoreid osalema praktilises osalusvormide töötoas. 2-tunnise töötoa jooksul mõtlete koos Kerttu ja Lauraga:\nKuidas osalejaid kaasates luua lisandväärtust tervele arutelule?\nKuidas osalejad oleksid kõige paremal moel arutelusse kaasatud?\nMilline on hea kaasava arutelu ülesehitus?\nMilliseid kaasavaid osalusvorme kasutada?\n<- Arutelude ettevalmistamine Hea arutelutava ->


Vambola Türk Turumajandus kõigile. Õpik, Tartu Ülikool 1995 | vanaraamat.ee\nVambola Türk, Turumajandus kõigile. Õpik, 1995 Tartu Ülikool\nRAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 051 Turumajandus on nüüdisaegne elukeskkond. Selle kujundajaks on hind, millest oleneb nõudluse ja pakkumise tasakaal. Viimane tagab raha stabiilse ostujõu. Kapital muutub heaoluallikaks ja võimaldab liberaliseerida majandust ning arendada ettevõtlust. Ettevõtja töö tõhusus oleneb majandusteaduse tõdede tundmisest ja rakendamisest. Sisu: -Turumajandusteaduse kujunemise ajalugu -Mikromajandusteadus -Makromajandusteadus Märksõnad: Tartu Ülikool, majandusteaduskond, majandusteooria õppetool turumajandus majandusteadus kõrgkooliõpikud\nRaamatu autoriks on Vambola Türk kasutatud raamatud pealkirjaga Turumajandus kõigile. Õpik on raamat kirjastuselt Tartu Ülikool aastast 1995\nmille on kirjutanud Vambola Türk antud 1995 aasta raamat Turumajandus kõigile. Õpik on Vambola Türk oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Vambola Türk, Turumajandus kõigile. Õpik vanaraamat.ee raamatupood Vambola Türk, Turumajandus kõigile. Õpik\nRaamat "Turumajandus kõigile. Õpik",\nPealkiri: Turumajandus kõigile. Õpik\nAutor(id): Vambola Türk\nIllustraator: Andres Arrak\nTurumajandus on nüüdisaegne elukeskkond. Selle kujundajaks on hind, millest oleneb nõudluse ja pakkumise tasakaal. Viimane tagab raha stabiilse ostujõu. Kapital muutub heaoluallikaks ja võimaldab liberaliseerida majandust ning arendada ettevõtlust. Ettevõtja töö tõhusus oleneb majandusteaduse tõdede tundmisest ja rakendamisest.\n-Turumajandusteaduse kujunemise ajalugu\nTartu Ülikool, majandusteaduskond, majandusteooria õppetool\nKulno Türk, Personali juhtimine ja eestvedamine, Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999, hind: 10,00 eurot


Rhizoma Cibotii ekstrakti tarnijad, Bolise tootjad\nRhizoma Cibotii ekstrakt\n[ Ladinakeelne nimi ] Cibotium barometz(L.)J.Sm\n[ Kasutatud taim ] Maitsetaim\n[ Kasutab ] tervisetooted, joogid ja toidulisandid.\n[ Tervishoiutööstuses ]\n1. Neerude turgutamine\n2. Kaitske magu\n3. Hea hemostaatiline toime, aitab edendada inimeste tervise arengut\nRhizoma Cibotii ekstrakti kohta\nRhizoma Cibotii ekstrakti peamine ülesanne on turgutada neere. Rhizoma Cibotii ekstrakt on suurepärane toniseeriv terviselisand ning selle toime on stabiilne ja ebamugavustunne puudub. Rhizoma Cibotii ekstrakt soodustab tõhusalt valkude kasvu organismis, kiirendab valgusünteesi kiirust ja sujuvust ning valkude keharakkude tervis muudab meie organismi üldise immuunsuse tugevamaks.\nRhizoma Cibotii ekstraktil on väga hea terapeutiline ja lõõgastav toime südame-veresoonkonna haiguste puhul. Rhizoma Cibotii ekstrakt võib laiendada meie veresooni ja vähendada qi kaotusest põhjustatud vereprobleeme. Rhizoma Cibotii ekstrakt on väga tõhus vere neutraliseerimisel. Võib öelda, et Rhizoma Cibotii ekstraktil on silmapaistev toime vererõhu alandamiseks, seega saab see õigeaegselt kohandada ja kontrollida südame-veresoonkonna haigusi.


Meie KG - Teatekrossil gümnaasiumi võistkond maakonna kiireim!\nUudis / SportTeatekrossil gümnaasiumi võistkond maakonna kiireim!\nUudis, avaldatud 9. oktoober 2019, vaadatud 589 korda\nTeatekrossi esikolmik. Keskel meie kooli gümnaasiumi võistkond Autor/allikas: Gabriel Sepp\nKärlal jooksis meie gümnaasiumi teatekrossi võistkond end esimeseks!\nMaakonna koolinoorte teatekrossil osalesid ka meie kooli kiiremad jooksjad 1.–12. klassini. Oktoobri alguses toimunud võistlused peeti eraldi põhikooli- ja gümnaasiumiosale. Teatejooksu distantsi pikkuseks oli kõigil 650 m. Põhikooli võistkond saavutas üheksa kooli seas 4. ja gümnaasium tubli 1. koha!\nMeie kooli esindasid Mirjam Paimre (3.a), Sebastian Tasa (3.c), Kristofer Pajuste (4.b), Marili Paimre (5.a), Ramon Mägi ja Anna Hamburg (5.c), Steven Kõllo (6.a), Liisa Sall (6.b), Kärt Praks (7.b), Ron Torn (7.a), Kristina Teern ja Mihkel Aavik (8.a), Karlos Tänav (8.b), Keidi Keerberg (8.c), Elise-Maria Trei (10.a), Grete-Liis Roosioks ja Meeli Kombe (10.b), Ken Almet, Renee Maripuu ja Marcus Puust (10.c), Eeva Helga Kupits ja Ken Kirs (11.a), Mark Toomsalu (11.b), Hedili Nõu (12.c).\nKõik jooksjad olid väga tublid!


Hektor Light jagab 6 silmatorkavamat valgustitrendi - Sisustusweb.ee\n1. VALGUSTID "KAUGETEST AEGADEST"\nKaugetest aegadest inspireeritud valgustid sobivad neile, kes armastavad klassikalist stiili - just siit pärineb tootja Flos uus valgusti Bon Jour. See valgusti on loodud Philippe Starcki poolt ning sündinud kuulsa prantsuse kristallifirma Baccarat (loodud 1764) küünlajalast inspireerituna. See on ajatu ikooniline valgusti, kus tööstuslik täpsus ja oskuslik käsitöökunst on omavahel põimunud. Head asjad on kestavad läbi aegade ja jäävad väärtuseks ka tulevikus.\n2. ART DECOST INSPIREERITUD VALGUSTID\nArt Decost ainest ammutanud valgusteid iseloomustab elegants, geomeetrilised vormid, rikkalik materjalikasutus ning külluslikud läikivad pinnad. Meile jääb võimalus valida erinevate pinnakatete vahel, milleks on kas kroom või poleeritud messing. Valgustid Gaudi ja Sixty on toodetud firmas Pedret.\n3. ARHITEKTUURSETE VORMIDEGA SUUREMÕÕDULISED VALGUSTID\nSee suursugune ja elegantne Raqam valgusti on moodulitest kokkupandav süsteem. Seitsme erineva kujuga valmismoodulitest saab luua lõputult valguskontseptsioone, mis sobivad nii kodudesse kui ühiskondlikesse ruumidesse. Idee autoriks on kuulus looja Marc Sadler, tootjaks Itaalia firma Masiero.\n4. SALAPÄRANE NATURAALNE KIVI - MARMOR\nSee imeõhukeseks lõigatud marmorkivist lauavalgusti Stone mõjub salapäraselt. Tootjaks Tom Dixon, kes paistab silma originaalsete arhitektuursete puhaste vormide loojana.\n5. PÄIKESELINE KOLLANE VÄRV JULGETELE\nJulge, lihtne, elegantne, dekoratiivne rõõmupakkuv valgusti Petit Nuage prantsuse firmast Design Heure toob särtsaka aktsendi igasse ruumi.\n6. PASTELSED TOONID\nNii nagu voogav valgus on soe ja meeldiv, nii on ka valgusti Pu Erh toonid pastelsed ning mõjuvad tumedas ruumis eriliselt. Disaineriks Xavier Manosa, tootjaks Marset.\nTäispikka ülevaadet Euroluce messil nähtust saad lugeda ülevaatest, mis näitab veel põhjalikumalt kätte valgustimaailma peamised uued suunad.\nHektor Light valgustid seinavalgustid laevalgustid põrandavalgustid rippvalgustid lauavalgustid valgustitrendid


Enne kui ostad koera - Eesti Kennelliit\nMõtle, miks sa koera võtta tahad. Mõtle, kas sul on piisavalt aega, et tagada koerale vajalik tähelepanu. Mõtle, kas sul on piisavalt rahalisi vahendeid, tagamaks koerale sobilik toit ning veterinaarabi. Veendu, kas koer sobib teie pere eluga – seda nii elustiili kui võimalike allergiliste pereliikmete osas.\nUuri, kust kutsikas või koer võtta. Usaldusväärne kasvataja on suurepärane valik, samuti võid truu sõbra leida varjupaigast. Ära võta koera n.ö. „kutsikavabrikust” – võimaliku veidi odavama hinna „kompenseerivad” enamasti suured veterinaariarved!\nVeendu, et koer sobib sinu eluoluga. Üha sagedamini esineb juhtumeid, kus kutsikast loobutakse juba kuu või paari järel. Ühe sagedasema põhjusena tuuakse peres elav lapse allergia. Taolise olukorra ennetamiseks tasuks enne koeravõtuplaane külastada sõpru, kellel on koer või veeta paar tundi (siseruumides) toimuval koertenäitusel. Tõsi, nii mõnelgi juhul on tõenäoliselt tegemist hoopis „allergiaga” – inimesed avastavad oma üllatuseks, et kutsikas pissib-kakab tuppa ja närib jalanõusid, kuna omanikul ei ole aega või tahtmist kutsikaga tegeleda.\nMõtle läbi võimalikud kulud – koera ostuhind kipub pikas perspektiivis olema üks väiksemaid temaga seotud kulusid. Igapäevaste kulude hulka tuleb arvestada toit ja maiused (mida suurem koer, seda rohkem neid kulub). Magamisase, toidu- ja veenõud, mänguasjad, kaela- ja jalutusrihm, hooldustarvikud (kammid, harjad, küünetangid jm) on asjad, mida tuleb küll harvem hankida, kuid mis pole sugugi odavad. Vaktsineerimisele ja parasiiditõrjele ei kulu ühe aasta lõikes väga palju raha, kuid kui koer haigestub või satub õnnetusse, võivad veterinaarabile kulutatud summad väga kiiresti astronoomilisteks kasvada.\nMõtle kohe ka sellele, mis saab koerast siis, kui pead sõitma komandeeringusse või lähete terve perega soojamaareisile. Koera ei saa isegi paariks päevaks üksi jätta, kas on olemas keegi, kelle juurde saad koera reisi ajaks viia?\nMõned koeravõtuga seotud plussid ja miinused\n+ Oled sunnitud iga päev 2-3 korda diivanilt tõusma ning koeraga õue minema – seda ilmastikutingimustest hoolimata. Sinu füüsiline vorm paraneb ning sinu tutvusringkond laieneb teiste toredate koeraomanike võrra.\n+ Tead, et keegi rõõmustab tormiliselt sinu koju tagasi saabumise üle.\n+ Koeraga koos saad tegeleda erinevate (spordi)aladega – alustades pikkadest metsaretkedest lõpetades (maailmatasemel) koeraspordiharrastustega.\n– Oled sunnitud iga päev 2-3 korda diivanilt tõusma ning koeraga õue minema – ei loe, kas väljas möllab lumetorm või puhub tuul 50 m/s.\n– Koeraga kaasnevad märkimisväärsed kulud. Igapäevaselt lisanduvad kutsika ostuhinnale kulud toidule, koeratarvikutele, veterinaarabile ning harrastustele. Kaasneda võivad ka remondikulud – hea, kui vaid kutsika noorusajal – ning vajadused täiendada järk-järgult oma garderoobi lähtuvalt sellest, millise kinga- või püksipaari koer hävitanud on.\n– Koer nõuab aega – varem kohvikusistumisele või kudumisele kulutatud aeg tuleb nüüd pühendada koeraga tegelemisele (jalutuskäikudele, koolitamisele). Kui seda ei tehta, võib koer enda energiat hakata välja elama korterisisustuse peal või muutuvad ühised jalutuskäigud


4. august kell 7:24\nHinnatõus veonduses võib paratamatult veel jätkuda. Foto: Andras Kralla\nLogistikaettevõtte CF&S Estonia juhatuse liige ja müügijuht Hannes Mänd selgitas hommikuprogrammis, et koroona esimese laine mõjud on logistikaturul endiselt tunda ja need kanduvad ka tulevikku.\nSeni kallinenud vedu Euroopast ja Euroopasse saab hinnalisa veelgi. Millised mõjud tõi koroona veel logistikasse, seda kuuleb intervjuust. Intervjuu viis läbi Rivo Sarapik.\n21. aprill kell 15:00\n1. august kell 6:00


Meditsiinipersonalist proovivõtjatele võimaldati täna erandkorras vaba päev - DELFI\nMeditsiinipersonalist proovivõtjatele võimaldati täna erandkorras vaba päev\nKoroonaviiruse SARS-CoV-2 testile suunatud mees avastas, et sellel nädalavahetusel mobiilne proovivõtu koht Tallinnas ei tööta. Talle pakuti aeg homme hommikuks. Saarlased ei jäänud aga ka täna testimiseta.\nDelfi poole pöördus täna hommikul Mati (nimi muudetud, sest inimene ei soovi avalikult oma terviseandmeid jagada), kes avastas endal laupäeva hommikul koroonaviiruse haigussümptomid. “Registreerisin end perearsti infoliini kaudu koroonaviiruse testiks. Süsteem toimis, vormistati saateleht ja üsna kohe helistati tagasi numbrilt 602\n4088, et määrata drive-in testi aeg Tallinnas. Ebameeldiva üllatusena selgus aga, et nädalavahetusel nn drive-in teste ei tehtagi,” kirjeldas Mati.\nMatile pakuti aeg homme, s.o. esmaspäeval kl. 11.10. “Minu küsimuse peale, mis siis saab (tel. 602 4088 ), kas tulete testimiseks kohale, kui läheb veel halvemaks, vastati üsna ebamääraselt, et tõenäoliselt mitte, sest väljakutse meeskond on koormatud ( mis on ka arusaadav),” rääkis Mati.\nUurisime terviseametist ja avaliku testimise kommunikatsioonijuhilt, kas nädalavahetustel mobiilsed proovivõtukohad enam ei tööta. Vastus: töötavad küll, täna oli lihtsalt üks erandlik päev.\nAvaliku testimise kommunikatsioonijuht Gerly Kedelauk selgitas, et mobiilsed proovivõtukohad on avatud vastavalt saabunud saatekirjadele. “Ei ole loodud reeglit, et mobiilsed proovivõtukohad on nädalavahetusel kinni. Näiteks töötasid enamus kohad ka riigipühal, suurel reedel. Töötavad ka kodused proovivõtmise brigaadid vastavalt saatekirjadele,” kinnitas Kedlauk. “Alates reedest oli saabunud vähesemal määral saatekirju, mistõttu saime võimaldada meditsiinipersonalist proovivõtjatele vaba päeva täna kõikides proovivõtupunktides välja arvatud Kuressaares, kus testitakse ka täna.”\nKedelauk lisas, et samas on soov mitte jätta inimesi liigpikalt ootele, mistõttu töötab testimise kõnekeskus ja inimestele helistatakse koheselt peale saatekirja saabumist ja lepitakse kokku järgmised sammud. “Kui inimese tervis vahepeal halveneb oluliselt, palume inimesel jälgida Terviseameti koduleheküljelt juhiseid,” viitas Kedelauk.\nMati jaoks on arusaamatu, et nädalavahetusel pole mobiilne testide võtmine organiseeritud. “Hetkeseis on selline, et pean olema teadmatuses sisuliselt kolmapäevani, kui laekub esmaspäevase testi vastus, kas ma olen nakkusohtlik. Kodanikuna mulle tundub, et eriolukorrast tulenevad viiruse leviku tõkestamise tegevused peavad puhkepäevi,” ütles Mati. Ta kinnitas, et õnneks tunneb ta end täna veidi paremini kui eile.\nKedelauki sõnul on Matil siiski ekslik arvamus, justkui ta peaks vastust ootama kolmapäevani. “Talle pakuti esmaspäeva hommikupoolikul aega ja oleme kõikidele inimestele seni avaliku testimise raames ühe päeva jooksul vastuse andnud,” kinnitas Kedelauk.\nSotsiaalministeeriumi pressiesindaja Eva Lehtla kinnitas, et tervishoiusüsteem töötab viiruse leviku tõkestamise nimel ka nädalavahetustel ja pühade ajal tavapäraselt – töötab perearsti nõuandeliin, valveperearstid, haiglad, kiirabi ja töötab ka terviseameti staap.


Eesti Maaomavalitsuste Liit eile, täna ja homme | Kambja Valla Sõnumid\nElu Eesti Maaomavalitsuste Liit eile, täna ja homme\nEestis on kohalikud omavalitsused teinud koostööd alates 1921. aasta 20. novembrist, kui moodustati Eesti Maakondade Liit. 1927. aastal muudeti selle põhikiri ja uueks nimeks sai Eesti Maaomavalitsuste Liit. Liitu kuulusid peale maavalitsuste ka vallaomavalitsused. Nõukogude võimu poolt 1940. aastal lõpetatud Eesti Linnade Liidu kui ka Eesti Maaomavalitsuste Liidu tegevus taastati 1990. aastal.\nTäna tegutsevad Eestis kaks üleriigilist omavalitsuste liitu – Eesti Linnade Liit (ELL) 47 liikmega ja Eesti Maaomavalitsuste Liit (EMOL) 173 liikmega. Mõlemad liidud on loodud kohaliku omavalitsuse üksuste liidu seaduse alusel. ELLi kuulub rahvastikuregistri andmete alusel üle poole Eesti elanike arvust. EMOLisse kuuluvad rohkem kui pooled Eesti kohaliku omavalitsuse üksustest, kus elab kokku 394280 inimest, mis moodustab 29 % Eesti elanikkonnast. Mõlemad liidud esindavad liitu kuuluvaid kohaliku omavalitsuse üksusi kui tervikut suhetes riigiorganite, teiste isikute ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.\nKuni 2003. aastani seisid Eestis maaomavalitsuste eest kaks ühiste huvidega organisatsiooni – Eesti Maaomavalitsuste Liit (EMOL) ja Eesti Omavalitsusliitude Ühendus (EOÜ). Paide Kultuurikeskuses 14. novembril 2003 toimunud EMOLi üldkoosolekul (Maapäeval) otsustasid EMOL ja EOÜ ühendada oma jõud üheks Eesti kohalike omavalitsuste huve silmas pidavaks üleriigiliseks liiduks, võttes aluseks Eesti Maaomavalitsuste Liidu ajaloolise järjepidevuse. Maapäeval, kus osales 173 omavalitsust kahe esindajaga igast omavalitsusest, võeti vastu uus EMOLi põhikiri, valiti esimees ja aseesimehed ning juhatuse, revisjonikomisjoni ja volikogu uus koosseis, kuhu nimetati kaks esindajat igast maakonnast maakonna omavalitsusliitude ettepanekul. Maapäeval vastu võetud otsustena on EMOLi ülesanneteks ja eesmärkideks koondada kohaliku omavalitsusi nende ühiste huvide ja õiguste väljendamiseks, esindamiseks ja kaitsmiseks.\nEMOLi esimeheks valiti Urvaste vallavanem Kurmet Müürsepp ja aseesimeesteks Kambja vallavanem Ivar Tedrema ning Tarvastu vallavanem Jaan Lukas. Lisaks esimehele ja aseesimeestele on juhatuses seitse liiget: Põltsamaa vallavanem Toivo Tõnson, Laheda vallavanem Sirje Tobreluts, Imavere vallavanem Jüri Ellram, Are vallavanem Enn Kuslap, Leisi vallavanem Mart Mäeker, Taebla vallavanem Ülle Erman ja Kohtla vallavolikogu esimees Arno Rossman.\nEMOLi tegevus on saavutanud viimase aasta jooksul täishoo. EMOLi büroos on täiskohaga kolm töötajat, järgmisel aastal võetakse lisaks tööle kaks uut töötajat. Oma tegevuse rahastamisel ollakse riigist sõltumatud, st EMOLi tulubaas koosneb eelkõige liikmemaksudest. EMOLi liikmemaksu aluseks on 2004. aastal püsiosana 3000 krooni ning elanike arvuga võrdeline osa – 3 krooni elaniku kohta; 2005. aastal vastavalt 5000 ja 5 krooni elaniku kohta. Kokku moodustab 2004. aastal EMOLi liikmemaksu nn püsiosa 528000 kr ning elanike arvu osa 1206297 kr (kokku 1734297 kr). 2005. aastal on Maapäeva otsusena püsiosa 865000 kr ja elanike arvu osa 1980985 kr (kokku 2845985 kr).\nTartu maakonnas on EMOLi liikmeteks kõik vallad, va Peipsiääre ja Piirissaare vald.\nEMOL on avatud kõikidele EMOLi või ELLiga mitteliitunud valdadele, keda seovad ühised huvid ja koostöö ühise eesmärgi nimel.\nEMOLi büroo direktor (tel 506 5533)\nTäiendavat informatsiooni EMOLi tegemiste kohta saab: www.emovl.ee\nEelmineKambja teemapargi kavandamine jätkub\nJärgmineOstan hooned ja maad


Mõni nipp algajale, kuidas kodus raamatuid puhastada - Apollo Raamatuportaal\nMõni nipp algajale, kuidas kodus raamatuid puhastada\n17. veebruar 2020, 15:01\nKuidas saada puhtaks määrdunud või muidu kannatada saanud raamatuid? Siin on mõned soovitused, kuidas oma raamatute eluiga pikendada.\nNähtav mustus ja tolm võib paberit kahjustada ja meelitada ligi putukaid. Kasutage tolmu eemaldamiseks vaakumvooliku pehmete harjastega kinnitust. Peenemate lehekülgede jaoks eemaldage lahtine mustus kuiva lapiga, mõne vanema riideeseme või pehme pintsliga. Kindlasti jälgige, et vahendid ei oleks lõhnastatud ega värvitud. Kui mustus on sattunud raskelt ligipääsetavasse kohta, siis kasutage selle eemaldamiseks näiteks hambaharja, kirjutab bookriot.\nKergete plekkide puhul kasutage tavalist kustutuskummi, hõõruge kummi alati ühes suunas, sest see on erakordselt murenev. Abebooks soovitab plekke puhastada ka vaseliini sisaldava lapiga ja hõõruda seda pleki sisse.\nKui teil leidub raamaturiiulis mõni nahast valmistatud raamat, siis puhastage seda nagu tavalist raamatutki, kui ta on aga endiselt määrdunud, siis kasutage väikest kogust naha puhastamiseks mõeldud seepi ja puhast, kiuvaba lappi. Mõned inimesed õlitavad nahast raamatuid, et õli neid kuivana hoiaks, kuid restauraatorid seda enam ei kasuta, sest pole tõendeid selle kohta, et see pikendaks raamatu eluiga, ja see võib viia lehekülgede värvuse tuhmumiseni.\nNeed on raamatute puhastamise põhietapid ja seda peaksite tegema vähemalt kord aastas – sagedamini juhul, kui raamatud asuvad niiskes kohas ja puutuvad kokku liigse tolmuga, mis on tingitud kas lemmikloomade või inimeste tegevusest.


14.07.2004 erinäituse kohutniku Andrzej Stepinski enesetutvustus | Eesti Kuldsete Retriiverite Tõuühing\n← 3. juuli 2004 – rahvuslik näitus Luigel\n17. juuli 2004 – rahvuslik näitus Räpinas →\n24.7.2004 Kuutsemäel Mr. Andrzej Stepinski ( kennel Oligarchia, Poola).\nErinäituse kohtuniku enesetutvustus:\nErialalt teatriajaloolane, Poola kennelklubi liige aastast 1978.\nMa alustasin aretajateed poola lauskmaa lambakoertega (PON) 1982 aastal Oligarchia kennelnime all. Minu aretustöö pole olnud niivõrd laialdane, kuivõrd edukas – minu kasvandike hulgas on kolm Maailmavõitjat, kolm klubi võitjat, neli Poola tšempioni, neli Internatsionaaltšempioni, Kanada, Soome ja Lõuna-Aafrika vabariigi tšempion. Minu aretatud ja minu omandis olev koer on isaks rohkemale kui kahekümnele tšempionile kuues erinevas riigis.\nAlates 1992. aastast on mul ka kuldsed retriiverid, keda ma veidi harvemini näitan ja aretan, kuid tänaseks on kennelis sündinud 12 pesakonda kuldseid, neistki 12 tšempioni, kaks Poola võitjat, neli klubivõitjat. Kaks minu omandis olevat kuldset on saavutanud Int Ch tiitli.\nMinu esimene tõeliselt hea aretusemane oli Golden Game Oligarchia, kes nii näitustel kui aretuses edukas oli. Tema saavutuseks olid Poola tšempion, kolmekordne klubivõitja, kolmekordne Poola (Poznan) võitja, kolmas emane 95. aasta maailmanäitusel tšempioniklassis. Ta andis mitmeid tõeliselt häid järglasi, kes saavutasid mõndagi näitusel ja on samuti aretuses heade tulemustega kasutatud. Tema lapselaps, minu kaasomandis olnud Prima Panna Mloda oli teine juunioremane Taani erinäitusel, kus osales 130 koera. Kahjuks suri ta juba kuueaastaselt.\nSamal ajal tõin Soomest Nightdream Justify My Love, kes pole küll näitustel olnud võitjate seas, kuid on osutunud tõeliselt heaks aretuskoeraks. Ta on emaks neljale tšempionile ja kahele klubivõitjale. Tema tütar Hopla Zyjemy saavutas võidu juunioride seas klubinäitusel ja on Poola tšempion.\nOma aretustöös olen püüdnud kontsentreeruda Westley ja Nortonwood Faunuse liinidele. Kõik isased, keda olen tänini kasutanud, on sarnase päritoluga. Olen kasutanud Chicago of Top Teami (Standfast Anguse pojapoega), kaht poega Westley Cathrina´lt (Faunuse tütretütar) – Mack Lobell´i ja Nose to Nose of Hellacious Acres´it, Westley Cumgen´it, Perrimay Flamboyant`i and Gunhills Summer Diamond´it – kaks viimast on inbriiditud Faunusele.\n1997. aastal tuli mu koju kena koerapoiss Inglismaalt Soneve Hamish. Kahjuks see koer, kes pärines Faunuse ja Westley liinidest, suri viie kuu vanusena esmasest vaktsineerimisest põhjustatud tüsistustesse. Poolteist aastat hiljem omandasin samast liinist Jaskar Tarquin‘i (pildil), Faunus 3-4 põlvkonnas, Westley Rachel´i pojapoja. Tänaseks on temast saanud Int, PL, LT Ch, Poola ja Läti erinäituste võitja, 2003 aasta Poznani näituse võitja ja kolmekordne BIS.\nOma aretusprogrammi jätkamiseks otsustasin osta emase. 1999 saabus Of Course of the Hellacious Acres (Westley Cathrina tütretütar, Westley Clementina ja Westley Ramona tütre-tütretütar), praegu Int PL LT Ch, neljas tšempionklassi emane 2002. a. Maailmanäitusel ja teine tšempionklassi emane 2003. aasta Euroopa näitusel. Kuna Westley kennel lõpetas täielikult aretustegevuse, oli mul viimane võimalus saada sellest liinist koera ja nii ostsin 2002. aastal Summertime of the Hellacious Acres ( Cathrina tütretütar ja Ramona tütre-tütretütar) , praegu Poola Juuniortšempion, erinäituse juuniorklassi võitja 2003, Poola juuniorvõitja 2003.\nAretusisaseid otsides püüan olla väga hoolikas. Ma ei otsi ainult sugupuud ja tüüpi, mis mulle meeldib, vaid eelkõige püüan leida koeri, kelle iseloom on põhialus tõu jaoks. Oma tänaste teadmiste juures pean tõdema, et mul oli alustades palju õnne, rajades oma aretuse mitte üksnes kenadele, vaid ka tervetele koertele.\nTäna on mul kodus neli kuldset- kaheteistaastane Justy, kümneaastane Hopla, Tarquin ja Of Course. Summertime elab kaasomandis Judyta Prokesz´i juures.\nTegutsen välimikukohtunikuna 1996. aastast. Olen hinnanud koeri Tšehhi Vabariigis, Prantsusmaal, Poolas, Hispaanias, Lätis, Ukrainas, Valgevenes ja Iisraelis. Tänaseks olen rahvusvahelise kategooria kohtunik kõigile FCI VIII grupi tõugudele, kõigile II grupi tõugudele ja ka kõigile I grupi tõugudele peale saksa lambakoera.\nThis entry was posted in Näituse järelkaja, Näitused and tagged Andrzej Stepinski. Bookmark the permalink.


EL idapartnerlus Archives – Urmas Paet\nEuroopa Liidu idapartnerluse tippkohtumisel ei tohi lasta läbi kukkuda\n07.05.2015 upaet Blogi\nEelseisva ELi idapartnerluse tippkohtumise suurim risk on oht tekitada parterriikides, eelkõige Ukrainas ja Gruusias pettumust, sest midagi konkreetset ei otsustata. Tippkohtumine toimub Riias 21. ja 22. mail. Sellel on mõtet...\nKuuest ELi idapartnerluseriigist viie territooriumil on üks või mitu külmutatud konflikti\n25.03.2015 upaet Blogi\nTäna toimus Brüsselis kohtumine Gruusia Vaba Demokraatliku partei esimehe ja endise kaitseministri Irakli Alasaniaga. Ütlesin kohtumisel, et Venemaa püüab külmutatud konfliktialade kaudu Gruusia arengut pidurdada. Nii nagu ta teeb seda...\nEuroopa Parlamendi ja idapartnerluse riikide esindajad nõudsid MH17 allatulistamise süüdlaste selgitamist\n17.03.2015 upaet Blogi\nEuronesti parlamentaarse assamblee istungil Jerevanis osalenud Euroopa Parlamendi liikmed ning ELi idapartnerluse riikide parlamentide esindajad võtsid täna vastu resolutsiooni, milles nõuavad kõikide osapoolte koostööd Malaisia reisilennuki allatulistamise uurimises ning süüdlaste...\nArmeenias ELi ja idapartnerlusriikide Ukraina- ja energiateemalisel assambleel\n15.03.2015 upaet Eelinfo\nOsalen Armeenias Jerevanis homme algaval Euronesti parlamentaarse assamblee istungil, millest võtavad osa Euroopa Parlamendi ja ELi idapartnerluse riikide ehk Ukraina, Gruusia, Moldova, Armeenia, Aserbaidžaani ja Valgevene parlamendi esindajad. Kohtumise peateemad...\nValgevene tasakaalupunkti otsimas\n01.02.2015 upaet Blogi\nValgevenet on Venemaa juhtkond pidanud loomulikuks osaks Venemaa mõjusfäärist kogu Nõukogude Liidu lagunemise järgse aja. Nähes teda loomuliku osana nii Tolliliidust kui ka ülesehitatavast Euraasia Liidust ning kui tugevat sõjalist...


Projekti raja: kohtuge 15. hooaja näitlejatega - Tv\nProjekti Runway on Lifetime 15. hooajal võistlevad disainerid\nTäna õhtul algab Project Runway 15. hooaeg - ja see saab olema hämmastav.\nSel aastal lähevad hittnäitusel 16 alustavat disainerit, et võita ettevõtte loomiseks 100 000 dollarit ja rida muid auhindu, sealhulgas ajakirja Marie Claire levik.\nSaatesse naasevad saatejuht Tim Gunn ja kohtunikud Heidi Klum, Marie Claire'i loominguline juht Nina Garcia, lisaks disainer ja Brooks Brother Women loovjuht Zac Posen.\nKülaliskohtunike hulka kuuluvad Gone Girl staar Emily Ratajkowski ja The Vampire Diaries staar Nina Dobrev, samuti Kelly Osbourne ja Marie Claire peatoimetaja Anne Fulenwider.\nVaadake meie sissejuhatust allolevatele võistlejatele ja häälestage see Lifetime'i ajal kell 8 / 7c, et vaadata hooajaeelset Road to Runway episoodi, et leida selle hooaja võistlejate täielik langus, millele järgneb Project Runway Seasoni esimene osa 15, pealkirjaga Tavatu kanderakett.\nEpisood näeb 16 lootustandvat disainerit NYC-s käivituspeol, mis muutub omapäraseks väljakutseks, kus nad peavad kujunduse loomiseks kasutama pidude dekoratsioone.\nSiin osalevad tähestikulises järjekorras.\nProjekti raja 15. hooaja disainerid\n30-aastane Alex San Franciscost (CA) asus õmblemisele esimest korda, kui tal oli lapsena ADD, ja see hoiab teda tundide kaupa hõivatud. Ta on omandanud nii BA kui magistriõppe disainikunstis. Ta kardab, et peab beebi jaoks disaini tegema, kirjeldades ennast kõige isapoolsema inimesena, keda võite ette kujutada, kuid arvab, et tema kogemuste laius on tema peamine tugevaim külg.\n26-aastane Brik, Baton Rouge, LA, õppis Louisiana osariigi ülikoolis tekstiili, rõivaid ja kaupu. Ta ütleb, et tema peamine nõrkus on liiga paljude ideede omamine ja valiku tegemine.\n24-aastane Cornelius, Bostonist, MA, on olnud pikaajaline Project Runway fänn, vaadates seda alates 1. hooajast. Tal on bakalaureus moedisaini ja jaemüügi alal ning enda sõnul töötab ta surve all hästi - kuid pole nii enesekindel pluss-suuruses riided.\nCA-st Oklandist pärit 32-aastane Dexter sattus moesse indie-bändidele riideid valmistades, enne kui inimesed hakkasid temalt küsima, kas nad saaksid tema disainilahendusi osta. Ta läks Californiasse Moeinstituuti Disain ja Merchandising, kuid arvab, et enamik tema oskustest tuleneb töö katsetamisest.\nameerika kuritegevuse 3. hooaja eetrikuupäev\n29-aastane Erin Cambridge'ist, MA, õppis Massachusettsi kunsti- ja disainikolledžis moedisaini ja kiudkunsti. Ta ütleb, et aja haldamine on tema nõrkus - kuigi ta saab selle viimasel hetkel tavaliselt kotist välja tõmmata.\n30-aastane Ian Chicagost, IL, on pärast paljude ja paljude YouTube'i videote vaatamist peamiselt iseõppinud, kuigi ta on ka moedisaini kraadi omandanud. Ta kuulas lihtsalt kapriisi järgi ega lootnud sinna sisse saada.\nJenni, 22, San Franciscost (CA), on peamiselt iseõppinud ja sai esimest korda aru, et soovib olla disainer alles seitsmeaastaselt. Ta kirjeldab end kui ainulaadset silma ja arvab, et tema pühendumus ja kirg moemaailma vastu näevad teda läbi.\nNew Yorgist New Yorgist pärit 42-aastane Kimber osales New Yorgi kunstiinstituudis. Ta oli moemaailmas üsna hilja alustaja, sattus sellesse alles kolm aastat tagasi, kuid on oma oskustes kindel.\n41-aastane Laurence Los Angelesest, CA, õppis Pariisis moedisaini ja peab end eriti loominguliseks. Kuid ta arvab, et tema korraldusoskus, eriti ajastus, võib olla tema kukkumine.\nWI-st Milwaukee osariigist pärit 55-aastane Linda on täielikult iseõppinud - ja arvab, et see võib olla tema nõrkus. Kuid ta arvab, et tema vanus võib olla eelis, kuna ta võib olla seotud sellega, kuidas inimesed tahavad endiselt trendikad, kuid sobivad olenevalt vanusest.\n28-aastane Mah-Jing Philadelphiast, PA-st, hakkas disainima alles 11-aastaselt ja oli iseõppija, kuni ta tegi kursuse Philadelphia kunstiinstituudis. Ta ütleb, et tema tugevused on mõeldud just naistele.\nNathalia, 23, pärit Framinghamist, MA, ütleb, et tema tugevus seisneb valmisrõivaste, ülerõivaste ja spordirõivaste tootesarjades, kuid arvab, et ta võib võidelda, kui tal palutakse teha üks projekti raja üheks väljakutseks kleit - mitte üks tema õnnistustest. .\nCA-st Los Angelesest pärit 31-aastane Rik on õmmelnud juba varases teismeeas ja kandideerinud pärast jaemüügikohalt vallandamist. Ta kandideeris ka üks kord varem, viis aastat tagasi.\nFL, Miami osariigi 32-aastane Roberi soovis algselt olla arhitekt, kuid taipas siis oma tõelist kirge ja käis Ühendkuningriigis Londonis Londonis ühes maailma parimas kunstikoolis Central Saint Martins, kus õppis moedisaini. Samuti käis ta moekoolis Caracases, Venezuelas, kust ta on pärit.\n34-aastane Sarah, Portland, OR, visandas oma esimese ujumisriietuse joone alles 10-aastaselt. Tal on moedisaini diplom ja ta aitas õpetada moeäriklassi Torontos. Ta ütleb, et ei karda riskida.\n33-aastane Tasha Shreveportist, LA-st, pole kunagi olnud ühtegi ametlikku disainiõpet - kõike, mida ta teab, õppis ta emalt või õpetas ise. Ta ütleb, et tema nõrkus on üle mõtlemas värk.\nProject Runway on eluaeg neljapäeviti kell 9 / 8c. Kõik fotod viisakalt kogu eluajast.\nkes täna õhtul suurelt vennalt välja aeti\nkuidas tappis poja ema\nvastus kella kalkulaatori pirnimõistatusele\nkes eile õhtul võitis suure venna\n4. hooaja toidusõdade väljaandmise kuupäev


Jalgpalliliidu pöördumine vutipere poole: peame olema tähelepanelikud, sest viirus liigub endiselt ringi - Jalgpall\nJalgpalliliidu pöördumine vutipere poole: peame olema tähelepanelikud, sest viirus liigub endiselt ringi\n11.august 2020 23:10\nPublik Lilleküla staadionil.\nEesti Jalgpalli Liit paneb oma kodulehel avaldatud pöördumises kogu jalgpalliperele südamele vastutustundlikku käitumist, et koroonapandeemiaga seonduvad ohud oleksid jalgpalliplatsidel minimaalsed.\n"Viimased paar kuud on pealtvaatajad taas staadionil mängudele kaasa elanud ja erinevates liigades on püstitatud ka mitmeid publikurekordeid, mis on väga rõõmustav. Samas peame olema mänge korraldades tähelepanelikud, sest viirus liigub endiselt ringi," sõnas Eesti Jalgpalli Liidu peasekretär Anne Rei.\n"Suur tänu kõigile klubidele ja mängijatele, kes on uues olukorras head koostööd teinud."\nEnnetava meetmena palub jalgpalliliit kõigil pealtvaatajatel distantsi hoida nii sisenedes ja väljudes, tribüünil kui ka mujal. Soovitatav on tribüünil koos istuda maksimaalselt kahekesi või pere ja lähemate sõpradega, kuid teiste pealtvaatajatega hoida distantsi. Staadionil ei ole lubatud kasutada pasunaid. Staadionil tuleb kõigil pealtvaatajatel järgida hügieeninõudeid ja korraldajate juhiseid.\n"Meil on ühine vastutus soovitustest kinni pidada, sest alternatiivi – taas mitte võistelda – ei soovi keegi," märkis Rei.\nJalgpalliliit soovitab mängude eel, kohtumise vältel ja pärast matše minimeerida kätlemisi. Kõik, kellel on haigusele viitavad sümptomid, peavad kodus püsima.\nJalgpalliliidu pöördumine vutipere poole: peame olema tähelepanelikud, sest viirus liigub endi...\nTipneri karikavõistlused: Legion lõi Maksatranspordile kuus väravat, Oper sai lisaajal kollase (1) 11.08.2020\nLevadia tõi serblasest abitreeneri klubisse tagasi 11.08.2020\nMeistrite liiga “mulli” erireeglid: 31-leheküljeline reegliraamat ja peegleid täis dopinguproovi ruum 11.08.2020\nMeistrite liiga kvalifikatsioonimäng jäeti ära vaid mõni tund enne avavilet, sest Kosovo meeskond pandi Šveitsis karantiini 11.08.2020\nFOTO | Mis juhtus? PSG peatreener saabus Lissaboni karkudel 11.08.2020\nPositiivne koroonatest lükkas Eestis kolm jalgpallikohtumist edasi 18.08.2020


Koolitus „Vaimse tervise probleemide märkamine ja ennetamine“, Rakveres 27.08.2014Eesti Ämmaemandate Ühing\nKoolitus „Vaimse tervise probleemide märkamine ja ennetamine“, Rakveres 27.08.2014\nMade Bambus, Eesti Haigekassa tervishoiuosakond\nKristi Kuura, psühholoogiline nõustaja, raseduskriisi nõustaja\nKatrin Kaarlõpp, psühhiaater\nMaret Voites, ämmaemand, raseduskriisi nõustaja\nKoolitus toimumise aeg: 27.08.2014 kl. 09:30-17:00\nKoolituse asukoht: AQVA Hotel ja Spa, Parkali 4, Rakvere.\nKoolitus ning koolituse toitlustus on osalejale tasuta. Osalejate arv on piiratud. Koolitust rahastab Eesti Haigekassa.


Koolielu 2014-2015 õa.\nTantsufestivalist "Kuldne Karikas" osavõtt\nTänud kõigile tantsijatele, kes osalesid tantsufestivalil „Kuldne karikas 2015“ 05. aprillil Salme kultuurikeskuses. Õnnitleme õpetaja Annika Valge´t ja tema tantsurühma, zürii poolt antud eripreemia eest „Siira tantsurõõmu edastamise eest“ Samuti tänud lapsevanematele, kes üritusel osalesid.\nProjekt "Koolikiusamise vastu"\n27.märtsil toimus 1.-4.klassi õpilaste etluskonkurss\n1.klasside arvestuses: 1. Lilli Tulp 1.b\n2. Maare Vint 1.b\n3. Sannaalidia Kumm 1.b\n2.-3.klasside arvestuses: 1. Karl Šarikov 2.kl\n2. Merilis Moppel 2.kl\n3. Robert Paulus 2.kl\nRasmus Ilings 2.kl\nEriauhind keerulise luuletuse hingestatud esituse eest: Caroly Nigul 3.kl\n4.klasside arvestuses (proosa): 1. Rasmus Liisma\n2. Mia Metsaots\nPalju õnne võitjatele! Kiitus ja tänu kõigile osalejatele! Kallavere kooli esindab Harjumaa konkursil 2.aprillil iga klassi parim. Suur tänu ka 5.klassi õpilastele ettevalmistamise ja läbiviimise eest!\nParimate õpilaste ja nende vanemate vastuvõtt kooli juhtkonna poolt\nKallavere Keskkoolis õpib edukas swingtantsija\nLäinud laupäeval, 17.jaanuaril toimus Nõmme Kultuurikeskuses IX swingtantsufestival LUMEPALLISWING. Osalenud pea 100 swingtantsija hulgas oli ka 1 Kallavere Keskkooli õpilane – Egert Šarikov 9.klassist.\nEgert saavutas kõrgeima tulemuse lindy hopi improvisatsioonilises paaristantsus ja lindy hopi showtantsus võites mõlemad koos tantsupartneri Anna-Liis Torm-Kriis’iga.\nKooli juurdeehituse 10. aastapäeval võrkpalli sõpruskohtumine õpilased ja õpetajad.\n5.-12. kl jõulupidu "Su nägu kõlab tuttavalt"\nAlgklasside 1.-4. kl jõulupidu "Tähesära"\nKülas EV Riigikogu liige Karel Rüütli\nSuured tänud õpetaja Annika Valge´le Tove Jansson 100 fantastilise ürituse ettevalmistamise ja läbiviimise eest.\nKülas kaitseminister Sven Mikser\nKariibi mere rütmid


Kolm põhjust, miks teie katus võib vajada remonti või põhjalikku renoveerimist - Ehitusuudised\nAutor: Äripäeva eriprojektide ja sisuturunduse üksus • 19. oktoober 2020\nÜkski katus pole igavene, kuid õige hoolduse korral võib katus tõsise remondita pidada vastu pikad aastakümned. Katustele mõjuvad erinevad tegurid – temperatuuride järsk vaheldumine, päike, tuul ja sademed, aga ka inimtegevus. Evari Ehitus OÜ juht Rein Kala jagab kogemusi kolme põhilise põhjuse kohta, mille puhul vajab teie hoone lamekatus kindlasti remonti või renoveerimist.\nRenoveeritud kortermajad Elvas.\nKatuse remont tähendab väikesemahulist, väikese osa parandamist katusest. Renoveerimine tähendab kogu olemasoleva katusepinna uuendamist ning rekonstrueerimine kogu katusekonstruktsiooni ümberehitamist. Loomulikult on alati soodsam ehitada üks kord ja korralikult, kuid teatud juhtudel on ka katuseremont omal kohal.\n1. põhjus: katusekatte füüsilised vigastused\nLamekatuseid tuleb kontrollida ja vajadusel hooldada vähemalt kaks korda aastas. Külm talv mõjub katusekattele kahanevalt, seevastu suvel soojaga kipub materjal paisuma. Temperatuuri muutumisega aga materjal liigub ning sellesse võivad tekkida praod. Hoolduse käigus puhastatakse katus ja vihmaveesüsteemid tuule ja lindude toodud prahist, puulehtedest, okstest ning samblast. Lisaks kontrollitakse, et katusekate ja katuseelemendid (räästad, katuseluugid, läbiviigud, varikatused ja muu) oleksid nõuetekohaselt kinnitatud.\nSiiski võib juhtuda, et katust on tabanud mehaanilised vigastused – torkeaugud, keevisõmbluste ja materjalide rebendid, katuse või hoone vajumisest tekkinud vigastused. Alguses võivad vigastused tunduda miniatuursed, vihmavesi ei pruugi tuppa jõuda ning omanik ei teagi oma katuse halvast seisukorrast. Kui kontrolli käigus tuvastatakse ka kõige pisemad vigastused, tuleb need koheselt parandada, likvideerides esmalt kattematerjali alla või vahele tekkinud auru- või veekotid ning parandades seejärel katusekate.\nVäikesest vigastusest saab ajapikku suur ning sel juhul ei pruugi piisata enam katusekatte parandusest, vaid ees võib oodata kogu katuse ja konstruktsioonide uuendamine. Peale selle on oluline kontrolli käigus jälgida ka katusematerjalide vananemist ja vahetada välja amortiseerunud detailid, mis on samuti taskukohasem kui terve katuse korraga renoveerimine.\nKortermaja renoveeritud lamekatus.\nKui lamekatus ei pea kinni niiskust, katuse piirdekonstruktsioon muutub talvel tavapärasest külmemaks või piirdekonstruktsioonile tekivad hallituslaigud, on viimane aeg üle vaadata katusekonstruktsioonide ja -katte olukord.\nTavalise lamekatuse tüüpkonstruktsioon koosneb neljast kihist: esimene on puidust, metallist või betoonist katuse kandekonstruktsioon, teine ehituskilest, bituumenrullmaterjalist või alumineeritud materjalist aurutõke, kolmas ehitusvillast, vahtsoojustusplaatidest või kergkruusast soojustus- ja tuulutuskiht ning neljas hüdroisolatsioon ehk katuse kattekiht.\nRein Kala, Evari Ehitus juht\nLamekatuste ehitamine nõuab erialaseid teadmisi ja pikaajalisi kogemusi. Kasutades oma ala professionaalide abi, hoiate kokku aega, vahendeid ja saata katusele kindla garantii!\nKatusekate ehitatakse enamasti kahekordsest SBS-bituumenmaterjalist, mida toodetakse väga erinevates tehastes ja väga erineva kvaliteediga. Kuigi visuaalselt vaadates ei ole materjali kvaliteet silmaga nähtav, tuleb hoolega kaaluda materjali hinna ja kvaliteedi suhet. Igal materjalil on tehasest kaasas tooteleht koos materjali iseloomustavate näitajatega ning erinevatest näitajatest arusaamiseks on soovitav kasutada asjatundjate abi, sest kehvade materjalide kasutamisel jääb katuse eluiga oodatust tunduvalt lühemaks.\nEnamik kortermaju Eestis on ehitatud lamekatusega, mis on teistest katuseliikudest soodsaim ja paljudel juhtudel ka ainulahenduseks. Kuna energia hind aina tõuseb ning energiatõhususest on saanu ehituseobjektide juures peamine märksõna, on mõistlik lasta üle vaadata hoone piirete, sealhulgas katuste soojustuse vastavus tänapäeva nõuetele.\nParaku vajab enamik meie kortermajade katustest lisasoojustust, sest aastatega on kütmine muutunud kallimaks. See on toonud kaasa aknavahetused soojuspidavamate vastu ning vanade ventilatsiooniavade sulgemise, mille tulemusena halveneb aga korterites sisekliima ning hoonete ülemiste korruste otsmised toad ja ruumid võivad hakata nurkadest hallitama.\nSee omakorda toob nähtavale hoonete külmasillad ehk kohad, kus soojustus ei ole piisav või polnud soojustus korralikult paigaldatud. Õnneks saab seda kõike parandada!\nAastatega on lamekatuste soojustusmaterjalide kihid muutunud paksemaks, et tagada väiksemad soojakaod ning säästa korteriomanike soojusenergiale kuluv raha.\nEestis on üle 24 000 kolme või enama korteriga elamut, mille keskmine energiakulu 1 ruutmeetri kohta aastas on 250 kWh. Eesmärk oleks aga jõuda tasemeni 150 kWh 1 ruutmeetri kohta aastas.\nEsiplaanil korralikult renoveeritud kortermaja.


Ülevaade tõhusatest salendavatest massageritest - Rasva poletamine massageri ulevaade\nPanin end fitnessi kirja. Vaatame neid. Siiski on alati ohutu osta masinat usaldusväärselt kaubamärgilt, mis pakub korralikke ja esmaklassilisi funktsioone. Isegi kerge rõhk põhjustab tugevat valu.\nKuidas säilitada kaalulangus pärast kavitatsioonravi Joo iga päev vähemalt 8 klaasi või liitrit vett. Vältige alkoholi, kohvi ja teed suhkru ja piimaga, gaseeritud jooke, pakendatud toitu ja töödeldud toitu. Jää tervislikule madala süsivesikusisaldusega dieedile. Keha tervise hoidmiseks harjutage vahelduvat paastu.\nEksperdid soovitavad tselluliidi ravimitega mitte ravida.\nRF kujundamisel funktsioon: Võimas RF funktsiooni võib muuta naha dermis kiht toota kõrge kuumuse mõju, ja suurendada rasva põletamine.\nOmadused: 1. Kas mitte iga naine tahab saada täiuslik ja võita iseloomu, kaalu ja tselluliidi? Õnneks suitsutatud ja rasva vahel või kasutades massager.\nÕnneks ja rasva. Füüsiliselt vahel või kasutades massager. Te saate Massager Nozomi kaalus inassistance; taha kaotada kaalu kaotada rasva ja lihaste; Millist dieeti järgida tselluliidi.\nPuu happed neis sisalduv kiiresti küllastada keha ja aitab põletada rasva tselluliidivastane massager kindad ja õlid ja anti-tselluliidi. On soovitatav, et kasutades ei ületa 3 korda nädalas. See toode ei ole veekindel, keelatud kasutada, kui vann või aurusaun, ja ärge puhastage veega, kasutage pehmet lappi või niisked salvrätikud puhastamiseks.\nNaha reljeefsust eristavad tihedad sõlmed ja süvendid. Isegi kerge rõhk põhjustab tugevat valu.\nSelles etapis on kodu- ja salongiteraapia jõuetu. On vaja pöörduda arsti poole ja ravida vastavalt juhistele. Tselluliidi neljanda etapi teraapia viiakse läbi antikoagulantide, diureetikumide, antibakteriaalsete ainetega.\nKas ma saan tselluliidiga konserveeritud kõht massaaž kaalu kaotada köiega?\nAntikoagulandid reguleerivad vere hüübimist. Hirudoteraapial leevid on sama efekt. Kõik eksperdid ei pea selliste ravimite kasutamist tselluliidi vastu võitlemiseks tõhusaks. Kuid antikoagulantide võtmisega seotud riskid on alati olemas.\nNeid ravimeid tuleb võtta vere hüübimistaseme kontrolli all. Antikoagulante seostatakse tavaliselt tromboosi või tromboflebiidi raviga. Diureetikumid diureetikumid soodustavad akumuleeritud vedeliku kiiret elimineerimist.\nRasva ja tselluliidi massager\nMillist tüüpi anti-tselluliidi vaimassaaži valida; Kuidas saada Need ühendid aktiveerivad protsessi rasva lõikamise ja endine tagastatakse toon longus.\nKuid kontrollimatu diureetikumide kasutamine võib põhjustada soovimatuid tüsistusi. Sekundaarse infektsiooni tekkimisel on ette nähtud antibiootikumravi. Grampositiivsete bakterite põhjustatud rasvkoe raskeid kahjustusi ei saa ilma antibiootikumravi kasutamata alistada. Arvustused Katerina, aastane, Tver: Kuulsin tselluliidi spetsiaalsetest pillidest juba ammu. Aga ma ei saanud lihtsalt katki minna ja osta. Ta eelistas näokosmeetikat.\nKuid pärast õe Valentina visiiti muutusid minu prioriteedid. Valya sünnitas tütre vähem kui kolm kuud tagasi ja ta nägi parem välja kui enne sünnitust. Ta soovitas mulle "Lipolabi".\nLisaks pillidele soovitas Valjuša juua rohkem vett. Nad mitte ainult ei paranda kontuurid, vaid mõjutavad isegi siseorganeid ja nende süsteeme.\nNärvisüsteemis toimub lõõgastus, hingamisteedes — hinge süvendamine, eritusel — kahjulike ainete suurenenud eritumine. Lisaks kehakaalu kaotamisele võite märkida üldist heaolu ja meeleolu paranemist. Kehamassaažid aitavad teil kaotada kaalu, nagu need, mis on mõeldud näole, kõhule, puusadele või muule konkreetsele piirkonnale.\nTreeningmasinad-masseerijad kehakaalu langetamiseks.


Metsarahva memuaarid: Venemaa, 4. osa\nVenemaa, 4. osa\nIkka jätkuvalt 12. august. Mu nutikas telefon näitab, et tegin täna reisi rekordi - 18355 sammu. Seega liigume edasi, kõik sammud pole mul veel ette loetud! :)\nPärast lõunat võtsime nõuks külastada üht olulist vaatamisväärsust Suzdalis. See on puitarhitektuuri ehk meie mõistes vabaõhumuuseum, mida hakati looma 1960ndatel aastatel endise hävinud kloostri maadele Kamenka jõe kaldal. Siia toodi eri paikadest kokku säilinud hooned, mis polnud tulekahjudes hävinud või rasketel aegadel küttepuudeks kasutatud - kirikud, talumajad, veskid, kaevud...\nKirik, kus me sees käisime, peaks siis, kui ma ei eksi, eesti keeles kõlama Issandamuutmise kirik. Originaalis Преображенская церковь, mis on ehitatud 1756. aastal ja toodud Vladimiri oblasti Kozljatevo külast. Leidsin ka huvitavaid fakte, et tehtud on kirik männipuidust ja selle ehitamisel pole kasutatud ei naelu ega midagi muud peale kirve. 1996. aastal ehitati Saksamaale Gifhorni linna Püha Nikolai kirik, mis on Suzdali kiriku täpne koopia.\nRikka talupoja maja oli huvitava kaunistusega.\nMuuseum annab ülevaate mitte ainult maaelu arhitektuurist, vaid ka vene talupoegade eluviisist. Voodi oli kõrge, et sinna alla ökonoomselt saaks asju mahutada. Lapsed aga magasid lae all rivis nagu silgud pütis. Tol ajal vist ülekaaluga probleeme ei olnud! :)\nMuuseumis korraldatakse erinevaid üritusi, käsitöölaatasid ja juuli teises pooles traditsioonilist kurgipidu, mis toimub juba alates 2000. aastast. Sellepärast siis me laadal nägimegi igal teisel müüjal kurgimoosi, sealkandis on see täiesti tavaline.\nMeie aga pöördume tagasi kesklinna, et veel viimast võtta - ikka kangaid osta nõrkemiseni. Hinnad algasid puuvillasel (sitsil) kusagil 120 rublast, keskmiselt 200-250 rubla meeter. Kuna mina olen väga kehv ostleja, siis piirdusin viie sitskanga ja ühe laudlinariidega. No lihtsalt ilma oleks imelik olnud tagasi tulla.\nTänane päev lõppes tutvumisõhtuga hotellis. Viimane aeg oli reisikaaslasi lähemalt tundma õppida ja teada saada, mille huvitavaga keegi tegeleb.\nElamusterohked päevad Suzdalis said otsa ja 13. augustil hakkas meie buss taas liikuma Moskva suunas. Moskva äärelinnas tegime paaritunnise peatuse Štšelkovo (Щелково) kaubanduskeskuses ja vurasime siis natuke edasi, ligikaudu 70 km kodu poole Istrasse.\nIstra külalistemaja Гостевая изба на Истре on tõeliselt armas ja hubane koht, kus on tunda ehtsat Vene hõngu.\nIstras me veetsimegi vaid öö ja 14. augusti hommikul algas tee kodu poole. Keskööks olime kodus.\nMida siis veel kokkuvõtvalt öelda? Kõik söögikraami, mis mul kaasas oli, tõin valdavalt koju tagasi, sest süüa sai hotellides, tanklates ja kohapealsetes söögikohtades päris soodsalt ja kõik oli väga maitsev. Hommikusöögipuder oli küll minu maitsele liiga magus ja liiga vedel, aga sai see kah söödud. Puudust tundsin vaid ehtsast samovaris keedetud teest. Istra hotelli kodulehel on see küll välja reklaamitud, aga meile pakuti täitsa tavalist pakiteed. Samovar oli olemas küll. Kuna ilmad olid palavad, kulus vett, vett ja veelkord vett! Ahjaa, kui keegi soovib reisile keedupulka kaasa võtta, siis see peaks olema europistikuga. Veneaegsega pole Venemaal midagi peale hakata, vähemalt hotellides. Seal on ikka kõik täitsa euro värk.\nTeed olid head, teeäärsed kõik kenasti niidetud, eurokraave pole. Ilmaga meil vedas, vihm ei julgenud üle piiri tulla. Alles Luhamaa piiripunktis saime mõne tiba vihma. Eestis oli paar päeva juba sadanud.\nLõpetuseks veel üks video koduteest, kus näha Venemaa teeäärset loodust ja natuke möödavilksatavat Zubtsovi linna.\nP.S. Kahjuks pidin esialgse video taustamuusika autorikaitse tõttu maha võtma. Loodetavasti sobib meeleoluga ka uus lugu! :)\nAitäh headele reisikaaslastele, grupijuht Sirjele, toredale giidile Tanjale, bussijuhtidele Reinule ja Meelisele! Järgmiste reisideni!\nPILDIALBUM on täies mahus avatud!\nSiin oli Malle at 01:48\nLabels: reisimine, Suzdal, Venemaa\nIlme Aim 26. aug 2018 11:37:00\nNii tore lugemine. Reis oli ka mõnus. Vaatasin ka videot ja selline rahulik tunne tekkis. See muusika oli nii ilus,et kindlasti kuulan veel kui mahti saan. Imelik, mõni asi on mul kindlasti nägemata, mida Sinu piltidel näen.Aitäh Malle,hea et Sa nii kaunid pildid tegid ja meile näitasid!\nUnknown 26. aug 2018 12:18:00\nHaruldaselt tore reportaaz kogu reisist! Suur tänu,Malle!\nevegr 26. aug 2018 23:51:00\nVäga hea reisipäevik, nagu ise oleks kohal olnud ja seda kõike oma silmaga näinud!\nMalle 27. aug 2018 01:09:00\nVenemaa, 3. osa\nVenemaa, 2. osa\nVenemaa, 1. osa\naed (39) blogi (1) botaanikaaed (2) folk (2) fotondus (1) Haapsalu (1) hansapäevad (2) Hatsu (2) Himmaste (2) indiaanlased (1) jalgratas (4) jõulud (1) kassid (3) kevad (34) kino (2) kirikud (10) koolimaja (2) kuu (2) liblikad (20) liivaliin (2) lilled (76) linnud (35) loodus (85) loomaaed (3) loomad (9) lumi (11) Läti (1) Lydia Koidula (2) maanteemuuseum (1) mesilased (2) Mooste (9) Moskva (1) Muhumaa (1) mänguasjamuuseum (1) Narva (1) Piirissaar (1) pilved (1) postijaam (1) Põltsamaa (1) Põlva (45) Põlva Käsitööklubi (1) Põlvamaa (9) päikesetõus (1) pääsukesed (3) Rakvere (1) Rannap (1) raudtee (6) reisimine (19) Riia (2) Rosma (3) Saaremaa (1) seened (10) seto (2) surnuaed (2) Suzdal (3) suurvesi (2) suvi (47) sügis (27) Šveits (1) taevas (3) taevaskoda (4) Tallinn (6) talv (13) tartu (8) toalilled (3) toomemägi (2) udu (4) vabadussammas (1) Varbuse (1) Venemaa (4) video (2) Viljandi (11) Viljandimaa (2) Võrtsjärv (3) Võru (3) Võrumaa (2) Wiiralt (1)


Maroon 5 vokalist Adam Levine kuulutas tänavuse elu seksikaimaks meheksInimesed ajakiri. Selle teatega liitub ta sellise fantastiliselt kandilise lõhega seltskonnaga nagu Brad Pitt ja George Clooney.\nMillised omadused muudavad ühe mehe seksikaks ja teise lihtsalt keskmiseks? Pange erinevus näosümmeetria alla, mida Levine, Clooney ja Pitt jagavad. Uuringud näitavad, et mida ühtlasemad on inimese omadused, seda universaalsemalt neid peetakse.\nKuid kui te olete nagu mina ja teil pole selliste tähistatavate iluduste nagu Angelina Jolie või Elizabeth Hurley sümmeetrilisi tunnuseid, siis ärge muretsege. Kuigi te ei pruugi seda teha Inimesed ajakiri katab peagi mis tahes aja, on üks trikk, mis aitab teil fotodel haiseva ilme maha tõmmata.\nSeda käepigistust nimetatakse ninaks, teatatakse Daily Mail, ja see on viis vaadata kaamerasse nii, et projitseerite enesekindlust ja salapära, mitte segadust ja / või hirmu, mis on minu eelistatud pilk.\nKuidas sa ropendad? "Kitsendage õpilase ja alumise silmalau vahelist kaugust," ütleb nõme leiutaja, NYC fotograaf Peter Hurley.\nPõhimõtteliselt pingutate oma silmi pehmelt, pigistades alumist kaant ja lastes ülemisel kaanel lõdvestuda. Mõelge sellele, et keskendute tahtlikult pigem sooviobjektile, mitte kui „ouch, päike on minu silmis” selline kisa.\nFotograaf vannub seda näpunäidet mööda ja on isegi jõudnud nii kaugele, et pakub lühikest näpunäidet inimestele, kes soovivad seda kõigi nende pühadepidude jaoks täiustada.\nFotograafi sõnul on käblik tõhus tehnika, mis aitab inimestel vältida seda, et tema silme all olevad laiade silmadega “hirved esituledes” näeksid fotod, mis tema sõnul tekitavad hirmu või ärevust. Seevastu liigne pingutamine võib muuta teid naeruväärseks.\nProovige seda ja andke meile tulemustest teada. Tahame sellest kuulda allolevas kommentaaride jaotises.


Lavastaja loomingu materjal on ka näitleja looming — Sirp\nPiia Ruber Lembit Peterson: „Oluline on, et inimesed teeksid seda, mis on neile tähtis” Tallinnas Püha Katariina kirikus esietendub täna Theatrumi „Onu Vanja”. Anton Tšehhovi näidendi on lavastanud Lembit Peterson, stsenograaf on Vladimir Anšon. On suvi, kuumus matab hinge. Ühes maamõisas on koos inimesed, kes igatsevad ja ootavad leevendust. Midagi on väga vaja – äikest, sadu ... –, mis viiks kaasa rõhuva tunde, teadmise raisatud elust. „Töö üksi ei päästa norutamisest ja lootusetuse tundest,” on öelnud lavastaja Peterson. „See peab olema hingestatud kõrgema mõtte teadvustamisest. Selle mõtte leidmise igatsus on iga inimese südamesse pandud ja esineb seal kas selgemalt või ähmasemalt. Õnneigatsuse probleemi näeb Tšehhov juba alguses väärana, sest sellega paratamatult kaasnev õnne saavutamatuse tajumine viib jõuetusse, norgu, enese ja teiste hävitamisse. Õnnepüüdluste saavutamatus ei vii hävitavasse meeleheitesse, kui selle asemele astuvad vaimsed väärtused, kannatlikkus ja usk.” Osa teatritegijaid pole nõus seletusi jagama, väites, et nende looming räägib enda eest ise ning igasugused avalikud sõnavõtud vaid lahjendavad seda. Ent on vastupidiseidki näiteid: kas või teater NO99, kus hiljuti korraldati Rasmus Kaljujärve monoetenduse järel huvilistele seletuste õhtu. Kuidas teile tundub, kas lavastajatele aeg-ajalt langev seletamissundus pigem kompromiteerib kunsti või tuleb selles näha väärt võimalust aruteluks? See on kaksipidine. Ühest küljest on see valgustuslik tegevus: kui teen lavastuse valmis ning seda on tarvis seletada, sest kõigest ei saadud aru, siis on ju hästi, kui inimesed pärast ütlevad, et selge, see tähendas siis seda. Ent päris lõpuni ei ole võimalik ühtegi lavastust lahti seletada. Muidugi võin rääkida, millised ideed olid lähtepunktiks ja mida tahtsin saavutada, alati jääb aga kõhe tunne, et vaataja ütleb siis: kena küll, aga seda kõike ma laval kahjuks ei näinud. Siin on küsimus, mõistagi, ka selles, kas lavastaja ei osanud seda väljendada või vaataja ei osanud näha.\nMulle meeldib kõige rohkem selline asjade käik, kui inimene, kes saali tuleb, vaatab ja saab ise kõigest aru ning talle ei ole vaja midagi eriti seletada. See, kui sõnum, mis mul õnnestub koos näitlejate, kunstniku ja helikujundajaga vahendada, jõuab loodud atmosfääri, tegevuse, mõtete kaudu otse kohale. Muidu võiksin oma sõnumi ju lihtsalt kirjasõna vahendusel edastada. Üritan teha lavastuse sedavõrd lihtsa – küll mitte lihtsustatu –, et seletusi poleks palju vaja.\nTeinekord on siiski vaja luua laiem kontekst, mingeid teemasid avardada, et vaatajatel oleks parem lavastust vastu võtta. Võimalik, et nendest seletustest tekib koguni diskussioon. Ma ei ütle, et lavastajal pole üldse vaja rääkida, ning see pole ka ebameeldiv kohustus, sest kui oled mingi protsessi keskel, siis tahad sellest ju ikka rääkida.\nKui tähtsal kohal asetseb teie kujuteldaval näitekirjanike raamaturiiulil Tšehhov?\nTšehhov on mulle väga oluline, ta on saatnud mind kogu minu teadliku teatritee. Nooremas põlves tundus ta looming ehk isegi natuke igav, ei oskagi täpselt öelda, millal see mulle hästi elavaks muutus. Tema huumori ja traagikani, piinavate probleemide ja otsinguteni jõudmine ei ole sugugi lihtne. Teatrikooli ajal olid võtmeisikuiks, kes aitasid mul Tšehhovit paremini mõista ja talle lähemale jõuda, Ants Eskola ja Maria Knebel. Draamateatri „Ivanovit”, mille Knebel 1971. aastal seal lavastas ja kus Eskola mängis nimiosa, käisin vaatamas viis-kuus korda, see oli teatrikooli päevil minu lemmiklavastus. Tähtis mõjutaja oli ka Reet Neimar, kes noore pedagoogina oli äsja tulnud Leningradist – meie VII lend oli esimene, kellele ta hakkas loenguid andma – ning kelle kaudu jõudsid Moskva Kunstiteater, Anton ja Mihhail Tšehhov kuidagi väga värskelt ja elavalt meieni, innustasid meid oma elava maiguga.\nVõimalik, et mingi uue vaatenurga Tšehhovile on mulle andnud ka kokkupuude Becketti ja Maeterlincki loominguga. Maeterlinck oli ju Tšehhovi üks lemmikautoreid: ta ütles, et kui tal oleks väike teater, lavastaks ta seal ainult Maeterlincki lühinäidendeid.\nTheatrumis oleme 18 tegevusaasta jooksul teinud viis Tšehhonte-Tšehhovi ainetel lavastust. Katkendeid Tšehhovi näidenditest ja tema novelle olen lavastanud ka mitmes teatrikoolis. Tšehhovi maailm on kuidagi märkamatult mulle hästi lähedale jõudnud, oleme olnud tema teoste kaudu Tšehhoviga otsekui pidevalt elavas suhtluses. Olen lugenud ka Tšehhovi biograafiaid: tema isiksus, see, kes ta oli inimesena, on imetlusväärne ja äratab sügavat lugupidamist. Tema elukäik annab tunnistust väga põhjalikust ja tõsisest jumalaotsingust, sisemise veendumuse toest.\nMilles peitub Tšehhovi loomingu igavikulisus?\nKui uurida, kuidas keegi määratleb tema puhul pealisülesannet, siis Stanislavskil kõlab see klassikaliselt nii: Tšehhovi pealisülesandeks on igatsus parema elu järele. Mulle paistab see pealisülesanne natuke teistmoodi, ja kui ma selle avastasin, hakkasin asjadest teisiti aru saama. Mulle tundub, et see on hoopis igatsus armastuse järele, mis on Tšehhovi tarkadel tegelastel kõigil olemas. Veelgi enam, see ei ole lihtsalt igatsus armastuse, vaid igatsus tõelise armastuse järele. Armastus peab olema tõeproov. Seetõttu on tema dramaturgias – nagu ka Calderónil või Shakespeare’il – olulisel kohal tõelisus ja näivus. Mis on näiv tõelisuses, mis on näiv armastuses, mis on seal ehtsat ja kas see on olemas? Kas see on leitav, ja kui on, siis kust kohast. Tema tegelaste otsingud ongi kuidagi ristpistes sellised: nad satuvad nii sisemiste põhjuste kui ka väliste olude tõttu tahet allutavatesse situatsioonidesse, millest nad ei suuda oma tahtega päris hästi läbi tulla, ent igatsus seejuures ei kustu. Klassikaline olukord nagu „Kajakas”: kõik armastavad seda, kes teda ei armasta, ent armastus siiski ei lakka. Tšehhov on hästi subtiilne inimeste hinge ja vaimu taotluste eristamises. Kõik see väljendub tal esemelise maailma kaudu, füüsilise kujundliku tegevuse kaudu, mida tema tegelased sooritavad. Struktuuriliselt on see kõik väga täpselt ja peenelt sinna sisse kirjutatud.\nÜks meenutus Theatrumi ja Eesti humanitaarinstituudi algusaastatest. Tegime teemal „Voorused ja pahed” improvisatsioonilisi etüüde ning üritasime anda ka kunsti ja kirjanduse kaudu sellele laiemat vaatenurka. Palusin, et üliõpilased tooksid teemakohaseid materjale, ja kummalisel kombel võtsid paljud kaasa just Tšehhovi tekste. Küllaltki ootamatu, ent tõepoolest, Tšehhovi loomingus on sügavusi, mida ei panegi esmapilgul tähele, otsinguid, mis on sama kirglikud kui Tolstoil või Dostojevskil, ent peidetumad.\nKas olete oma pikal teatriteel, olgu Eestis või välismaal, näinud teiste tehtud „Onu Vanja” lavastusi? On mõni neist millegi poolest iseäranis mällu sööbinud?\nOlen näinud vaid üht, Katri Aaslav-Tepandi „Onu Vanjat” aastast 1996 Eesti Draamateatris. Õhustikult see lavastus mulle väga meeldis. Aleksander Eelmaa, kes mängib meie lavastuses Serebrjakovi, mängis sama rolli ka tookordses lavastuses, kuid kindlasti tuleb see täiesti uus versioon sellest rollist.\nErinevalt näiteks Dostojevskist ei tundu Tšehhov vähemalt pealiskaudsel pilgul kuigi religioosne. Miks otsustasite lavastada „Onu Vanja” just Püha Katariina kirikus?\nVladimir Anšon, kelle kutsusin selle lavastuse kunstnikuks, loob Tšehhovi kirjapandust natuke teistsuguse esemelise maailma, mis on sõltuvuses ja vastavuses paigaga, kus me seda lavastust mängime. Kuuldavasti tekkis kunstnikul paralleel Tarkovski „Nostalgiaga”, kus vanasse katoliku kirikusse oli ehitatud vene küla.\nMinul sellist seost alguses polnud, oli hoopis teistsugune lähtepunkt, miks otsustasin teha selle lavastuse Püha Katariina kirikus. Mõistan täiesti riski, mille see endaga kaasa toob, aga seejuures pakub ka põneva võimaluse. Tahan proovida, kas atmosfäär, mida kirik sakraalse hoonena endas kätkeb, toob esile ja võimendab Tšehhovi tegelastes üht tasandit, mis on neis varjatud kujul olemas. Seda tasandit võib nimetada koguni religioosseks. Kui öelda, et Tšehhovi tegelastes ja ka Tšehhovis endas, kui ta peegeldub oma tegelastest, toimub pidev tõe ja armastuse otsing, siis kõlab see võib-olla abstraktselt, filosoofiliselt, kuid tegelikult on selle taga ikkagi Jumal. See ongi mulle keskne.\nVähetähtis pole seegi, et tegevus toimub lagunenud, mõnes mõttes mahajäetud kirikuhoones. See on otsekui võrdpilt neist tegelastest, kes on nagu lagunevad templid. Võib-olla on need seosed ja paralleelid liiga julged, aga ma ei usu, et vägivaldsed. Serebrjakov ütleb ju „Onu Vanjas”, et nad on tulnud ära kära ja kuulsuse keskelt ning sattunud siia hauakambrisse. See võrdpilt mahajäetud kirikuhoone ja hauakambri vahel tekitab ehk seoseid, mida tavalisel teatrilaval nii tugevalt ei tekiks. See mängupaik võimaldab võimendada vaatenurka.\nKuidas valitakse Theatrumis lavastamiseks tekste? On see tegevus teie trupile loomuomaselt kuidagi kollektiivsem kui suurtes repertuaariteatrites?\nTheatrumi algusaegadest on meil olnud ühislugemise traditsioon: see on nagu kinnine „esimene lugemine”, kuhu oleme toonud meile olulisena tunduvaid näidendeid-tekste. Nii neid ühiselt ette lugedes on kohe selge, kas tekst hakkab inimestele kõlama või ei hakka, kas tekib innustus ühe või teise tekstiga töötamiseks või mitte. Alguses on intuitiivne tunnetus ja sellele järgneb mõningane analüüs.\nAastatega on neid tekste kogunenud, asjad küpsevad, ja siis ühel hetkel saab selgeks, et nüüd on selle teksti aeg käes, tunned, et enam ei saa seda tegemata jätta. Theatrumi trupi Tšehhovi-igatsus on olnud püsiv, tema loominguga on tahetud tegeleda. Lihtsalt ei ole olnud võimalust Tšehhovi täispikka näidendit lavale tuua: see on nõudnud kas suuremat koosseisu või on mõni teine teater võtnud sama näidendi parajasti lavastada. „Onu Vanja” on sisult, potentsiaalilt ja huvitavuselt Tšehhovi üks paremaid näidendeid, mis on jäänud teenimatult suuremate varju.\nKas Theatrumi tööprotsessis on suuremate teatritega võrreldes olulisi erinevusi?\nKogu aeg on olnud, alles nüüd, „Onu Vanjat” lavastades, oleme olukorras, mis meenutab ehk rohkem tavapärast teatritegevust. Selleks, et teatrina üldse püsima jääda, oleme teatrisisesed funktsioonid trupiliikmete vahel ära jaotanud: lisaks näitlemisele on inimesel administraatori või koristaja või lavameistri või valgustaja kohustused. Muidugi tekitab see olukord ka halbu pingeid, sest inimest, kellel tuleb üks või teine asi paremini välja, pannakse seda pidevalt tegema ning näitlejatööks jääb tal vähem aega. Ent siin on ka pedagoogilised kaalutlused: kui inimesed on ehitanud oma kätega lava, millel nad pärast etenduse annavad, või annavad sellel laval etenduse nende kolleegid, kes teinekord jälle neile lava ehitavad, siis toimib vastastikku austus ja üksteise hoidmine.\n„Onu Vanja” puhul saime kultuurkapitalilt selleks esmakordselt raha ja palusime meile appi Tallinna Linnateatri lavabrigaadi. Suurt lavastust tehes on see hädavajalik, aga ka see senine ühistegemise kogemus jääb meisse alles.\nMida te peate lavastamisprotsessis näitleja ja lavastaja töises suhtes tähtsaks?\nPüüan teha niimoodi – kas see mul ka õnnestub, on iseasi –, et lavastaja loomingu materjaliks on näitleja looming. Lavastajana pean andma talle nii palju, et ta oleks ise võimeline jõudma loomeprotsessini. See nõuab võib-olla rohkemgi aega ja kannatlikkust, pealegi olen kärsitu ja kipun ette näitama, aga olen võtnud selle vähemalt eesmärgiks. Stsenograaf annab pilli, millel mängida, näitlejad mängivad sellel pillil ning lavastaja on siis nagu dirigent. Iga näitleja peab valdama oma instrumenti, kui ta seda aga ei valda, peab lavastaja olema natuke ka pedagoog ja teda aitama. Üldjoontes püüan siis sinnapoole, et minu kui lavastaja loomingu materjaliks ei ole mitte näitleja oma hinge ja füüsisega, vaid tema looming. Mõistagi ei ole lavastaja loomingu materjaliks mitte ainult näitleja, vaid ka stsenograafi, helilooja ja kogu loomingulise kollektiivi looming.\nKuhu tahab Theatrum edasi liikuda, millised sihid on seatud?\nTalvel oli meil kogu trupiga arenguteemaline ajurünnak. Teater-koolina tahame edasi minna. Truppi peab tehniliste töötajate osas tingimata suurendama. Rõõmustav on see, et praeguseks on Theatrumis neli noort lavastajat: Maria ja Marius Peterson ning Andri Luup ja Ott Aardam. Edasiminekuks on potentsiaali küll, mul on hea meel, et elujõuline jätk on olemas.\nMis puudutab Theatrumi ruume, siis tuleval aastal muutuvad siin omandisuhted ning on ebaselge, kas meil õnnestub siia edasi jääda ja kas saame edasi toimetada selles kvartalis, kuhu see trupp on tegelikult loodud ja mille vaimsusega meie tegevus on seotud. Ruumide areng ei ole tulnud kaasa meie trupi sisemise arenguga, aga loodame, et viilkatuse alla siiski ehitatakse kunagi valmis 250kohaga saal, nagu see oli algselt plaanis.\nKas Eesti teatris on praegu esil mõni suundumus või nähtus, mis teid murelikuks teeb?\nVõib-olla häirib mind mõnetine väsimus postmodernistlikest klišeedest, kus ainult rõhutatakse seda, et kõik on suhteline. Tüütuks läheb, seda enam, et eeskujud on nii läbinähtavad. Häirivalt mõjub ka raha lõhn ning poliitiline flirt teatris. Tüütavad mitmesugused paroodiad: saan aru, et ühiskonnas on kitsaskohad, mida on vaja näidata, aga kas teatriga saab seda parandada. Selleks, et midagi puhtaks pesta, on vaja väga palju puhast vett, musta veega pesu puhtaks ei pese. Paroodiaõhtud toovad kindlasti saali täis, aga mida elavad läbi need näitlejad, kes peavad seda tegema? Kas pole siis ohtu, et see väljanaerja ja parodeerija leiab ennast ühel hetkel samast positsioonist, nagu see, keda ta välja naerab.\nPalju on aga ka rõõmustavat. On inimesi, kes püüavad ausalt olla silmitsi selle tegelikkusega ja kirjutavad oma dramaturgiat, on julgust ja katsetamisjõudu. Oluline on, et inimesed teeksid seda, mis on neile tähtis. Kui inimesed üritavad siiralt minna oma teed, siis mõjub see alati sümpaatselt, sõltumata sellest, kas meie esteetilised, vaimsed, maailmavaatelised või poliitilised eelistused kuuluvad samasse ritta või mitte.


Ilunipid, mida sa kunagi järgima ei peaks! - Iluguru\n1. Joonista huultele piirjooned tumedama tooniga kui on su huulepulk\nVäga tume huuli ümbritsev joon jätab vanamoelise ja ebaprofessionaalse mulje. Huulepliiatsi toon peaks siiski olema huulepulgaga ühte tooni, et huuled näeksid loomulikud ja kaunid välja.\n2. Raseeri kulmud ära ja lase värvida peale uued\nSelle nipiga ei jää tulemus loomulik ja tuleb pidevalt raseerida, et uued karvad peale ei kasvaks.\n3. Soojenda oma ripsmekoolutajat fööniga\nSee on ohtlik, sest ripsmeid koolutades kuuma koolutajaga võib koolutaja minna vastu silma ja tekitada kahjustusi. Nii nagu fööni kuum õhk kahjustab juuksed, kahjustab ka tuline koolutaja ripsmeid.\n4. Unusta niisutavad kreemid, kui sul on rasune nahk\nSee on üks suurimaid müüte, et rasvase näonahaga inimesed ei tohiks kasutada rasvaseid või niisutavaid kreeme. Kui Sa nahka üldse ei niisuta, siis hakkavad rasunäärmed tootma just üleliia rasu, et nahk oleks niisutatud. Regulaarne niisutamine just aitab hoida rasu tootmise kontrolli all.


Kuulus rõivatootja, kelle jalatsid või riided ka sul tõenäoliselt kapis on, tegi loomade suhtes kiiduväärt sammu - Lemmikloom\nKuulus rõivatootja, kelle jalatsid või riided ka sul tõenäoliselt kapis on, tegi loomade suhtes kiiduväärt sammu\nPrantsusmaa rõiva- ja aksessuaaride tootja Lacoste liitus täna rahvusvahelise karusnahavaba programmiga Fur Free Retailer, mida Eestis haldab MTÜ Loomus.\nLacoste liitus Fur Free Retaileriga eelmisel nädalal avalikustatud Prantsusmaa karusloomafarmide salavideote tõttu, et näidata oma toetust karusnahavabale maailmale. Lacoste kinnitab: "Lacoste loobus karusnahast juba ammu. Siiski tunneme, et on oluline lisada oma nimi karusnahavabade ettevõtete nimekirja, et toetada karusloomafarmide keelustamist üle maailma," vahendab MTÜ Loomus oma pressiteates.\nFur Free Retaileri nimelises rahvusvahelises programmis osalevad disainerid, moemajad, rõivaketid ja kauplused ei tooda ega müü ehtsast karusnahast tooteid. Eestist on liitunud 24 ettevõtet, kes on ühinenud selliste tuntud tippbrändide ja kauplusekettidega nagu Gucci, Armani, Hugo Boss, Tommy Hilfiger, Calvin Klein, Stella McCartney, Esprit, Lindex, Etnies, O’Neill ja teised.\nFur Free Retaileril on avatud ka eestikeelne koduleht.\nFur Free Retailer on maailma juhtiv karusnahavabasid ettevõtteid ja eetilise kauba tarbijaid ühendav programm, mille eesmärgiks on julgustada ettevõtteid karusnahast loobuma ja edendada seeläbi eetilist tarbimist.\nEnam kui 20 riigis toimiva Fur Free Retailer programmi kutsus ellu rahvusvaheline Fur Free Alliance koalitsioon, kuhu kuulub enam kui 40 juhtivat looma- ja keskkonnakaitse organisatsiooni üle maailma. Fur Free Retailer programm on tunnustatud ISO 26000:2010 sotsiaalse vastutuse juhisega näitena valdkondlikust algatusest.\nVõimas tulemus: miljon EL-i kodanikku teevad farmiloomadele ajalugu


Kas hertsoginna Meghan ootab teist last?! | Elu\nToimetas Triin Tael, 14. aprill 2020 14:20\nSussexi hertsog ja hertsoginna 7. märtsil Londonis.Foto: George Rogers/SIPA/Scanpix\nKõmumeedias koguvad hoogu kuuldused, et prints Harry ja tema abikaasa Meghan saavad peatselt teise lapse. Kuningliku paari esikpoeg Archie tähistab mai algul esimest sünnipäeva.\nKuuldused Meghani uuest rasedusest said õigupoolest alguse juba eelmise aasta lõpus. Märtsi algul Londonis polnud hertsoginna pihta vaadates võimalik midagi kahtlustada. Nüüd, kus Sussexi hertsogipaar on rajanud uue kodu Los Angelese superturvatud elurajooni, on kõlakad aga uue hoo sisse saanud.\nMeghan saab järgmise aasta augustis juba 40aastaseks, nii et väga kaua ei maksaks tal beebiplaane edasi lükata. Ajakirja She Knows teatel oleks praegu Meghani lapseootuseks ideaalne aeg: nii Meghan kui ka Harry kurtsid mullu, kui raske oli hertsoginnal raseduse ajal Briti kõmupressi tihtipeale julmi ja hoolimatuid artikleid taluda. Nüüd, Los Angeleses, on Sussexitel võimalus rahulikult oma elu elada. Kuna Meghanil ei ole enam kuningakoja töökohustusi, on tal võimalik rasedusest teada andmisega viivitada - eriti kui koroonapandeemia tõttu tuleb kõigil madalat profiili hoida.\nUs Weekly allikas väitis mullu novembris, et Harry ja Meghan loodavad 2020. aastal kindlasti beebiootele jääda. "Pere on neile esmatähtis." Ajakirja New allikas aga kinnitas, et Meghan soovib teist last saada just nimelt Los Angeleses, kus elab tema ema Doria. Inglismaal tundnud ta end rasedusaegse tugivõrgustikuta hapralt, L. A. on aga tema endine kodulinn, kus lisaks emale elavad mitmed ta sõbrad.\nMullusest Harry intervjuust loomakaitsja Jane Goodalliga jäi mulje, et prints soovib veel lapsi. Harry rääkis, et on eluaeg loodust armastanud. "Aga olen alati, ka enne lapse saamist ja lastest unistades, püüdnud hea seista selle eest ..." Seepeale sekkus dr Goodall: "Mitte liiga paljudest lastest!" Harry reaktsioon oli: "Maksimaalselt kaks!"


Indiaanlased mängisid Jõhvi tänaval vilepilli Põhjarannik - Estonian World Review\nIndiaanlased mängisid Jõhvi tänaval vilepilli Põhjarannik\nKuumad uudised 26 Oct 2006 EWR\nJõhvi kaubakeskuse juures võtsid eile platsi indiaanlastest tänavamuusikud, kes laulsid ja mängisid erisuguseid vilepille.\nPaaniflöödi helid meelitasid linnarahvast ligi astuma, et kaeda kirevates pontšodes ja sitikmustade juustega pillimehi lähemalt. Tänavale maha pandud korvikesse poetati mahemuusika lugude eest ka rahanatukest. "Nii ilus," õhkasid naised "Kondori lennu" ja "Titanicust" tuntud loo "My heart will go on" saatel.\nMeeste endi sõnul on nad pärit Boliivia pealinnast La Pazist, elavad nad aga Poolas, kust kahe nädala eest asutati endid kuu aega kestvale turneele. Ida-Virumaal näeb neid esinemas veel Narvas.


LISATUD FOTO! MIKS LAURI PEDAJA Pariisi hotellis öösel magada ei saanud? | Buduaar\nLISATUD FOTO! MIKS LAURI PEDAJA Pariisi hotellis öösel magada ei saanud?\n2016. aasta 14. juuni 09:20\nJuuksuriametit pidav Lauri Pedaja, kes teeb kaasa ka kodumaises teleseriaalis “Köök”, viibib hetkel Prantsusmaal jalgpalli EMil ning nagu arvata oli, siis on sealne melu piisavalt võimas, et magamine kõige paremini just välja ei tule. Lauri postitas oma Instagrami kontole foto oma esimesest hommikust peale unetut ööd Pariisis.\n“Tere hommikust. Minu esimene magamata öö Pariisis. Tekib küsimus, miks? Kas Lauri laaberdas linnas, pidutses ja pummeldas? Vastus on lihtne… EI!!!\nLinna saabus eile tuhandeid iirlasi, kes on ilmselt ühed valjuhäälsemad, suurimad õllesõbrad ja väga laululembelised. Kuna meie hotell asub väga lähedal Iiri pubidele, siis ennast kenasti ülemeelikuks kummutanud fännid laulsid nagu loomad terve öö.”\nSelgub, et ka Lauri toakaaslane Marti Hallik pole just kõige rahulikum magajatüüp. “Teine põhjus, miks see uni nii kehv oli, on lihtne… Marti Hallik on selline vahva sell, kes sellili magades laseb sissehingates kuuldavale karupoja möirgeid. Aga tegelikult on ju kõik hästi ja kohe saame lasta välja enda sisse peidetud lapsed, kuna seame varsti sammud DisneyLand’i poole.”\nUnetu öö Pariisis pole tõesti just kõige hullem asi, mis juhtuda võiks, ja Lauri näeb vaatamata sellele igati hea välja.


Mõttetu fakt: eurooplane rullib päevas 180 meetrit ekraani\nEsileht»ELUVIIS»UURING»Täiesti mõttetu fakt: eurooplane rullib päevas 180 meetrit nutitelefoni ekraani\nautor accelerista 4. nov. 2019 Updated: 4. nov. 2019 2 Mins Read\nSoomlaste uuringufirma OnePoll uuris OnePlusi palvel eurooplaste nutitelefoni kasutamise harjumusi ning muuhulgas saime sellest teada täiesti mõttetu fakti, et keskmiselt rullib iga inimene päevas 180 meetrit ekraani. Tihti sihitult. Sageli WC-s.\nOnePolli uuringu keskmes oligi scrolling ehk ekraani kerimine/rullimine. Selgus, et keskmine eurooplane kerib telefonis umbes 180 meetrit erinevat sisu päevas. Ajaliselt kulub sellele umbes 62 minutit.\nValimi 9000 vastaja ühte äärmusesse kuuluvad kasutajad, kes rullivad ekraani päevas 4 tundi ehk koguni 700 meetrit – see on pisut rohkem kui kaks Tallinna teletorni kõrgust (314 m, vaateplatvorm 170 m).\nFacebook, Insta ja sihitu rullimine\nEnamus (53%) küsitletutest vastas, et peamiselt istutakse Facebookis, neljandik (27%) veedab aega Instas. Ja vaid 2% veedavad kõige rohkem aega tutvumisäppides nagu Tinder.\nSuhteäppides on kõige aktiivsemad rootslased – 2,6% vastanutest, teisel kohal (2,50%) on soomlased ja britid. Enamus vastanutest (59%) tunnistas, et nad sirvivad veebi sihitult, ilma konkreetse eesmärgita.\nVot ei ütle, millega WC-s kerin\nUurijad analüüsisid ka seda, kuidas praktikas telefonis sirvimine välja näeb. Pool (50%) eurooplastest kasutab üles või alla kerimiseks nimetissõrme, 35% aga kasutab pöidlaid.\nNeljandik (25%) rullib telefoni ekraani käimlas ja viiendik (20%) kontoris või koolis. 5% vastanutest märkis, et nad kasutavad puuteekraanis kerimiseks muid vahendeid kui sõrmed, aga ei täpsustanud, mida.\nHoolimata “ekraanis veedetud ajast”, peab kõigest 7% eurooplastest uue telefoni ostmisel kõige olulisemaks ekraani. Teistest enam väärtustavad kvaliteetset ekraani soomlased.\nLoe OnePlusi telefonitesti siit\nKaanepilt: Unsplash/Maria Teneva\nEelmine artikkelXXI sajandi autotööstuse väljakutsed: hübriidajam. I OSA: Mis on hübriidajam\nJärgmine artikkel Diivaniseikluste aeg: viis rännublogi, kust ammutada (soolo)reisiks inspiratsiooni


Eesti koondis loodab valikmängus lõpetada pika kaotusterivi - Käsipall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti koondis loodab valikmängus lõpetada pika kaotusterivi\n15. jaanuar 2020, 12:51\nEesti käsipallikoondise peatreener Thomas Sivertsson hoolealuseid juhendamas.\nFOTO: Helin Potter/Eesti Käsipalliliit\nEesti meeste käsipallikoondis loodab neljapäeval lõpetada enam kui kaheaastase võidupõua, kui võõral väljakul minnakse EM-valikmängus vastamisi Luksemburgiga.\nEesti koondisel on käimas raske periood. Uue peatreeneri Thomas Sivertssoni käe all on siiani tunnistatud ainult kaotusi (8). Viimati tunti rahvusmeeskonnas võidurõõmu 14 mängu tagasi 2017. aasta oktoobris kui 29:25 alistati Bosnia ja Hertsegoviina.\nPeatreener Sivertsson alustas meeskonna ettevalmistamist uuteks mängudeks eelmisel nädalal 19 palluriga. Luksemburgi sõideti täna 16-kesi, algupärasest valikust jäi välja HC Tallinna kolmik Armis Priskus, Rainer Kelk ja Markus Viitkar. 11 meest pallivad igapäevaselt välisklubides, kolm Põlva Servitis ja kaks HC Tallinnas.\n"Nii väravavahi kui joonemängija kohale valisime sel korral kogemuse. Aga oli väga tähtis, et kõik kolm Tallinna pallurit tegid laagri kaasa, sest tulevikus saavad neist tähtsad lülid," selgitas Sivertsson, miks osutusid sel korral valituks Serviti puurivaht Eston Varusk ning suuremate kogemustega joonemehed Martin Johannson, Armi Pärt ja Hendrik Varul.\n"Treeningud sujusid suurepäraselt ning nägin mängijate arengut, eriti taktikalise poole pealt. Oli hea Käärikul neli päeva koos veeta ja viimasel päeval ühistrennis Serviti vastu õpitud asju katsetada. Tallinnaski tegime kaks päeva tublisti tööd, ent nüüd juba rohkem Luksemburgi vastu mängimist silmas pidades," kirjeldas 54-aastane rootslane.\nEesti vastane pidas eelmisel nädalal kolme päevaga kolm MM-valikmängu, kaotades kõik. "Luksemburg on hästi kokku mänginud tiim ning isegi kaotades Leedule, Slovakkiale ja Fääri saartele olid nad igas kohtumises pea lõpuni mängus sees. Üritavad kiirelt mängida, aga oskavad ka kannatlikult rünnakut ehitada ja otsivad tihti söötu joonele," analüüsis Sivertsson.\n"Usun, et oleme heas seisus ja valmis võitude nimel võitlema. Peame 120 minutit keskendunult mängima, välja juurima eelmise tsükli liigsed lihtvead ning kui miskit ei õnnestu, siis kas üritama uuesti või teistmoodi, aga mitte ebaõnnestumisest pingeid võtma," teatas Sivertsson oma sõnumi meeskonnale.\nEesti koondis on MM- või EM-valikmängudes Luksemburgiga kohtunud viiel korral. Neli esimest võideti, viimati ehk 2015. aasta juunis jäädi Viljandis 26:29 alla. Lisaks on peetud kolm maavõistlust, kus Eesti saanud kaks ja vastased ühe võidu. Suurima skooriga edu saadi kümme aastat tagasi võõrsil toimunud sõprusmängus, kui Mait Patraili 15 värava toel võeti 43:29 võit.\nEM-valikmäng toimub pealinnas Luxembourgis asuvas rahvuslikus spordikeskuses d'Coque, mis mahutab üle 8000 pealtvaataja. Mängu vilistab Portugali vendadest kohtunikepaar Daniel ja Roberto Accoto Martins ning kohtumise Euroopa Käsipalliliidu (EHF) delegaat Kyriakos Kaplanis Küproselt.\nEesti koondis EM-valikmänguks: Eston Varusk, Henri Sillaste, Alfred Timmo (kõik Põlva Serviti), Robin Oberg, Kaspar Lees (mõl. HC Tallinn), Martin Johannson (Bukaresti Steaua), Armi Pärt (HIF Karlskrona), Jürgen Rooba (Nice'i Cavigal Handball), Kristo Voika (Nove Veseli TJ Sokol), Rasmus Ots (SG VTB/Altjührden), Mait Patrail (TSV Hannover-Burgdorf), Dener Jaanimaa (Zaporožje HC Motor), Hendrik Varul (Hammarby IF), Karl Roosna (HSG Krefeld), Karl Toom (TV Emsdetten), Andris Celminš (Velenje RK Gorenje). Peatreener Thomas Sivertsson, treenerid Martin Noodla ja Janne Ekman.\nEesti ja Luksemburgi vaheline matš algab neljapäeval Eesti aja järgi kell 20.30. Kahemängulise valikseeria teine kohtumine peetakse pühapäeval Põlvas, Mesikäpa hallis. Paari võitja pääseb põhivalikturniirile.


Kui rasedus lööb suhtesse kiilu – Küllike Lillestik\nHome/Uncategorized 1/Kui rasedus lööb suhtesse kiilu\nKuigi Elina ja Kaur elavad koos muutus kodu Kauri jaoks paigaks, kus vaid söömas ja magamas käia. Sageli venisid õhtud pikaks ning mees saabus koju alles vastu hommikut. Kui Elina küsis, kus ta oli, kõlas vastuseks, et sõpradega. “Ma olin ja olen üksi. Elan kõik tunded, mis mind 7 kuu jooksul saatnud on, üksinda või ema ja sõbrannade abil läbi. Kauri ei ole minu jaoks peaaegu kunagi olemas. Kui ta vahel harva kodus on, ei soovi ta lapsest rääkida.“\nKuigi Elina on mõelnud, et lihtsam oleks seada mees ultimaatumi ette – võta end kokku ning käitu nagu mees ja tulevane isa või hakka astuma – on ta seni Kauri fakti ette seadmist vältinud. “Ma olen sellele mõelnud, et võib-olla oleks lihtsam üksinda kui koos mehega, kes ei tea, mida ta elult tahab, aga pole veel seda sammu astunud. Oma last ootan ma väga ning pole kordagi kahetsenud, et beebiootele jäin.“\nKüllike Lillestik ütleb, et Elina ja Kauri lugu on üsna tüüpiline situatsioon, mis paljudele peredele tuttav. “Esimesena tekib küsimus, kui avatud on selline suhe? Kui palju on paar silmast-silma, südamest-südamesse rääkinud? Millised on nende ootused kooselule? Kas nad on rääkinud lapse tulemisest peresse? Kas nad jagavad oma mõtteid ja tundeid? Me eeldame, et uudis lapsest rõõmustab. Tegelikult mõnikord ei rõõmusta või rõõmustab, aga selle rõõmu kõrval on ka hirm: kas ma tulen isa- või emarollis toime? Kas see kooselu kannab? Pinged saavad alguse rääkimata teemadest, millest kasvab välja üksteise vältimine ja eemalehoidmine. Selles olukorras jäävad nii mees kui naine üksi. Uue situatsiooniga kohanemisel ja ärevusega toime tulemusel distantseerutakse, kuna nii tundub, et välditakse tülitsemist ja äkki olukord laheneb iseenesest. Kahjuks see ei toimi nii. Üksteisest tõmbutakse aina kaugemale.“\nKui partnerid otsustavad (planeerimata) lapse ilmale tuua, sõltub olukorraga kohanemine tulevase vanema enda arenguloost. Üks võimalikest põhjustest, miks mees hakkab naise raseduse ajal kummaliselt käituma, võib peituda tema enda pereloos – võib-olla pole tal häid eeskujusid, milline üks vanem olema peaks või milline on üldse üks hea paarisuhe. “Olla lapsevanem, on selles suhtes kehv amet, et sulle on pandud väga kõrged ootused ja kui sa ebaõnnestud, ei jää see märkamata. Kui mehel pole olnud adekvaatseid vanemaid või vanemad on olnud ebapiisavad (nt isa polnud kunagi kodus, ei tegelenud lastega või oli alkohoolik), pole tal silme ees, milline on üks hea isa ja ebakindluse olukorra suhtes suureneb. Tekib adekvaatne ja loogiline hirm – kas mina oskan olla hea isa? Sellises olukorras peaks mees endalt küsima, mida ta peaks tegema, et julgeks uskuda endasse kui heasse isasse,“ räägib Lillestik.\nNii mehele kui naisele võib mõjuda hirmutavalt ka mõistmine, et oma elust tuleb väga palju ära anda. Vabadust jääb vähemaks ja vastutust tuleb juurde – ei saa enam vaid endile mõeldes otsuseid langetada.\nHirmu võib tingida ka olukord, kui ei olda oma tuleviku osas kindel. “Võivad tekkida kahtlused, kas omandatud haridus toidab ära või kas suhe kestab. Võib-olla on inimene näinud oma vanemate kooselu ainult kaklemisena ja ei taha seda enda elus kogeda. Sellest kõigest võib kujuneda hirm ja tahtmine lükata laste saamine võimalikult palju edasi. Bioloogiliselt võib küll vanus olla selline, et peaks juba iseseisvat elu elama, mille juurde kuuluvad ka paarisuhe, karjäär ja lapsed, aga tegelikult taandub kõik valmisolekule. Meeste puhul võib laste saamise edasi lükkamist mingil määral ka biolgooliselt seletada – mehed on kõrge eani viljakad, naistel lõpeb võimalus lapsi saada teatud vanuses ära,“ märgib Lillestik.\nProbleem võib tekkida ka siis, kui mees ise on harjunud olema nö suur laps ehk paarisuhe on üles ehitatud viisil, et partner jätkab mehe ema rolli. “Paarinõustamises on tihti näha, et naised vastutavad kõige eest – a’la lõikavad ka liha mehe taldrikul tükkideks ning on tõelised emmetajad,“ sõnab Lillestik. “Naiste jaoks on see viis näidata oma armastust. Kurvastuseks tuleb aga tõdeda, et tehes mehe eest kõik ära (ostad talle riided selga, otsustad, mida ta sööb, ütled ette, mida ta kodus tegema peab), oled natuke vales rollis.“\nRääkimine on võti\nKüllike Lillestik soovitab paaridel (ka neil, kel pole veel lapsi), istuda maha ja rääkida ootustest tulevasele elule. “Retsept olukorras, kus avastate, et nii palju on rääkimata, on rääkida. Vestelge oma ootustest, vajadustest ja hirmudest. Sama oluline kui rääkimine, on ka kuulamine. Avatud suhtlemine on läheduse ja intiimuse alustala.“ Ideaalis räägitakse asjad selgeks enne, kui naine rasedaks jääb: “Aega, mil naine on üksi rasedust kandnud, iseloomustab sügav solvumine partneri suunas. Isegi andestamise korral – suhe läheb edasi hästi, hakatakse koos last kasvatama ja kodu üles ehitama – võib see taak jääda naise hinge aastakümneteks ja tulla igas tülis jälle nähtavale,“ ütleb Lillestik.\nOlles situatsioonis, kus omavahel rääkida on raske, tuleks kasutada kolmandaid isikuid: minna paarisuhtekoolitusele, pereteraapiasse või lugeda suheteteemalisi raamatuid. Lillestik väidab, et mehed tulevad üllatavalt hästi nõustamistuppa: “Nad on samamoodi hädas ja tahavad parimat. Nende oskused on lihtsalt otsa saanud.“\nKui tavaliselt on naised need, kes tahavad rohkem asju klaarida, siis tegelikult pole küsimus selles, kuidas panna mees rääkima, vaid kuidas omada suhet, kus üksteise suhtes ollakse avatud. “Kui situatsioon on selline, kus naine üritab järjekindlalt rääkida ja mees ei võta vedu, tuleks hinnata, millises olukorras see toimub. On olnud juhtumeid, kus naine rääkib tähtsaid asju siis, kui mees vaatab korvpalli, kuna on siis keskendunud ega ütle “ei“. Teine variant – hakatakse rääkima kiirel hetkel, näiteks, kui on kiire tööle või külla. Või hoopis siis, kui plaanitakse veeta tore õhtu – üksteise nautimise asemel hakatakse rääkima probleemidest. Siin tuleb teha kokkuleppeid ja leida aeg, mil mõlemad on valmis rääkima. Kui kardad, et partner lükkab sind eemale, kirjuta kiri, kus pakud välja, et võiksite ühel kindlal ajal maha istuda ja rääkida. Lähenedes teisele siis, kui ta pole selleks valmis, tekib olukord, kus üks hakkab vältima ja teine järele jooksma. Õige aja leidmiseks tuleb katsetada,“ märgib Lillestik.\nTõhus viis partneri avamiseks on rääkida “mina“-sõnumites: “Mina soovin, et meie suhe toimiks paremini, see on mulle oluline.“ “Ma näen, et oled eemalolev ja aiman, et sul on midagi hingel. Mida ma saan teha, et kaasata ennast ja sind rohkem pereellu?“ See võib tunduda kummaline, aga see toimib. Kahjuks pole meil õigeid oskusi, kui oleme emotsionaalsed. Tasuks külastada psühholoogi või nõustajat ning omandada oskused emotsioonide kontrollimiseks. Rasedus on pikk periood teadmatust, olukord, kus naine peab lihtsalt usaldama, et beebiga on kõik hästi. Kui on teadmatus ka mehe osas, on arusaadav, et naised muutuvad emotsionaalseks ja hüsteeriliseks. Lapseootuse ajal pole naisel häid psühholoogilisi kaitseid ja mehe tegevus haavab teda hingepõhjani. Kui jalad ei ole maa peal, puudub kindlus ja tugi. Sellises olukorras soovitan raseduskriisinõustamist, et saaks jalad maha ning keskenduda enda ja lapse vaimsele tervisele,“ ütleb Lillestik.\nMillal suhe lõpetada?\nSuhe on targem lõpetada, kui kummalgi pole motivatsiooni jätkata. “Kui emotsionaalsemal poolel on 1% motivatsiooni, saab veel midagi teha. Kui kummalgi seda pole, peab mõtlema, miks üldse koos ollakse. Kui armumisaeg saab läbi ja algab päriselu, jõutakse väljakutseni – ühelt poolt on igal inimesel soov olla kellegagi koos, teiselt aga tahe olla iseseisev. See võib mõjuda hirmutavalt. Inimesed, kellel on mitu suhet olnud, mõistavad, et lahkhelid, mida ühes suhtes ei lahendata, ilmutavad end järgmises uuesti. Tasuks probleemid üle vaadata ja proovida neid lahendada, enne kui otsustatakse suhe lõpetada,“ soovitab Lillestik.\nOlukord, kus minnakse lahku, aga olude sunnil jäädakse koos elama, mõjub mõlemale osapoolele rusuvalt. “See on keeruline situatsioon, kuna mängus on pettumus ja kibestumine. Tuleb teha uued kodureeglid, käituda üksteise suhtes austusega. Laps peab saama turvaliselt sündida ja vajab mõlemat vanemat.“\nKui mees jätab raseda naise maha, ei ole õige minna paluma, et ta tagasi tuleks. “See on inimene, kes on haiget teinud, sind hüljanud ja keerulisse olukorda jätnud. Tagasi palumine näitab sõltuvust – see pole midagi, mis on ratsionaalselt vajadustega kontaktis. Pole vaja uuesti haiget saada, oma elu pea peale keerata või endale valetada, et nüüd ta võtab vastutuse. Me ei saa kedagi muuta, ilma, et ta ise tahaks muutuda.“\nLillestik märgib, et raskes olukorras ei tohiks end kindlasti üksi jätta. “Üksi jäämine on kõige kehvem lahendus. Abi palumine pole nõrkuse märk. Tuleb suu lahti teha ja jagada lähedastega – ema, sõbrannad – oma muret. Eelkõige tuleb aga olukorda ennetada ja olla avatud oma partneri suhtes.“


Microsoft Outlook 2021 - Catsoft.co\nUus Outlook 2021 on järgmine samm. Tänu funktsioonidele, mis täiuslikult täiendavad tänapäevast elustiili ja tööeetikat, saate nüüd rohkem keskenduda oma päeva nautimisele ja vähem stressida selle üle, kuidas seda veeta. Uute funktsioonide ja täiustatud kasutuskogemusega Outlook 2021 on järgmine populaarseim e -posti ja elu haldamise rakendus asjade tegemiseks.\nOutlook 2021 pakub palju funktsioone, mis ei ole tähelepanu keskpunktis, kuid mida tuleks tähelepanuta jätta. Selle rakenduse abil saate taastada kontrolli oma elu paljude aspektide üle. Kasutage seda ärilistel eesmärkidel, näiteks e-kirjade saatmiseks või failide jagamiseks töökaaslastega koosolekute korraldamiseks ürituste kavandamisel või lihtsalt koduseks kasutamiseks, et saavutada tasakaalustatum elustiil.\nOutlooki uusimal versioonil on palju rohkem funktsioone kui lihtsalt sõnumside! Kasutate kõiki neid kasulikke tööriistu nii kodus kui ka tööajal. Kas olete väsinud oma ebausaldusväärse telefonikalendri kasutamisest? Outlook aitab teil seadistada koosolekuid, kohtumisi ja palju muud - see seadistab automaatselt ka meeldetuletuse, ilma et peaksite üldse mõtlema!\nKa Outlooki nutika sünkroonimistehnoloogiaga pole teil probleeme ajaplaneerimise, märkmete tegemise, kontaktide haldamise ega inimestega ühenduse võtmisega. Pole tähtis, kus sa oled!\nElu on liiga lühike, et kasutada e -posti klienti, millel pole kõiki vajalikke funktsioone. Kaotate õigel ajal ja olulise teabe, sest mõned neist pole lihtsalt piisavalt head või kõikehõlmavad - kuid ärge muretsege! Outlook on alati olemas. Kogu maailmas on üle miljoni igapäevase kasutaja, see on kõige usaldusväärsem rakendus, millesse usaldada.\nOutlook 2021 pakub uusi funktsioone koos olemasolevate tööriistade niigi tugeva arsenaliga. Saate sisestada e -kirju, hallata oma isiklikku ja tööelu ning hoida ühendust oma elu inimestega. Kõik ühest rakendusest.\nTeie postkast, teie reeglid\nOutlook 2021 võimaldab teil seadistada keskendunud ja muude sissetulevate sõnumite postkastid. See võimaldab eraldada olulised kirjad isiklikest või rämpspostidest. Saate seadistada kohandatud reegleid, lisada e -posti aadressid lubatud nimekirja ja muuta oma postkasti oma ainulaadsete vajaduste jaoks sobivaks.\nKiirotsingud on kiire ja lihtne e -kirjade leidmiseks kõikjal rakenduses Outlook 2021. Uue kiirotsingu kasutamine Outlook 2021 meilide leidmiseks on kiire ja lihtne. Lihtsalt valige otsinguriba mis tahes ekraanilt ja tippige ära!\nTõlkija ja tint\nKuulake oma häält uue Outlook 2021 tõlkijaga. Tänu 70+ keelele ja sisemisele transkriptsiooniteenusele, mis suudab e-kirjad lennult muuta mitmeks keeleks, saate vabalt rääkida piiri taga, ilma et peaksite kasutama kolmanda osapoole tõlketeenuseid!\nUue integratsiooniga saate tõlkida meilisõnumeid enam kui 70 keelde ning vaadata ärakirja ja piltide märkusi. Saate isegi joonistada või kirjutada otse sõnumi sisse, kasutades digitaalset pliiatsit, hiirt või sõrmi - see on teie otsustada!\nVärskendatud Office'i meediateekiga saate kirjutada rikasmeedia sisuga sõnumeid, mis muudavad kõik e -kirjad heast suurepäraseks! Microsoft lisab sellesse kollektsiooni pidevalt rohkem kujundeid ja ikoone - kontrollige sageli värskeid lisasid või registreeruge Microsoft 365 kasutajaks, et saada uusimat sisu iga päev.\nOutlookis 2021 on Microsoft lisanud värvidialoogile Värvid uue värviväärtuste sisestusvälja. Enam pole vaja konverteerida RGB- ja HEX -vormingute vahel! Iga atribuudi puhul, kus saate värve määratleda, saate nüüd sisestada need vastavate HEX -koodidena, näiteks #0F4C81 (punane) või 444 (Tumehall).\nSiin on miinimumnõuded süsteemi installimiseks Outlook 2021 jaoks. Soovitame neid ületada, et tagada tarkvarale meeldiv kogemus.