Tänane kuupäev 04 Aug, 2020 8:56\nTeema pealkiri: Repressioonid Punaarmees\nPostitatud: 03 Sept, 2010 10:22\nEdit: Teema eraldatud teemast\n52-st Talvesõjas osalenud diviisist 32 eesotsas olid mehed, kellel sellel ametikohal olemise staaz oli alla aasta...\nPA probleemid Talvesõjas algasid mitte relvvarustusest ( ehkki ka sellest võiks raamatu kirjutada...), vaid juhtimisest. 1936. aastal (kaptenina) pataljoni juhtinud mehed olid 1939. aastaks tõusnud diviisi etteotsa (kombrig) jne. Iseenesest peadpööritama panev ehk siis hiilgav karjäär, teisalt väljendus see aga nõrkades teadmistes, oskustes ja olematus kogemustepagasis.\nLeningradi sõjaväeringkond ei olnud loomulikult erand teiste hulgas, selline olukord valitses kõikjal. Kuna aga sama ringkond koordineeris ja valmistas ette Eesti suunalisi ettevalmistusi, siis on paralleel ehk kõigile mõistetav.\nTulenes aga ohvitseride kiire karjäär 37-39 toimunud massirepressioonidest PA juhtivkoosseisu hulgas. Ca 40 000 ohvitseri\nsaid nendes kannatada (osa kadus, hävitati, saadeti laagritesse, jne) , vaid osa neist tuli mingi aja möödudes tagasi.\nOluline pole siinkohal mitte ainult asjaolu, et need tuhanded ohvitserid olid valdavalt kõrgemalt haritud ja kogenud ehk nö koorekiht. Oluline on kogu protsessi tagajärg: allesjäänud ei julgenud langetada otsuseid ... Otsustusvõimetu juht lahinguväljal - ei vaja vast siinsele seltskonnale põhjalikumat lahtiseletamist...\nSee selgitab ka sakslaste hinnanguid PA juhtivkoosseisule ja PA-le tervikuna enne 41 aasta sündmusi.\nTervikuna väljendus see Talvesõjas näiteks kogu sõjategevuse otseses allutamises 5. jaanuaril 1940 otse kõrgemale juhtkonnale...\nPostitatud: 03 Sept, 2010 11:37\nÜldiselt on mitmed autorid näidanud, et arv 40 000 "represseeritud" komandöri 1937-39 on liialdus, sest: 1. osa rehabiliteeriti peagi (aga 1939 olid nad muidugi valdavalt veel laagreis, rehabiliteeriti pms alates 1941); 2. SUUREM OSA neist 40 000st olid lihtsalt erru v reservi lastud. Tavaline asjadekäik -- vanus, teenistusaja lõpp, ametikohale kõlbmatus, tervislik seisund jne. Peast ja kindlasti vigaselt, aga kas polnud tegelikult represseeritute arv 16 000 ümber? See ka suur arv muidugi, ja protsentuaalselt olid repressioonid seda suuremad, mida kõrgemad auastmed-ametikohad. Need arvud, kordan, on paljudes uurimustes sees, ei hakka ise täpsustama, polegi hetkel kusagilt järele vaadata.\nÜldiselt ei pea ma praeguseks enam eriti Viktor Suvorovi raamatutest, olen neist vist välja kasvanud. Aga 1990. a-te alul, kui neid Venemaal avaldama hakati, olid need muidugi huvitavad ja murrangulised, olid teatud lähenemisnurga v paradigma muutuse katalüsaatoreiks. Ja üks esimesi asju, mis mulle tollal meelde jäi, oli Punaarmee ja Wehrmachti juhtiva kaadri staazhivõrdlus. Et näete, 1937.-39. a repressioonid jne, seetõttu Punaarmee diviisikomandöridel valdavalt veel 1941 staazhi omal kohal aasta v vähemgi. Aga Wehrmachtis? Selgus, et samamoodi. Palju Soome diviisikomandöridel diviisijuhtimise staazhi oli? See tuli lihtsalt sellest, et mobilisatsiooniga suurenes diviiside arv. 32 52st aastal 1939 pole selle teadmise valguses mitte halb, vaid väga hea näitaja.\nPostitatud: 03 Sept, 2010 11:38\n...ühte teist konflikti, mis justkui räägib vastu Talvesõja "kogemusele"...\nSoovitan otsida erinevusi nende kahe konflikti vahel! Keskkond, omad jõud, vastane...\nPostitatud: 03 Sept, 2010 11:50\nÜldiselt on mitmed autorid näidanud, et arv 40 000 "represseeritud" komandöri 1937-39 on liialdus...\nSoovitan põhjalikumalt lugeda minu postitust. Kirjutasin :\nCa 40 000 ohvitseri said nendes kannatada (osa kadus, hävitati, saadeti laagritesse, jne) , vaid osa neist tuli mingi aja möödudes tagasi.\nOluline on kogu protsessi tagajärg: allesjäänud ei julgenud langetada otsuseid ...\nÜldiselt ei pea ma praeguseks enam eriti Viktor Suvorovi raamatutest...\nEi maksa mulle külge kleepida kellegi ega millegi järgimist. Olen siin foorumis vist küll viimane, kellele seda saaks süüks panna.\nAga Wehrmachtis? Selgus, et samamoodi.\nEksid. Võrdle näiteks tsaariaegse ja keisriaegse väljaõppega ohvitseride osakaalu kahes armees, või I MS aegse kogemusega kaadriohvitseride osakaalu kahes armees või...\nPalju Soome diviisikomandöridel diviisijuhtimise staazhi oli?\nMilleks mulle see? Mina vaatan Eesti armeed... Ei maksa unustada teemat, mida siin käsitletakse!\nPostitatud: 03 Sept, 2010 12:26\nKas peaksin, oleeg, samamoodi lausehaaval norima hakkama või?\n1. EI SAANUD 40 000 kannatada! 40 000 on 1937-39 teenistusest vabastatud komandöride KOGUarv. Represseeriti OSA neist.\n2. Kust see teadmine, et allesjäänud otsuseid ei julenud langetada? Kas represseeritud oleksid teisiti sõdinud, ja kui jah, siis kust see veendumus?\n3. Kes SULLE Suvorovit on külge kleepinud? Su enda sõnadega: soovitan põhjalikumalt lugeda mu postitust!\n4. Soome näide on Sulle toodud seetõttu, et käisid ise välja suhtarvu 32/52 TALVESÕJAS. Kes selles sõjas siis sõdisid?\nPostitatud: 03 Sept, 2010 13:12\nSuure sõja eel hindasid Soome ja Eesti vähejuhid oma vastupanuvõimet üsna võrdselt: 2-4 nädalat.\nSoome vastupanu kestis tegelikkuses 3,5 kuud ja Punaarmee oli selle ajaga suutnud hõivata pisikese osa territooriumist.\nSeda punaste viisnurkadega lambakarja oleks ka meie mehed tapnud soomlastest mitte halvemas kill:loss suhtes. Hiljaaegu kokku kaabitud Leningradi/Pihkva külameestest armee, kes tõenäoliselt oleks olnud suvaliselt relvastatud - ja komandöride juhtimisel, kus nooremad ei tunne kaarti ja vanemad ei julge otsustada...oleks olnud muld kerge nende kümnete tuhandete vene meest, kes siin oleks maha notitud.\nPostitatud: 03 Sept, 2010 14:50\nMinu eelnevad postitused ei olnud mõeldud norimisena. Tõin välja vaid olulisemad nüansid ja üksnes laias plaanis.\nKui minu postitus näis norimisena, siis VABANDAN!\nÕnnetuseks ei ole ma töötu ja sestap keskendusin olulisemale ...\nKui mul oleks rohkem aega olnud, oleks ju võinud oluliselt põhjalikum olla ja miks ka mitte - detailidesse laskuda...\nÜlaltoodud vabatõlge vajab lühikest selgitust.\nKokku kaotas PA ainuüksi nende andmete alusel ca 28 685 meest... Lisaks eeltoodule:\nCa 4100 ohvitseri vallandati joomise, varguse jne põhjusel ning 4165 ohvitseri kustutati armee nimekirjadest surma, invaliidsuse või haiguse tõttu.\nNagu näeme, ei pea alltoodud väide vett:\nSUUREM OSA neist 40 000st olid lihtsalt erru v reservi lastud.\nMa ei ole sugugi veendunud, et näiteks armeest rahvuslikul pinnal vabastatud ohvitserid ei peaks kuuluma repressioonide ohvrite hulka jne.\nJust selliste peensuste ja suure tõenäosusega ohvrite arvu kasvatavate nüansside tõttu kasutasin ligilähedast määratlust ca 40 000 ...\nMnjah. Paraku saab siinkohal eetriaeg otsa.\nPaneks ka siin sõna sekka.\nTäpselt ei mäleta, aga olen kohanud juba mitmes vene allikas seisukohta, et stalinlikud repressioonid tegelt justkui ei halvendanudki punaarmee lahinguvõimet ja seda sel lihtsal põhjusel, et represseeritud komandörkoosseis oma suures osas oli täiesti nõrk - harimatu, arenemisvõimetu, kodusõja ajal esile kerkinud lumpen ühesõnaga... On küllalt kirjeldusi sellest, kuidas neid mõõgakangelasi fiktiivselt läbi sõjaakadeemia "lohistati", ilma et mõned sealjuures isegi läbi häda kirjutama oleks suutnud õppida... No mis suutlikkust uues sõjas sellistelt oleks saanud eeldada?\nMuidugi langes repressioonide läbi ka võimekaid komandöre, kuid rohkem veel oli seal kindlasti kodusõja lumpenliku taustaga saasta, kelle jaoks "mordoboi" oli igapäevane enesekehtestamise vahend ning noa ja kahvliga söömine täiesti tundmata\nKa olen kohanud vene materjalides väiteid, et stagnaajal eriti üleshaibitud hala stalini poolt represseeritud armeejuhtkonna üle pidi lihtsalt (koos kõigi muude valedega) aitama põhjendada seda, miks punaarmee performance 1939-42 ikkagi nii s...t oli\nNii et summa summarum - ma ise kaldun ka arvama, et suurt vahet seal pole, kas repressioonidega või ilma - punaarmee juhtivkoosseis oleks tollastes tingimustes ühtemoodi s...t olnud. Sest laias laastus pole ju vahet, kas komandör on vana, kogenud ja loll või noor ning algatusvõimetu - juhimaterjali kvaliteet on mõlemil juhul nõrk\nPostitatud: 03 Sept, 2010 18:14\nAllikas ka palun, oleeg! Lisan omakorda lõigu vabas tõlkes, Miša Meltjuhhovi „Upuštšennõj šans Stalina“. Mul on esmatrükk a-st 2000, seal lk 368-369, kuid ka hilisemates pole minu teada arvud muutunud. KVÜÕA eestinduses (2005) on järgnev lk 287-288, kuid eelistan ise tõlkida.\nSuurimaid lahkarvamusi on tekitanud küsimus repressioonide ulatusest Punaarmees. Nii arvab V. S. Koval, et hukkus kogu ohvitserikorpus [järgneb allikaviide, mille jätan ära, nagu edaspidigi], aga L. A. Kiršner oletab, et represseeriti ainult 50% ohvitseridest. V. G. Klevtsovi arvates hävitati a-il 1937-1938 füüsiliselt 35,2 tuhat ohvitseri. D. A. Volkogonov ja D. M. Proektor kirjutavad 40 tuhandest represseeritust, A. M. Samsonov – 43 tuhandest, M. N. Ramanitšev – 44 tuhandest, J. A. Gorkov – 48 773, G. A. Kumanev suurendab selle arvu 50 tuhandeni, aga A. N. Jakovlev – 70 tuhandeni. V. N. Rappoporti ja J. A. Gelleri raamatus räägitakse umbes 100 tuhandest ohvitserist, tuues aga personaalandmed ära ainult 651 represseeritud ohvitseri kohta, kes moodustasid 64,8% kõrgemast komandörkoosseisust seisuga 1. jaanuar 1937. O. F. Suvenirov publitseeris alul nimekirja 749 inimesest, hiljem laiendas seda aga 1669 a-il 1936-1941 hukkunud ohvitserini. [Personaal]andmed ülejäänud represseeritute kohta puuduvad tänini.\nOhvitseride teenistusest vabastamine Punaarmees 1937-1939.\nV. D. Danilov\tF. B. Komal\tA. Filippov V. P. Borodin\tV. G. Klevtsov\nErru saadetud\t24 547\t42 514\t38 000\t29 000\t45 571\nNeist areteerituid\t9 579\t9 579\t9 500\t6 000 – 8 000\t41 406\nTaastatud\t11 178\t12 070\t12 000\t13 000\t14 160\nKokku\t13 369\t30 444\t26 000\t16 000\t31 411\nArukate autorite poolt läbi viidud arhiivimaterjalide uurimise tulemused on toodud tabelis 34. F. B. Koval juhtis täiesti õigustatult tähelepanu, et ei tohi ajada segi mõisteid „vabastatud“ ja „represseeritud“; viimaste all tuleb mõista ainult poliitilistel motiividel teenistusest vabastatuid ja areteerituid. Samas areteeriti ohvitsere erinevate kuritegude eest, mida tuleb samuti arvestada. A. T. Ukolov ja V. I. Ivkin märgivad Punaarmee kohtuorganite andmete põhjal, et a-il 1937-1939 mõisteti poliitkuritegude eest süüdi 8624 inimest, osundades seejuures, et vaevalt tasub represseeritute hulka lugeda kriminaal- ning moraali- ja olmekuritegude eest süüdimõistetuid. Oma uusimas uurimuses kirjutab O. F. Suvenirov 1634 hukkunud ja 3682 sõjatribunalide poolt kontrrevolutsiooniliste süütegude eest süüdi mõistetud ohvitserist.\nSenini ei võimalda piiratud allikabaas seda küsimust ühemõtteliselt lahendada. Olemasolevad materjalid näitavad, et a-il 1937-1939 vabastati relvajõududest teenistusest üle 45 tuhande inimese (36 898 maavägedes, 5616 õhujõududes ja üle 3 tuhande laevastikus). Kuid represseerituteks võib lugeda ainult sidemete eest vandenõulastega või rahvustunnuse alusel teenistusest vabastatuid, samuti poliitilistel motiividel areteerituid. Kuid kahjuks on just teenistusest vabastamise põhjused tänini teadmata. Nähtavasti võib maavägedes represseerituiks lugeda umbes 17 tuhandet inimest. Et vastata küsimusele hukkunute arvust, on vaja konkreetseid uuringuid kõikide teenistusest vabastatud ohvitseride kohta, mida pole seni tehtud. Samuti on läbi uurimata küsimus represseeritute jaotusest juhtkoosseisu kategooriate kaupa, mis ei võimalda hinnata puhastuste mõju Nõukogude relvajõudude lahinguvõimele.\nKeda personaalia huvitab -- aadressil http://www.rkka.ru leiate väikese otsimisega alajaotuse Репрессированные военнослужащие Красной Армии.\nViimati muutis Ursus, 03 Sept, 2010 18:41, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 03 Sept, 2010 18:27\nJätkuks, ikka oleegile. Vabanda, aga mina küll Sinu toodud arvudest ei suutnud 28 685 represseeritut kokku saada. Sain 19 106 poliitilistel põhjustel teenistusest vallandatut; KELLEST 9579 areteeriti. Kui vaatad Meltjuhhovi toodud tabelit, siis täpselt see viimane arv seal kahe uurija (Danilov ja Kornal) andmetes seisabki. Kuidas siis on, jääme Sinu poolt usaldatud allika ja 9579 represseeritu v Meltjuhhovi 17 tuhande juurde?\nPostitatud: 03 Sept, 2010 19:33\nSelles punaohvitseride represseerimise teemas ma ei tahaks eriti sõna võtta. Kuigi omal ajal natuke ka seda tudeerisin. Aga kuna see tudeerimine jäi pooleli minu jaoks väga segases seisus, siis valdab mind isiklikult selles küsimuses ka üks suur segadus\nKüll aga tahaks juhtida tähelepanu mõnedele asjaoludele selle küsimuse käsitlemisel. Nimelt on minu arust seda võimalik lahata kahel erineval meetodil:\nEsimene eeldab, et on olemas andmed sõjaväest erinevatel põhjustel (võimaluse korral kategooriate kaupa) vabastatud ohvitseride kohta pikemaks perioodiks kui seda on 1937-39. Aga kahjuks ei ole ma seda kusagil leidnud.\nTeise jaoks tuleks teha isikustatud andmebaas mingist astmest alates ohviteride kohta mingil konkreetsel ajaperioodil (soovitavalt algus enne 1937. a. ning lõpp kusagil 1940-41) ja siis sealt arvutada mingeid represseeritute protsente. Aga selleks samuti avalikus inforuumis sellist infot ei leidu.\nMis puutub ohvitseride teenistusest vabastamisse (ilma kategooriaid ja põhjuseid märkimata), siis näiteks mina kahtlustan, et sellesse 40k kolme aasta jooksul summasse on sisse arvestatud ka teenistusvanuse saavutanud ohvitseride vabastamine. Mida ma kuidagi tõestada ei saa, kuna statistikat avalikustatud ei ole\nSeda, et noored ohvitserid olid tihti nende auastme jaoks liiga kõrgetel ametikohtadel - kindlasti aitas sellele ka kaasa sõjaväe laienemine. Eesti vastu tegutsema suunatud 8. armee diviisdest seitsmest kolm olid just formeeritud reservdiviisid, millede formeerimisel oli aluseks võetud laskurpolk. Järelikult diviisikomandör oli enne seda laskurpolgu komandör. Heal juhul. Veel paremal juhul oli kogemustega polgukomandör juba edutatud kusagile korpuse staapi ning polgust diviisiks saamist juhtis staabiülem, või staabi op osakonna ülem, või mõni pataljonikomandör.\nIsikustatud andmebaasist võiks aga kasu olla nende kaadridiviiside ülemate liikumiste jälgimiseks\nPostitatud: 03 Sept, 2010 20:35\nei viitsinud vaeva näha, tegin pildi paarist leheküljest raamatust\nteise lehekülje ülemise tabeli pealkirjad on valed, mõeldud on ilmselt 1938.a.\nlisaks veel selline info, et 1933.a. vallandati sõjaväest 22308 inimest. Nendest üle 50% vallandati sotsiaalse kuuluvuse järgi (endised kulakud, nende pereliikmed, vaimulikkond, endised ohvitserid); poliitilise ebausaldusväärsuse tõttu vallandati 8828 inimest. 1934-1936.a. vallandati Punaarmeest umbes 22 tuhat inimest, nendest umbes 5 tuhat loeti opositsionäärideks, arreteeriti umbes 10 tuhat mitmesuguste kuritegude eest.\nВладимир Хаустов, Леннарт Самуэльсон: Сталин, НКВД и репрессии 1936-1938 гг. lk.106\nMidagi siin ei klapi, sest mulle jääb mulje, et Haustov ja Samuelson räägivad ka reakoosseisust?\nTäiendus 04.09.2010.a.: Haustov ja Samuelson on numbrid võtnud Vorošilovi kõnest veebruaris-märtsis 1937.a. toimunud KP Keskkomitee pleenumil (ilma viidet andmata ja ära kaotades lõigu esimese poole). Seal rääkis V., et alates Trotski sõjaväest lahkumisest on 12 aasta jooksul armeest välja arvatud (uvoleno) umbes 47 tuhat juhtivkoosseisu kuuluvat (märgib ära, et nende hulgas on ka koondatud), viimase 3 aasta jooksul 22 tuhat, nendest 5 tuhat kui ilmsed opositsionäärid.\nVIA 1/1997, lk.164-165.\nSeega on alates 1934.a. üldnumbrid olemas juhtiv- ja poliitkooseisu kohta.\nViimati muutis andrus, 04 Sept, 2010 14:22, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 03 Sept, 2010 22:27\nArmas vaidlus teil siin käimas härrased tsivilistid, sõjaväelased ja reservohvitserid!\nPaberi peal on kõik alati ju ilus ja kena, kas pole? Vastane suur ja võimas, jumal hoidku, ärme ärrita teda ja provotseeri teda ründama, sest meid hoobilt tehakse maatasa ... No kohe näha, et elame aastas 2010 ja kaalume hoolega kõike läbi. 1939.aastal meie mundrikandajad ei mõelnud nii. Paljud kindralkonnast auastmelt allpool olevad ohvitserid leidsid, et vajadusel oleks tulnud sõdida.\nAga aastal 1939 oli Eesti mees valmis sõdima oma maa ja rahva vabaduse ja sõltumatuse eest. Nad olid nõus relvaga kaitsma seda vabadust, mille nende isad ja vanaisad ning osad neist isegi, olid kätte võidelnud Vabadussõjas. Ja see lugupeetavad, on võimas faktor. Eesti sõdur oleks relv käes seisnud oma maa ja rahva eest, kuid mille eest oleks sõdinud siin vastaspool? Ja 1939.aasta patriotismi ei saa võrrelda sellega, mis meil praegu on. Kohati seda polegi olla ... kahjuks.\nAinult, et jah, Eesti sõdurile seda võimalust ei antud. Eesti sõjaväelane ootas 1939.aastal ainult ühte - KÄSKU, kuid seda ei tulnudki. Ta ootas seda ka suvel 1940 ...\nAga sõja puhkemise ja vastupanu võimalusele siiski vist ikka mõeldi, sest miks muidu Laidoner nimetas oma võimalikeks asendajateks (juhul kui tema oma ülesandeid enam täita ei saa) Reegi, Brede ja Orasmaa. Viimase mehe määramise üle tasub hoolega mõelda, miks valiti just teda ...\nPostitatud: 03 Sept, 2010 22:48\nandrusele: Nendest arvudest koorub välja, et 1937.-38. a olid erakordsed ainult selle poolest, et puhastati kõrgemat juhtkonda. Ehkki ka see polnud ju esmakordne.\nPostitatud: 03 Sept, 2010 22:49\nValus, oi kui valus. Aga tähenärimine alles algab\nTaaskord, pean ma kurvastusega tsiteerima iseennast:\nSoovitan põhjalikumalt lugeda minu postitust.\nMuuseas, Meltjuhhov kasutas sama allikat, mida mina vabalt tõlgendasin ülal: "О работе за 1939 год. Из отчета начальника Управления по началъствующему составу РККА Наркомата Обороны СССР Е.А.Щаденко. 5 мая 1940 г." Известия ЦК КПСС, Но 1, 1990, lk.186-192.\nTsiteerin Ursuse vabatõlget Meltjuhhovi raamatust:\nSenini ei võimalda piiratud allikabaas seda küsimust ühemõtteliselt lahendada. Olemasolevad materjalid näitavad, et a-il 1937-1939 vabastati relvajõududest teenistusest üle 45 tuhande inimese (36 898 maavägedes, 5616 õhujõududes ja üle 3 tuhande laevastikus).\nEsimese trüki omanikele on viide ülal olemas, teise trüki omanikud leiavad selle lk. 299 all viimane lõik, kolmanda trüki omanikud leiavad selle lk 280 II lõik tabeli all ja eestikeelse tõlke viide on ülal antud.\nAsi on selles, et tsiteeritud lõigu viide on eksitav ehk puudulik. Viidatud dokumendipublikatsioonis on konkreetselt märgitud (lk. 188):\nNüüd on minu kord küsida:\nKuidas siis on, jääme Sinu poolt usaldatud allika juurde?


Martin Helme: Rail Balticut müüakse valega • Objektiiv\nObjektiiv TV » Martin Helme: Rail Balticut müüakse valega\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees Martin Helme kommenteerib riigikogus aset leidnud arutelu Rail Balticu tuleviku üle. Helme sõnul on Rail Balticu näol tegu hullumeelse, absurdse ja selgelt korruptiivse projektiga.\nMartin Helme sõnul räägitakse meile sellest sellest, kuidas kõik on otsustatud ja midagi enam teha ei anna, ent see ei vasta tõele. “Väga-väga suur pettumus oli vaadata, kuidas Keskerakond on sisuliselt kahe nädalaga teinud kannapöörde. Enne valitsusse minekut ja valitsuse esimestel päevadel oli ta veel Rail Balticu suhtes kriitiline, nüüd me kuuleme juba kiidulaulu ja neid samu jutupunkte, mida enne rääkis Reformierakond,” kirjeldab Helme olukorda.\n“Esimene müüt on see, et asi on paika pandud. Tegelikult nii ei ole. Teine müüt on see, et me saame kiire ühenduse Euroopaga. Ka see ei vasta tõele. Olemasoleva projekti kohaselt on kiirused 170–180 km/h, ent kesketläbi siiski natukene üle 100 km/h. Kolmas müüt on see, et ta läheb Euroopani välja. Ta ei lähe Euroopani välja, vaid lõpeb ära Poola-Leedu piiril. Siis tuleb suur Poola vahele ja Poola pole üldse öelnud, mida ta kavatseb teha,” loetleb Helme Rail Balticu müügivalesid.\nHelme sõnul on müüt ka see, nagu oleks meile Rail Balticu trass ette kirjutatud. “Meile ei ole trassi ette kirjutatud. Meie enda otsustada on see, kust raudtee liikuma hakkab, kas ta läheb üle Pärnu või Tartu või siis nii, nagu praegu on välja nuputatud, et läbi tühjuse. Ainsad asjad, mis on ette kirjutatud, et ta peab olema Euroopa laiusel, kuid Euroopa laiust on võimalik panna ka praegustele trassidele ja teetammidele. Seda on võimalik teha kümneid kordi odavamalt,” väidab Helme.\n“Muidugi on müüdid ka kaubaveo ja reisijateveo numbrid, mis on kõige optimistlikumate stsenaariumite kohaselt 3–5 korda ülepaisutatud, tegelikult aga 15 korda,” ütleb Martin Helme.\nMida meile Helme väitel aga ei öelda, on kulu, mis on kõige tagasihoidlikumatel hinnangutel 300–400 miljonit eurot ja mõningate arvamuste kohaselt ka kuni 700 miljonit eurot.\n“Eesti riigikaitse igaaastane eelarve on natukene üle 400 miljoni euro. Sellist raha Eesti riigil ei ole ja see on võrreldav ESM-i rahadega,” sõnab Martin Helme ja tuletab meelde, et Rail Balticu trassi ülalpidamiskulud on umbes 50 miljonit eurot aastas.\n“Kui me mõtleme selle peale, et Saaremaa laevaühenduse doteerimine maksab umbes 17 miljoit aastas või kogu praeguse reisirongiliikluse doteerimine maksab meile 25 miljonit, siis kui panna need numbrid konteksti, see pankrotistab Eesti riigi,” hoiatab Martin Helme.\n“Kui siia juurde panna mõjud loodusele ja sundvõõrandamised, siis on see hullumeelne, absurdne ja mina arvan, et selgelt korruptiivne projekt,” on Martin Helme veendunud.\nTeisipäeval riigikogus toimunud arutelul astusid ettekandega üles juhtimisteaduste dotsent Endel Oja, Eesti Ostu- ja Tarneahelate Juhtimise Ühingu auliige Illimar Paul, MTÜ Avalikult Rail Balticust juhatuse liige Priit Humal ning EKRE riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme.\nSildid korruptsioon Martin Helme Rail Baltic


Reflex, Oventrop- Karpateks OÜ\nOventrop- „Regucor WHS“\nReflex toodete tutvustus\nReflex `Refix`, membraaniga survepaagid\nÜksiku ruumi toatemperatuuri reguleerimine ning tagasivoolutemperatuuri piiramine tasapindade kütmisel\nÜha kasvavad nõudmised soojusisolatsioonile tingivad hoonete soojavajaduse vähenemise. Energiasäästlikus ning majanduslikus mõttes kasuliku küttesüsteemina on põrandaküte suurepärane lahendus, see annab Teie elamispinnale juurde mugavust ning tõstab selle kvaliteeti.\nUusehitistes või vanemate ehitiste renoveerimisel installeeritakse paljudes hoonetes vähemalt mõningatesse ruumidesse põrandaküte: näiteks vannituppa, kööki, elutuppa, töötuppa, töötuppa või talveaeda.\nOventropi seinale monteeritavad seadmed „Unibox“ võimaldavad üksikute ruumide temperatuuri termostaatventiiliga reguleerida, piirata küttepindade temperatuuri tagasivoolul või kasutada küttesüsteemis kombinatsiooni mõlemast variandist.\nÜksikute ruumide temperatuuri reguleerimiseks termostaatventiiliga põrandaküttel. Koosneb järgmistest osadest:\n- seina sisse monteeritav karbik koos eelseadistatava ventiiliga\n- termostaatventiil, õhutus- ja tühjendusventiil, nurgaadapter, raam ja katteplaat; termostaat „Uni-SH“ neutraalpositsiooniga, G ¾ ventiiliühendused Oventropi surveliitmikele\nSoovituslik kasutusvahemik:7-28 ºC (ruumitemperatuur).\nPõrandakütte paigalduskomplekt üksikute ruumide temperatuuri reguleerimiseks termostaatventiiliga. Koosneb järgmistest osadest:\n- seina sisse monteeritav karbik koos eelseadistusega termostaatventiiliga, õhutus- ja loputusventiiliga ning katteplaadiga; termostaat „Uni LH“ neutraalpositsiooniga, G ¾ ventiilühendusega Oventropi klemmliitmike jaoks.\nSoovituslik kasutusvahemik: 7-28 ºC (ruumitemperatuur).\n„Unibox E T“/“Unibox E TC“\nPõrandakütte paigalduskomplekt üksikute ruumide temperatuuri reguleerimiseks termostaatventiiliga (ruumitemperatuuri reguleerimine). Koosneb järgmistest osadest:\nseina sisse monteeritav karbik koos eelseadistusega termostaatventiiliga, õhutus- ja loputusventiiliga, ventiilisolatsiooniga ning katteplaadiga; koos null-seadistusega termostaadiga, G ¾ ventiilühendusega Oventropi klemmliitmike jaoks.\nSoovituslik kasutusvahemik: 7-28 º (ruumitemperatuur)\nPõrandakütte paigalduskomplekt temperatuuri piiramiseks temperatuuripiirajaga tagasivoolul. Komplekt koosneb järgmistest osadest:\nseina sisse monteeritav karbik koos TRLH ventiiliga, õhutus- ja loputusventiiliga ning katteplaadiga; koos null- seadistusega termostaadiga „Uni RTHL“, G ¾ ventiilühendusega Oventropi klemmliitmike jaoks. Soovituslik kasutusvahemik: tehase seadistusena 20-40 º C (tagasivoolutemperatuur), piiraja (40 ºC) tõstmisel suurendatav kuni 50 ºC.\nseina sisse monteeritav karbik koos integreeritud tagasivoolutemperatuuri piirajaga, õhutus- ja loputusventiiliga ning katteplaadiga; G ¾ ventiiliühendusega Oventropi klemmliitmike jaoks. Soovituslik kasutusvahemik: 20-40 ºC (tagasivoolutemperatuur).\nPaigalduskomplekt seinale üksikute ruumide temperatuuri reguleerimiseks termostaatventiiliga ning põrandakütte pinnatemperatuuri piiramiseks temperatuuripiirajaga tagasivoolul. Komplekt koosneb järgmistest osadest:\nseina sisse monteeritav karbik koos RTLH ventiiliga, õhutus- ja loputusventiili ning katteplaadiga; koos null-seadistusega termostaadiga „Uni LH“ ja „Uni RTLH“, G ¾ ventiiliühendusega Oventropi klemmliitmike jaoks. Soovituslik kasutusvahemik: 7-28 ºC (ruumitemperatuur); tehaseseadistus 20-40 ºC (tagasivoolutemperatuurile), piiraja (40 ºC) tõstmisel suurendatav kuni 50 ºC.\n„Unibox E plus“\nseina sisse monteeritav karbik koos eelseadistusega termostaatventiiliga ja integreeritud tagasivoolutemperatuuri piirajaga, õhutus- ja loputusventiiliga, ventiiliisolatsiooni ning katteplaadiga; koos null-seadistusega termostaadiga, G ¾ ventiiliühendusega Oventropi klemmliitmike jaoks. Soovituslik kasutusvahemik: 7-28 ºC (ruumitemperatuur) 20-40 ºC (tagasivoolutemperatuur).\nPaigalduskomplekt seinale (põhivarustuses) põrandakütte temperatuuri piiramiseks tagasivoolutemperatuuri piirajaga. Soovituslik kasutusvahemik: 20- 40 ºC tehaseseadistus (tagasivoolutemperatuurile), piiraja (40 ºC) tõstmisel suurendatav kuni 50 ºC. Ruumi temperatuur sõltub kasutatavatest regulaatoritest. Komplekti saab täiendada:\n„Unibox vario“ kaugjuhtimisega termostaatidega „Uni LH“\nRegulaator paigaldatakse „Uniboxi“ vertikaalsele ventiiliühendusele. Kapillaartoru saab juhtida „Uniboxist“ allasuunas välja ruumitemperatuuri andurini näiteks kaablitorus.\nErinevad „Unibox“ mudelid on mõeldud kasutamiseks põrandaküttesüsteemides, kus ühe ruumi köetav pind ei ole suurem kui 20 m². Seadmed on mõeldud soojusringi ühendamiseks.\n12 mm suuruse siseläbimõõduga toru puhul ei tohi toru pikkus süsteemis ületada 100 m. Paigaldamisel tuleb jälgida, et peale- ja tagasivoolu torud viiakse läbi aluspõranda (betoon) üksteise kõrval. Sellega tagatakse küttepinna ühtlane soojus.\n„Unibox“ tuleb alati paigaldada küttepinna soojusringi taha, st tagasivoolule.\nVentiiliga ühendamiseks sobivad Oventropi klemmliitmikud. Kanal suletakse ning kaetakse. Temperatuuri reguleeritakse termostaatidega, mis on kasutajale käepärased ning mugavalt ligipääsetavad. Tähelepanu tuleb pöörata ka asjaolule, et termostaate ei mõjutaks segavad energiaallikad:\nvältida paigaldust teiste küttekehade lähedale, näiteks täiendavad radiaatorid\nvältida termostaatidele otse peale langevat päikesekiirgust\nvältida paigaldust tõmbetuule piirkonda.\n„Unibox E BV“\n„Unibox E BV“- uus variant, patenteeritud möödavooluklapiga, ilma kollektorita põrandaküttele, vastab normile DIN EN 1264.\n„Unibox E BV“ paigaldatakse põrandakütte pealevoolule.\n- mugav ruumitemperatuuri reguleerimine ilma lisaenergiata (puudub kiirgussaaste!) vastavalt Saksaenergiasäästu määrusele põrandaküttele sobiva pealevoolu temperatuuriga max 55 ºC, mis vastab normile DN EN 1264.\n- puudub kollektorivajadus (pealevool/tagasivool), sellega hoitakse kollektorikapi ruum kokku\n- puudub ruumitermostaatide ja ajamite elektriühenduse vajadus\n- lihtne ruumitemperatuuri regulaatori käsitsemine, möödavooluklapp reguleeritav, et tagada püsivalt minimaalne läbivool kütteringis (suurendab mugavust- vähendab temperatuuri reguleerimise inertsust ning hoiab põranda minimaalsel temperatuuril)\n- sobib visuaalselt hästi kaasaegsetesse eluruumidesse.\nKaasaegne ruumikujundus peaaegu maani ulatuvate akendega ei jäta radiaatoritele ruumi. Siin on heaks lahenduseks ilma kollektorita põrandaküte.\nFoto: Bauhaus, München\nReflex, Oventrop- Karpateks OÜ, Powered by Joomla!


MUUSIKUD MUUSIKAST: Mooste Elohelü festivalist räägivad Liivi Tamm ja Tuuli Metsoja – Ajakiri KITARR\nKitarristi arengu planeerimine\nKristo\t11. nov. 2010\nAnne Adams\t6. aug. 2021 121 Views\nLiivi Tamm – festivali projektijuht, liitus korraldajatega 2016. aastal\nLiivi Tamm on Mooste Elohelü projektijuhina vedanud viis aastat – see aeg on läinud ruttu, samas arvab ta ise, et nii palju on veel avastada. Üks on selge: Moostes peituv potentsiaal on sedavõrd suur, et Liivi kinnitusel on siin festivali korraldada suur privileeg. Igapäevaelus toimetab Liivi ka ajakirjandusmaastikul, ent muusikata ta oma elu ette ei kujuta: ansamblis või kooris laulmine ning sündmuste korraldamine täidab suure ja rõõmsa killu südamest.\nTuuli Metsoja – festivali programmijuht, liitus korraldajatega 2020. aastal\nTuuli sõnab ise enese kohta nii: tegevus Mooste Elohelü programmijuhina on alles üsna uus ning eks toetun oma vägevate eelkäijate ja heade Mooste folgi sõprade ja kolleegide kogemusele. Igapäevaelus olen seotud eesti muusikamaastikuga erinevate sidemete kaudu, peamiselt tegutsen ikka sündmuste ja kontsertide loomise ja korralduse vallas. Ülikoolis olen õppinud koorijuhtimist ja üks väike ja tore koorikene ka laulab minu käe all, kui ajad niipalju muutuvad, et taas laulda saab.\nSuvi on ometi kõik koroonavaevast ja lukust lahti keeranud ja Mooste Elohelü tuleb taas ja järjest võimsamana. Mis tänavu plaanis on? Aasta on ju kõigile ootamatusi ja üllatusi jaganud. Kas kavas on seetõttu ka muudatusi tulnud teha?\nLiivi: Aasta on tõesti olnud selline, et liigsesse mugavusse laskuda ei ole võimalik kellelgi. On suur rõõm, et taas on võimalik muusikat teha, tehtut publikuga jagada. Viiruselainega seoses on 2020. ja 2021. aasta programmi väikseid muutusi tekkinud – näiteks Aulit mõtlesime festivalile kutsuda juba mullu, ent kohale jõuavad nad tänavu. Samas on üks orkestrikoosseisuga idee lükkunud 2022. aastasse. Suures plaanis sai kava aga just selline nagu lootsime ja soovisime.\nNäiteks reedel jõuavad Moostesse dirigent Mikk Üleoja ja Eesti Rahvusmeeskoor, kellega liituvad Celia Roose, Tuule Kann, Robert Jürjendal. REGIRAM ühendab endas regilaulu ja rahvusmeeskoori, regilaulu rammu ja meeste laulu kõlajõu. Seejärel Una Corda – kandlel, harfil ja klavessiinil kõlavad Kristi Mühlingi, Liis Jürgensi ja Ene Naela esituses une-, mängu- ja lastelaulud, rahvalikke toone lisab Meelika Hainsoo. Õhtule Folgikojas paneb punkti Auli – Läti torupilli- ja löökpilliansambel, mis koosneb kuuest torupilli- ning kolmest löökpillimängijast. See kontsert saab olema valju ja väekas.\nJa öösel meenutame kellatorni juures meie esivanemaid. Ja läheme küünlasäras kõndima öömatk-kummitustetuurile.\nLaupäevane päevaprogramm on iseäranis tihe – meil on nii hea meel, et mitmed eelmiste aastate tugevad tegijad on leidnud tee tagasi Moostesse – laupäevases päevaprogrammis astuvad üles 14 bändi, seejärel suundume taas Folgikotta, kus astub üles viielt maalt pärit pärimusmuusikute kooslus GROV Maimu Jõgeda koordineerimisel, samuti ETV Tütarlastekoor oma Tormise-kavaga. Trio Lumi nakatab Eesti ja Sloveenia rahvamuusikapisikuga ja Untsakad on bänd, kes ise kirjutab oma kava tutvustuseks nii:\n„Regilaulud. Lorilaulud. Lööklaulud. Sõjalaulud. Legendaarsed laulud. Rahvalikud laulud. Särtsulaulud. Möll ja pidu, üks ja ainus – Untsakad.“\nKel veel südaööks jaks ei rauge, saab Mooste aidas osa Õed-Vennad-Ristikheinad-Vähendatud-Koosseisus etteastest – rõõmus meel on garanteeritud!\nPühapäevase festivalipäeva esimene pool on pühendatud noortebändidele – töötoad, noortelava. Seejärel esitavad võrokesed ja setod oma laulumänge, kutsudes kaasa lööma nii pisikesi kui suuri festivalikülalisi. Festivali puändiks on suur võistluskontsert Folgikojas, kus 17 muusikalist kooslust seavad uude vormi Hargla kihelkonnast pärit unelaulu, mis on salvestatud 1957. aastal Pauline Pehlakult. Uniseks aga võistluskontserdil keegi ei jää, seda julgeme küll lubada.\nTuuli: Aasta on olnud keeruline kõigile korraldajatele ja ega midagi kivisse raiutud ju endisel pole. Nii peame olema leidliku ja paindlikud. Olen kindel, et antud oludes on meil väga tugev ja põnev programm.\nÜlo Needo avamas Mooste Elohelü 2020. aasta festivali. Foto Kristina Masen\nPärimuse pärandi hoidmise ja tutvustamise seisukohast on Mooste festival üks missioonitundelisemaid siinmail. Kas olete leidnud piisavalt toetajaid ja mõistjaid?\nLiivi: Suur kummardus ja tänu kõigile abistajatele. Mooste Elohelü festivali ei saaks toimuda, kui ei oleks neid, kes nõu ja jõuga toeks on. See on suur kompliment ja ka suur vastutus, et meil on tänu toetajatele võimalus Moostesse kokku tulla ja muusikat teha. Ja nii juba 22 korda.\nTeiste hulgas on tänavu suureks toeks Eesti Kultuurkapital, Rahvakultuuri Keskus, Kultuuriministeerium, Põlva vald, Põlvamaa Omavalitsuste Liit, Räpina vald, Kohaliku Omaalgatuse Programm, Eesti Rahvuskultuuri Fond; tuge on läbi aastate pakkunud L-Piim, Värska vesi, Põlva-Term, Linaagro, Karni, Lõuna Pagarid, Coop Põlva Tarbijate Ühistu, Mooste Viinavabrik, Mooste villa, Sireli talu ja paljud teised. On südantsoojendav, kuidas alati oleme saanud nõu Võro Instituudist, Eesti Rahvaluule Arhiivist, Mooste Rahvamuusikakoolilt, patroon Ingrid Rüütlilt. Läbi aastate on aidanud Urmas Kalla, Taive Särg, Janika Oras, Krista Sildoja ja paljud teised.\nJa see, et on teadjaid, kellelt küsida nõu, teeb võimalikuks süvenemise. Nii mõnigi kord kipub süvitsi minemist tänapäevases kiirustavas maailmas väheks jääma, ent niisugune tugi annab kindluse, et kohustusliku loo valik ei ole juhuslik, taust on uuritud ja ansamblitel on kelle poole oma küsimustega pöörduda.\nTuuli: Oma rahvamuusikatöötluste võistluskontserdiga on Mooste Elohelü paljudest teistest pärimusele pühendatud festivalidest selgelt eristuva agendaga, anname oma panuse, et pärimus elaks ja areneks. Mõistjate leidmine on tegelikult lihtne, aga ka toetajaid jätkub. Täname kõiki, kes oma aega ja vaeva meile kingivad, samuti kõiki loendamatuid materiaalse toetuse allikaid, sest selle festivali eelarve kujuneb ligi 40 fondi, omavalitsuse ja eraannetaja ühises pingutuses.\n2020. aasta Mooste folgil tunnustuse pälvinud muusikud laval. Foto Kristina Masen\nKuidas Sinu süda Mooste Elohelüga nii üheks sai, et toimetad ja korraldad ja teed suuri tegusid juba aastaid? Kuidas ja millal see kõik Sinu jaoks alguse sai ja mis oli see äratundmisrõõmuhetk kui otsustasid, et sellest saab Sinu südameasi?\nLiivi: Mulle on see nüüd viies kord festivalikorraldust vedada. Alguse sai side aga varem: kõige esimene kord sattusin oma ansambliga Moostesse aastal 2008, toona osalejana. Siinne õhkkond oli nii toetav ja soe, et tulime ikka ja jälle tagasi: Mooste Elohelü külastamisest, siin esinemisest sai omamoodi traditsioon Miinus Seitsme jaoks. Rahvamuusikamaailm veetles meid, aga veel rohkem veetlesid Mooste inimesed, siinne festivaliõhkkond ja jällenägemisrõõm. Kui festivali idee autor ja Elohelü 17 aastat vedanud Ülle Podekrat meie hulgast lahkus, siis seisid kõik otsekui teelahkmel, et kuis edasi. Toona sattusin pooljuhuslikult toimkonna mõttetalgutele – hea näide, et ühest niisugusest kokkujuhtumisest ja paljude inimeste heast tahtest viia ilusat algatust edasi, võib kasvada südameasi.\nTuuli: Mina isiklikult olen lähemalt festivaliga seotud alles teist aastat, minu jaoks on see suurejooneline pärimusepidu oma ala professionaalide ja asjaarmastajate keskel. Küll aga olen varem aastaid olnud publikupoolel ja imetlenud, kui palju häid inimesi ja mõtteid seda festivali külastab.\nKui meenutad Ülle Podekrati panust, tema olulist alusepanemist sellele südamlikule ja olulisele festivalile, siis mis meenub Mooste folgi varasematest parimatest mälestustest? Kas olite Üllega tuttavad ja jõudsite koostööd teha?\nLiivi: „No eks me siin ikka päris palju just Ülle pärast käime,“ tunnistas mulle kümnekonna aasta eest üks sõber ja ansambli laulja.\nÜlle Podekrat süvenes pärimusmuusikasse ja sellesse, kuidas festivali arendada, genereeris ideid, sukeldus festivalikorralduse detailidesse, et kõik sujuks nii, kuis vaja. Esimesed seitse aastat toimus festival Põlvas, edasi Moostes, kus Ülle Podekrat ja Ülo Needo moodustasid tandemi, mis tõi Moostesse palju tähelepanu, häid ideid ja arengut.\nSelle kõige kõrval aga oli vast olulisim Ülle inimlik olemus, see soojus, mida ta jagas kõigile muusikutele. Ülle ootas ikka olenemata kellaajast ansambleid Folgikojas, jagas igaühele kallistusi. Ta hoolis päriselt. Mind veetles ka tema mõttemaailma avatus: näiteks veendumus, et rahvamuusikat võib interpreteerida erineval viisil, tõmbamata keelavaid piire žanrite vahele. Aga ka avatus inimeste ja ideede suunal – teretulnud ja oodatud oli igaüks ja Ülle oskas tähele panna ning tunnustada. Mõnedes inimestes lihtsalt on see seletamatu „miski“, on see siis karisma, sisemine soojus, mis tõmbab ligi, või veel midagi.\nÜlle on mind on heas mõttes mõjutanud rohkem, kui iial arvatagi oleksin osanud, olen südamest tänulik.\nTuuli: Selle küsimuse jätan vastata neile, kel see au oli.\nKuidas tänavune esinejate ja võistlejate valik kujunes(raja tagant pääsemine ju praegu keeruline) ja millal alustati käesoleva suve programmi kokkupanemist?\nLiivi: On tore, et tullasoovijaid oli tänavu sedavõrd palju! Päris suur muudatus sündis sellest: festival on päevajagu pikem ja traditsiooniliselt laupäevale planeeritud võistluskontsert toimub seekord hoopis pühapäeval. Muidu me lihtsalt ei oleks programmiga ära mahtunud ja kuidagi ei raatsinud suurepärastele esinejatele ära öelda.\nProgrammi kokkupanekuga alustasime sügisel, eks viirusepiirangud tegid korraldamise käigus muret, ent õnneks on kõik kokkuvõttes hästi laabunud.\nTuuli: Nojah, olles praktik, oli kohe selge, et kaugeid väliskülalisi sel aastal pole mõtet planeerida. Mängime omadega ja omadele. Ja ongi tore! Kampa võtame seekord vaid lähemad naabrid – loodame, et Läti ägeda pärimusansambli Auli kontsert Moostes on teostatav ning ka noored tublid Trio Lumi muusikud saavad meiega Soomest liituda. Aga festivaliprogrammi kokkupanek on ikka ühe huvitava pusle kujundamine – seal on lennukaid ideid, aga ka reaalsusetunnetust ning palju sobitamist. Sel korral oleme väga rõõmsad, et noored pärimusmuusikud saavad suure tähelepanu ja lausa oma kontserdipäeva osaliseks.\nMöödunud aastal vahetult kontserdite eel. Foto Kristina Masen\nKas on uuendusi, veelgi põnevamaid plaane jms, mida sooviksite esile tuua?\nLiivi: Kindlasti saab festivalist kõige parema tunnetuse ja emotsiooni kohapealt. Kes aga mingil põhjusel kohale tulla ei saa, siis postimees.ee ja lounapostimees.ee lehelt saab jälgida ka Folgikoja kontsertide ülekannet.\nUudistest veel niipalju, et igal aastal tahaksime näidata midagi uut, mõnd uut killukest Moostest – heaks traditsiooniks hakkab saama uute esinemispaikade tutvustamine mõisas. Ja püüame tuua Moostesse esinejaid, keda ehk muidu siinmail ei kuulekski. Ja samal ajal püüame ikka hoida seda hääd Mooste vaimu, et nii esinejad kui ka kuulajad tunneksid end koduselt.\nTuuli: Mooste on selline huvitav koht, veidikene nagu võlumaailm ja sel aastal saame nii muusikutele kui publikule taas pakkuda üht uut esinemispaika – Mooste mõisa ait on valmis end publikule avama ja meie festivali esinemispaikade hulka lisandub üks uus kena hea akustikaga saal.\nLingid tänavuse Mooste folgi kontsertide ajakavaga ja programmiga: http://www.moostefolk.ee/\nAuliCelia RooseEne NaelETV TütarlastekoorGROVKristi MühlingLiis JürgensLiivi TammMaimu JõgedaMeelika HainsooMikk ÜleojaMooste ElohelüREGIRAMRobert JürjendalTrio LumiTuule KannTuuli MetsojaÜlle PodekratÜlo NeedoUntsakad


Marseille kuulutas Newcastle'is ebaõnnestunud prantslase hinnaks rohkem kui 80 miljonit eurot - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n21. MAI 2018, 19:30 PRANTSUSMAA\nLõppenud hooajal Marseille eest 22 liigaväravat löönud ääreründaja Florian Thauvinist on huvitatud mitu suurklubi, kuid klubi president ei lase tõenäoliselt võimalikul üleminekul juhtuda.\nAastatel 2015-2017 Newcastle Unitedi hingekirja kuulunud ning seal veedetud poole hooaja jooksul mitte ühtegi liigaväravat löönud Thauvin on Marseilles suurepärast hoogu näidanud, kui 34 Ligue 1 kohtumisega kogunes tema arvele 22 tabamust. Müncheni Bayern ja Atletico Madrid on väidetavalt prantslase teenetest huvitatud ja tema kvaliteeti kinnitab ka fakt, et mees pääses MM-ile sõitvasse Prantsusmaa koondisesse.\n"Kui Florian Thauvini eest tuleb 80 miljoni euro suurune pakkumine, siis ma isegi ei vaataks selle poole!" põrutas Marseille' president Jacques-Henri Eyraud väljaande SFR Sport vahendusel. "Ta teab, et Marseille on teda palju toetanud. See pole loo lõpp. Veel palju kauneid lehti on kirjutada. Arvestame temaga järgmisel hooajal, et meid veelgi kaugemale aidata."\n"Tal on olnud erakordne hooaeg. Ta on suurepärane mängija ja treener on teda palju aidanud oma eesmärkide saavutamisel. Numbrid räägivad enda eest ja on tore näha teda [Didier] Deschampsi meeskonnas."\nEyraud loodab, et ka peatreener Rudi Garcia on klubis jätkamas. 54-aastane prantslane toimetas enne seda kolm hooaega AS Romas, kuid Marseille' uute ameeriklastest omanike tulekuga 2016. aastal toodi ta kõigest kolm päeva hiljem juba Prantsusmaa tippklubisse. Tänavune hooaeg lõppes tema käe all Marseille'le pigem negatiivselt, sest Euroopa liiga finaalis tunnistati Atletico Madridi kindlat 3:0 paremust ja koduses liigas ei õnnestunud Meistrite liiga kohta välja võidelda. "Ta on üks parimatest otsustest. Olen nii õnnelik, et selle vastu võtsin," ütles Eyraud.\n"Tal on iseloomu ja selget mentaalset tugevust ning ta suudab riietusruumis oma sõna maksma panna. Mängijatega on ta lähedane ja näitab vajalikku autoriteeti. Tal on suurepärane hooaeg olnud ja jätkab meie juures."\nT • 21. mai\nReaalselt veetis Thauvin Newcastle`is vaid pool aastat. 2016. aasta jaanuaris laenati tatagasi Marseille`isse, kus ta laenul ka 2016-17 hooaja veetis. Eelmine suvi ostis Marseille ta uuesti inglastelt tagasi.\nhmm • 21. mai\nPrantsuse liiga mängija eest, kes mujal pole eriti silma jäänud, 70 miljonit tundub kuidagi metsikult palju.\nNo ma ei tea, kui ta Euroopa Liiga finaali jõudis, siis natukene on ikka väljaspool Prantsusmaad ka silma paistnud. Hinnasilt tähendab lihtsalt öeldes seda, et ta pole müügiks.\nAndis 12 assisti, see on ka kindlasti kõva pluss.


8 näpunäidet, mille järgimisel ei jää uusaasta lubadused lihtsalt lubadusteks - Publik\nAste põhikooli 9. klassi õpilane\nSaaremaa Rajaleidja karjäärinõustaja\nAastanumbri vahetumisel heidetakse ikka tagasivaateline pilk möödunud aastale - mis korda läks, mida oleksin võinud paremini teha, mida tahan seetõttu uuel aasta muuta – ja see viib üldjuhul uusaasta lubadusteni.\nHakkan korralikult õppima. Sel aastal toitun tervislikumalt. Piiran oma netikasutust. Liigun rohkem ja liigun värskes õhus. Jätan halvad harjumused vanasse aastasse. Kas kõlab tuttavalt? Mida Sina lubasid?\nLubaduste andmine ja eesmärkide püstitamine on kasulik, kui need ei jää vaid jutu tasandile ning vastavalt hakatakse ka tegutsema. Seda siis muidugi kaalutletult ja mõõdukalt. Anname mõned näpunäited, mis saavad lubadustest kinni pidamisel abiks olla.\nPüstita endale mõõdetavad lubadused\nKui sinu uusaasta lubaduseks on alanud aastal rohkem aktiivselt liikuma hakata, täpsusta oma lubaduses näiteks sammude piirmäär või distantsi pikkus ja distantsi läbimise sagedus nädalas. Kui lubad hoolsamini õppima hakata, siis sea endale eesmärkideks konkreetsed tulemused (olgu nendeks õpetaja tagasiside, enese rahulolu tehtuga, hinded vms), milleni soovid jõuda, või määratle õppimisele pühendatud tundide pikkus - pea aga meeles, et tulemuse juures on oluline väärtustada õppimiseprotsessi ennast.\nOle enesega aus ja tunnista võimalikke tagajärgi\nTee endale selgeks, millised on tulemused, kui jätkad vanaviisi ning ei muuda uuel aastal oma suhtumist või käitumist küsimustes, mis Sulle tegelikkuses korda lähevad. Loo endale elav kujutluspilt sellest, mis saab aasta möödudes, kui midagi pole muutunud. Kas mõtled endiselt, „miks ma varem ei alustanud?", „miks olen endiselt samas kohas ning pole edasi liikunud", „miks ma ei tunne end paremini"? Kõik need küsimused on ennetatavad, kui oled suhtumisega, et parim hetk millegi muutmiseks ongi nüüd ja praegu! Nii pead ka lubadustest kinni.\nTOP 8 UUSAASTALUBADUSED | Vaata, milliste lubadustega on kõige parem minna järgmisesse aastasse ja mis loovad hea meeleolu 17.12.2017\nTeavita oma tutvusringkonda ja sõpru ettevõetud teekonnast ja lubadusest - sotsiaalmeedia on selleks kõige mugavam keskkond. Nii oled piltlikult öeldes lumepalli juba veerema pannud ning enam pole välja hõigatud lubadusest võimalik taganeda ilma, et ka teised sellest teada ei võiks saada. Lisaks on see hea viis leida kaasaelajaid ja miks mitte väljakutsega liitujaid!\nTee vastastikune kokkulepe oma sõbra, perekonnaliikme või teis(t)e tuttava(te)ga, kus sõlmite üksteisega diili uusaasta lubadustest kinnipidamiseks. Kokkuleppes võite määratleda ka lubadusest taganemise puhul kaasneva trahvi - olgu selleks kohvi väljategemine või midagi muud. Nii kannate vastutust koos ja saate teineteist innustada.\nMõõduvõtt - võistlusmoment motiveerib\nPaljudele meist ei pruugi konkureerimine meeldida, kuid on hulganisti inimesi, kes võistlusmomenti naudivad ning keda see motiveerib. Kui Sina oled üks neist, siis korralda sõbraga omavaheline võistlus püstitatud eesmärkide täitmisel. Näiteks kui teie mõlema uusaastalubadus on hakata tegelema mõne hobiga, näiteks käsitööga, siis korraldage mõõduvõtt, kes saab varem valmis esimese heegelduse või kudumi. Või võrrelge läbitud kilomeetreid värskes õhus - mis iganes teile sobib!\nSihikindluse eest peab premeerima\nKui oled saavutanud mingi taseme (nt vahe-eesmärgi) või oled arvestatava perioodi jooksul suutnud püstitatud lubadusest kinni pidada, premeeri ennast millegagi, mis Sulle rõõmu valmistab - olgu selleks tavapärasest kauem põõnamine, sõpradega ühiselt lõbusa õhtu veetmine jne.\nTee enesele meeldetuletusi\nHoia püstitatud eesmärke silma all. Näiteks salvesta endal arvuti või telefoni taustapildina eesmärki meenutav tsitaat, foto vms. Võid endale teha ka eesmärgi temaatilise kollaaži (ingl k mood board) ajakirjade väljalõigetest ning isiklikest piltidest, mida seinale või mujale nähtavasse kohta riputada. Kui tahad vähendada nutisõltuvust või ekraani taga veedetavat aega, kleebi nt televiisori ja tahvelarvuti ekraanile õppimise ajaks lubadust meenutav humoorikas silt, nt „Sa tänad hiljem iseennast selle eest!"\nInspiratsiooni ei saa kunagi olla liiga palju!\nToida ja inspireeri ennast unistusega püstitatud eesmärgi saavutamisest. Kui lubaduseks on paremad õpitulemused, et pääseda hiljem Sind huvitavale erialale õppima, uuri lisa Sulle huvipakkuva tuleviku, nt konkreetse kooli õppimisvõimaluste kohta - jälgi kooli uudisvoogu sotsiaalmeedias, uuri lisa veebist ja sõpradelt ning mine kindlasti ka sinna kooli varjutama.


Mis on IQOS? Tutvu HeatControl™ tehnoloogiaga | IQOS Eesti\nIQOS on meie innovatiivne alternatiiv tavapärasele suitsetamisele. IQOS on eriline, sest see kuumutab tubakat, mitte ei põleta seda. See on ainus tubakakuumutuse süsteem, mille on USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) tunnistanud modifitseeritud riskiga tubakatooteks (Modified Risk Tobacco Product - MRTP). Täielik üleminek sigarettidelt IQOS-e peale vähendab keha kokkupuudet kahjulike või potentsiaalselt kahjulike keemiliste ühenditega.*\nIQOS ei ole riskivaba. Selle abil saadakse nikotiini, mis tekitab sõltuvust.\n* Allikas: PMI 3-kuuline vähendatud kokkupuute uuring Jaapanis ja USA-s pärismaailmaga sarnastes oludes. Need uuringud mõõtsid kokkupuuteid 15 kahjuliku keemilise ühendiga ning võrdlesid nende taset suitsetajate omadega, kes läksid üle IQOS seadme kasutamisele nende omadega, kes jätkasid sigarettide suitsetamist.\nKuidas IQOS töötab\nIQOS-es kasutatakse kuumutuslaba, mis kuumutab tubakapulga sees olevat tubakat.\nIQOS tehnoloogia HeatControl™ on spetsiaalselt välja töötatud kuumutuslaba temperatuuri jälgimiseks ja kontrollimiseks. Kuumutuslaba on valmistatud keraamikast, mis sisaldab plaatina-, kulla- ja hõbedaosakesi ning see kuumutab tubakat tunduvalt madalamal temperatuuril vältimaks põlemisprotsessi teket.\nIQOS tehnoloogia HeatControl™ kuumutab tubaka temperatuurini 14 mahviks või umbes kuueks minutiks (olenevalt sellest, kumb saabub varem), tagades ühtlase tubakamaitse ilma põlemiseta. IQOS ei tekita tuld, tuhka ega suitsu ning võrreldes tavasigaretiga sisaldab väiksemas koguses erinevaid kemikaale.\nOleme koos sellel teekonnal.\nIQOS-t tutvustatakse Eestis!\nIQOS on nüüd saadaval enam kui 50 riigis üle maailma.\nIQOS-e emaettevõte Philip Morris International kulutab 92% kõigist teadus- ja arendustegevusest ning 60% kõigist kaubanduskuludest suitsuvabadele toodetele.\nOluline aasta IQOS-e kogukonna jaoks. IQOS-est saab maailmas esimene ja ainuke tubakakuumutussüsteem, mille FDA on autoriseerinud kui modifitseeritud riskiga tubakatoote, jõudes järeldusele, et täielik üleminek IQOS-e kasutamisele vähendab keha kokkupuudet kahjulike ja potentsiaalselt kahjulike kemikaalidega. Loe rohkem.\nIQOS-e järgmise põlvkonna seade, teerajaja 2.4 PLUS, lansseeritakse 21 turul. Aasta hiljem on see 38 turul täiskasvanud klientidele saadaval. Aastal 2017 võidab see Chicago Athenaeumi [Arhitektuuri- ja disainimuuseum] ja Metropolitan Arts Pressi iga-aastaste ettekannete põhjal GOOD DESIGN® auhinna.\nPMI esimene kuumutatav mitte põletatav seade tuuakse Jaapanis ja Itaalias turule. Aasta hiljem antakse sellele nimi IQOS ja tehakse saadavaks nii Portugalis, Rumeenias, Venemaal kui ka Šveitsis.\nPMI laiendab oma uurimis- ja arendustegevust, keskendudes sigarettide alternatiividele ja avab Singapuris uue uurimislabori. Täna töötab IQOS-e tehnoloogiatega üle maailma rohkem kui 400 teadus- ja arendustegevuse eksperti.\n2008. aastal avatakse uus spetsiaalne teadus- ja arendustegevuse keskus Šveitsis, mille najal toimub edasiliikumine sigarettide suitsuvabale alternatiivile välja töötamises ja IQOS-e loomises.\nKuigi PMI uuringud kuumutatud tubaka alternatiivide kohta ulatuvad 1990. aastate algusesse, siis võib lugeda 2007. aastat pöördepunktiks, sest just siis töötatakse välja HeatControl™ tehnoloogiat kasutav tubakat kuumutav mitte põletav seadme prototüüp. Seade on tehnoloogiline areng, kuid on ergonoomilisest perspektiivist ebamugav.


Tolmuimeja Tefal Silence Force Extreme, TW6477\nSilence Force on läbinud kõik Euroopa Liidu energiamärgiste testid, saades kõrgeima võimaliku tulemuse. See vaikne tolmuimeja on väga võimas ja eemaldab mustuse efektiivselt kõigilt põrandapindadelt. Kolmetasandiline filtreerimine püüab kinni üle 99,99% tolmust, viirustest ja bakteritest, mis võivad tekitada allergiat ja astmat. Spetsiaalselt lemmikloomaomanikele mõeldud lisatarvikud on ideaalne lahendus loomakarvade eemaldamiseks ja paremaks hügieeniks.\nToodetud Euroopa Liidus, Prantsusmaal.\nNorm hind 399.99 € 309.99 € -90 €\nparketiotsik, turbootsik, mööbliotsik, praootsak\nkaheastmeline põrandahari, parketiotsik, mini motoriseeritud otsik, maxi turbohari, praootsik, pehme mööbli otsik\nTolmuimeja Tefal Silence Force Home & Car\nTomluimeja teeb oma töö hästi, head otsikud vaipade puhastamise jaoks. Masin ise raskevõitu ja manööverdamisel ebamugav, kuid hindan lõpptulemust!\nEi meeldi tolmuimeja, vooliku osa on tõesti lühike ja juhe ise ka. Tolmuimeja klopper ei tee seda tööd, mida vaja aga ehk on asi selles, missuguse tolmuimejaga sa antud tolmuimejat võrdled. Ju oli mul lihtsalt eelmine tolmuimeja palju parem ja seda igas mõttes.\nostsin müüja soovitusel, aga kodus esimesel koristamisel avastasin 2 väga olulist puudust: 1) kofreeritud vooliku osa on nii lühike, et kui minusugune pikk mees tõmbab teleskooptoru lõpuni välja ja hakkab toimetama, siis sõidab seade pidevalt kandadele. 2) see "megaergonoomne" ja mitmete funktsioonidega käepide on nii raske, et isegi mehekäsi väsib üsna ruttu. suht ebaõnnestunud ost selle koha pealt. kahetsen


Sector 32 hotellid | Hotels.com\nSector 32 hotellid – Gurugram\nSector 32 hotellid\nOtsi hotelle orientiiri järgi Sector 32, Gurugram, India\nVaata kaardilt hotelle, mille orientiir on Sector 32\nSector 32. Lühitutvustus\nSector 32 pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Galaxy ostukeskus ja MGF Metropolitani ostukeskus. Ära unusta külastamast paiku nagu Leisure Valley park ja Kingdom of Dreamsi vabaajakeskus.\nMajutusvõimalused, mida Sector 32 pakub\nSector 32 ei jäta teid majutusega hätta, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Kui sinu sihtkoht on Sector 32, ootab sind Hotels.com saidil 5943 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 72%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 6 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Sector 32 ja selle lähipiirkond pakub.\n• 69 5 tärni hotelli alates 63 EUR öö\n• 221 4 tärni hotelli alates 31 EUR öö\n• 789 3 tärni hotelli alates 19 EUR öö\nSector 32 – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Delhi (DEL-Indira Gandhi Intl.), mis asub 12,9 km linnast eemal.\nSector 32 – kohalikud huviväärsused\n• Galaxy ostukeskus (2 km südalinnast)\n• MGF Metropolitani ostukeskus (3,1 km südalinnast)\n• Leisure Valley park (3,5 km südalinnast)\n• Kingdom of Dreamsi vabaajakeskus (3,6 km südalinnast)\n• Ostukeskus Omaxe Celebration Mall (3,9 km südalinnast)


Vastuvõetud detailplaneeringud - Anija Vallavalitsus\nVastu võeti Anija valla Lehtmetsa küla Aiandi ja Valge-Lavendli maaüksuste osa detailplaneering.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 21.03.2019 - 04.04.2019 Anija vallavalitsuses, F.R.Kreutzwaldi tn 6, Kehra linn ja elektrooniliselt http://avalik.amphora.ee/anijavv/index.aspx?type=12&id=208675. Vastuväited ja arvamused esitada kirjalikult inga.vainu@anija.ee.\n2019-01-22 Lisa Aiandi tn pikendus.pdf\nVastu on võetud Lepa maaüksuse detailplaneering\nAnija Vallavalitsuse 22.01.2019 korraldusega nr 2-3/35 võeti vastu Kehra küla Lepa maaüksuse detailplaneering. Kehra küla Lepa maaüksus asub Kehra linna servaalal Anija mnt ääres hajaasustuse ja tiheasustuse ülemineku piirkonnas. Lepa maaüksuse suurus on 3,1 ha, maa-ala piir on nähtav planeeringu joonistel. Planeeringuga on määratud ehitusõigus kuue ühepereelamu ja nende abihoonete ehitamiseks ning on lahendatud ala kasutamiseks vajalikud tingimused (heakorrastus, tehnovõrgud, juurdepääs jmt). Lepa maaüksuse detailplaneeringuga on planeeritud kuus elamumaa ja kolm teemaa sihtotstarbega krunti. Planeeringu ellurakendamine mõjutab piirkonda positiivselt, kuna võimaldab nõuetekohase juurdepääsutee rajamist ka naaberkruntideni ning perspektiivis kergliiklustee lõigu rajamist maantee serva. Ehitised on planeeritud puit- või krohvviimistlusega traditisioonilised ühepereelamud. Üldplaneeringu kohaselt jääb ala elamumaa juhtotstarbega tiheasutsusala serva alale. Detailplaneering on üldplaneeringu kohane.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 21.02.2019 - 08.03.2019 Anija vallavalitsuses, F.R.Kreutzwaldi tn 6, Kehra linn ja elektrooniliselt www https://anija.kovtp.ee/vastuvoetud-detailplaneeringud. Vastuväited ja arvamused esitada kirjalikult inga.vainu@anija.ee.\n2018-11-26 Asendiskeem (Lepa).pdf\n2018-11-26 Seletuskiri (Lepa).pdf\n2018-11-26 Põhijoonis (Lepa).pdf\n2019-01-19 Illustreeriv joonis (Lepa).pdf\nVastu on võetud Jõeoru maaüksuse detailplaneering\nAnija Vallavolikogu 24.01.2019 otsusega nr 1-3/96 võeti vastu Raudoja küla Jõeoru maaüksuse detailplaneering. Planeeringuala asub Anija vallas Raudoja külas Jõeoru maaüksuse lõunapoolsel alal (katastritunnus 14001:001:1190). Jõeoru maaüksus on poolitatud Soodla jõega. Lisandub juurdepääsutee, mis jääb riigimetsa maale. Planeeringuala suurus on ligikaudu 1,5 ha. Detailplaneeringuga on tehtud ettepanek ühe elamu ja selle abihoonete püstitamiseks ning Soodla jõe ehituskeeluvööndi vähendamiseks. Lisaks on lahendatud ehitise teenindamiseks vajalike rajatiste põhimõtted. Planeeringu ellurakendamine mõjub piirkonda elavdavalt, loob võimaluse tee parendamisele ja heakorrastatud ala loomisele ning annab võimaluse elanike arvu kasvamisele Anija valda. Kõrveküla tee (metsatee nr 1400753) parendamine ja kasutamine toimub vastavalt tee maaomaniku ja huvitatud isiku vahelisele kokkuleppele. Kõrveküla tee jätkub ka naaberkinnistutele ning on planeeritud perspektiivis avalikult kasutatavaks kohalikuks teeks peale selle välja ehitamist nõuetele vastavalt. Detailplaneeringuga on tehtud ettepanek vähendada Soodla jõe ehituskeeluvööndit lähtuvalt kõrghaljastusest ja reljeefist 20 meetrini Soodla jõest. Planeeritava tegevusega ei kaasne olulisi kahjulikke tagajärgi ning võib kaasneda ainult väheoluline negatiivne keskkonnamõju. Keskkonnaregistri andmetel ei ole planeeringuala vahetus lähialas kaitstavaid loodusobjekte ega ka Natura 2000 võrgustiku ala. Samuti ei sea tegevus ohtu inimese tervist, heaolu, kultuuripärandit ega vara. Detailplaneering on üldplaneeringut muutev. Anija valla üldplaneeringu ja LKS alusel on maaüksusel Soodla jõe ehituskeeluvöönd, millele tehakse käesoleva planeeringuga ettepanek vähendamiseks. Ehituskeeluvööndi vähendamise asjaolud ja põhjendused on käsitletud seletuskirjas. Kinnistu sihtotstarbe muutmist ja kruntideks jaotamist ei plaanita. Detailplaneeringu avalik väljapanek toimub 09.03.2019 - 09.04.2019 Anija vallavalitsuses, F.R.Kreutzwaldi tn 6, Kehra linn ja elektrooniliselt www https://anija.kovtp.ee/vastuvoetud-detailplaneeringud. Vastuväited ja arvamused esitada kirjalikult inga.vainu@anija.ee.\nIllustreeriv joonis Jõeoru DP04022019.pdf\nAia tn 12 maaüksuse ja lähiala detailplaneering on vastu võetud\nAnija Vallavalitsuse 30.10.2018 korraldusega nr 2-3/600 võeti vastu Anija valla Kehra linna Aia tn 12 maaüksuse ja lähiala detailplaneering. Anija valla Kehra linna Aia tn 12 kinnistu asub kortermajade ja ühepereelamute vahelisel alal Kehra linna idaosas. Asendiskeem on detailplaneeringu juures. Planeeringuala suurus 8500 m2. Detailplaneeringus on tehtud ettepanek kinnistu jagamiseks kolmeks elamumaakrundiks ja ehitusõiguse määramiseks kolme kortermaja rajamiseks. Tehnovõrgud on lahendatud ühisvõrkude baasil. Juurdepääsud kolmele krundile on lahendatud Aia tänavalt. Kruntide ette Aia tn serva on ettenähtud jalgtee. Parkimine ja jäätmete kogumine on lahendatud omal krundil. Planeeringu elluviimine mõjutab piirkonda positiivselt, kuna aitab luua heakorrastatud ja kaasaegse linnaruumi. Planeeringu elluviimisega kasvab nii elanike arv, liikluskoormus kui ka sotsiaalsete teenuste vajadus. Kehra linnas on olemas piisavalt ruumi koolides ja lasteaedades, et vastu võtta uusi lapsi. Lähiümbruse tänavad on piisavad, et tagada suurem liikluskoormus. Senine Aia tänava servades parkimine tuleb lahendada oma kruntidel või rajada ühised parkimisalad, et tagada turvalisem linnaruum. Mahulised muudatused toimuvad vaid Aia tn 12 krundil seoses uue hoonestuse tekkimisega. Detailplaneering on esitatud arvamuse küsimiseks kõikidele naabritele ja on kooskõlastatud vajalike asutuste ja tehnovõrkude valdajatega. Detailplaneering vastab lähteülesandele ja teistele õigusaktidele.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 06.12- 21.12.2018. Planeeringuga saab tutvuda Anija Vallavalitsuses F.R. Kreutzwaldi tn 6, Kehra linn, Anija vald ja valla veebilehel https://anija.kovtp.ee/vastuvoetud-detailplaneeringud . Avaliku väljapaneku jooksul on igal isikul õigus avaldada detailplaneeringu kohta arvamust. Ettepanekud esitada Anija valla arhitekt-planeeringuspetsialisti e-postile: inga.vainu@anija.ee.\nAia 12 1-DP Situatsioon.pdf\nAia 12 2-DP Tugiplaan.pdf\nAia 12 4-DP Tehnovõrkude koondplaan.pdf\nAia 12 3-DP Põhijoonis.pdf\nAia 12 0-DP Seletuskiri.pdf\nAia 12 Illustreeriv pilt 1.jpg\nAia 12Illustreeriv pilt 2.jpg\nAia 12 Illustreeriv pilt 3.jpg\nSoodla küla Päikese maaüksuse detailplaneering on vastu võetud\nAnija Vallavolikogu 15.03.2018 otsusega nr 47 võeti vastu Soodla küla Päikese maaüksuse detailplaneering. Planeeringuala asub Anija vallas Soodla külas Päikese maaüksusel (katastritunnus 14001:002:2680) Soodla jõe ja Soodla tee vahelisel alal. Planeeringuala suurus on ca 0,9 ha. Detailplaneeringuga on tehtud ettepanek kinnistu sihtotstarbe muutmiseks ärimaaks ja määratud ehitusõigus kinnistul oleva elamu rekonstrueerimiseks majutusteenust pakkuvaks hooneks ning lisaks on planeeritud Soodla jõe äärde rajada 2 uut hoonet, milledest üks on mõeldud puhke- ja majutushooneks ning teine saunaks. Tegemist on turismialase ettevõtluse soodustamisega. Anija valla arengukavas ettevõtluse arendamise üheks tegevuseks on tingimuste loomine turismialase ettevõtluse tekkimiseks. Planeeringualal on juba olemasolevaid hooneid ning juurdepääs avalikult teelt. Detailplaneeringuga on tehtud ettepanek vähendada Soodla jõe ehituskeeluvööndit õuemaast osaliselt väljaspoole jääva hoone ja tuletõrjeveemahutite ulatuses 10 meetrini Soodla jõest. Planeeritava tegevusega ei kaasne olulisi kahjulikke tagajärgi. Samuti ei sea tegevus ohtu inimese tervist, heaolu, kultuuripärandit ega vara. Detailplaneering on üldplaneeringut muutev.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 12.04.2018 – 13.05.2018. Planeeringu lahenduse ja lähteseisukohtadega saate tutvuda valla veebilehel http://anija.kovtp.ee/vastuvõetud-detailplaneeringud ja Anija Vallavalitsuses aadressil F.R.Kreutzwaldi tn 6, Kehra. Avaliku väljapaneku jooksul on igal isikul õigus avaldada planeeringu kohta arvamust. Arvamused esitada kirjalikult valla arhitekt-planeeringuspetsialisti e-postile inga.vainu@ånija.ee.


magamiskott vastsündinule - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › magamiskott vastsündinule\nTeema: magamiskott vastsündinule\nOlen kuulnud arvamusi, et magamiskott beebile parem ja turvalisem kui tekk. Aga milline see peaks olema – kas nagu täiskasvanute magamiskott või selline, mis käib õlgade pealt kinni (ülevalt nagu body traksid, all siis kott)? Või siiski tekk?\nvõi näiteks midagi sellist:\nRE: magamiskott vastsündinule\nToas toamagamiskott ehk nagu alt kinniõmmeldud kleit, õue õuemagamiskott, mis on siis selline, kus käed-jalad ja pea ka sees…\nMeil on see esimene variant:) Kuna ei kasutanud sünnist saati, siis meile ei sobinud (lapsele ei meeldinud).\nAga mina nt ei teadnud esimese lapsega, et nii nagu lapsed haiglas alguses pambuks mähitakse… et see on hea variant ka kodus nii beebit edasi mähkida. Pidi aitama rahulikumalt magada, kui nad ei saa käsi ja jalgu väga liigutada. Nii õpib laps rahulikult magama ja ei saa ennast käte/jalgade liigutamisega üles äratada.\nSelline nagu sinu esimesel lingil. Muide Mothercare müüb parema hinnaga ja väga kvaliteetseid Grobag magamiskotte millel on ka soojusühik (tog) ilusasti välja toodud. Selle järgi saad arvestada kui jahedasse tuppa kott sobib.\nEest lukuga on kõige lihtsam kasutada (nagu see esimene versioon, aga tõmbad eest luku kinni). Mina olen neid kahe lapsega kasutanud, ostsin Hollandist, kus sellised maksavad 10-15 eurot tk.\nMinul ka kasutusel selline nagu esimesel lingil, eest lukuga. Olen kasutanud alates lape sünnist. Esimene oli 0-6kuud ja siis hetkel 6-12kuud. Kuna minu laps rahmeldab tekiga päris palju siis soetasingi magamiskoti. Ta sellega nii harjunud, panen ainult ööseks magamiskotti, päeval ei kasuta.\nMina ostsin omale magamiskotid Inglismaalt, seal ikka palju odavam. Pane tähele, et need on ka erineva paksusega.\nVankris oli sügisel kasutusel Tallinna pakis olev magamiskott.


Kuidas hoida laps elus viienda sünnipäevani? - Järva Teataja\nEsialgu kasvavad nad jah laudas, panevad oma hierarhiad paika. Järvamaa kutsehariduskeskuse põllumajandusvaldkonna juhtivõpetaja Aive Kupp\n9. november 2017, 0:00\nOlen kuulnud ütlust, et kui oled suutnud kasvatada lapse nelja-aastaseks nii, et ta pole saanud suuri vigastusi või surma, siis oled lapsevanemana õnnestunud. See ütlus on mõtlemapanev, eriti kui vaadata, mis toimub meie ümber iga päev.\nEesti haigekassa andmetel oli 2015. aastal 0–4aastaseid lapsi Eestis 71 714, neist 23 004 ehk lausa üle kolmandiku said sellise vigastuse, et vajasid arstiabi. Lihtsaid arvutusi tehes võib öelda, et iga päev sai viga 63 last!\nVäikelaste vigastuste peamised põhjustajad on kukkumised, mille tõttu vajas abi 9885 last. Vanus 0–4 on iga, kus laps sõltub täielikult oma vanemast ja vanema ülesanne on luua lapsele turvaline kodu.\nEnt miks on ikka nii, et pea iga päev juhtub mõni õnnetus, mis on tekitanud lapsele tõsiseid või jäädavaid vigastusi või lõppenud sootuks surmaga?\nPuutun oma töös kokku paljude inimestega ja tihtipeale tulevad jutuks kodus juhtuvad õnnetused. Kui avan õnnetuste tagamaid ja räägin peamistest probleemidest, mis õnnetusteni viivad, tunnevad vestluspartnerid end sageli šokeerituna.\nEnamasti tuleb inimestele üllatuseks, et lapsed kukuvad akendest alla, neelavad alla mänguasjade pisikesi patareisid, söövad värvilisi pesukapsleid, saavad vanema antud rohtudest üledoosi või pistavad vooluvõrku jäetud nutiseadme laadija otsa endale suhu.\nNeed on päris tavalised olukorrad, mida võivad kinnitada kõik erakorralises meditsiinis töötavad lastearstid.\nSamme, mis nende õnnetusteni viivad, on enamasti hõlpus ära hoida. Usun, et olukorrad, mida peetakse ilmsüütuteks, kuid mis ometi võivad viia kurbade tagajärgedeni, võivad esineda väga paljudes kodudes.\nNäiteks hoitakse kodukeemiat kraanikausi all kapis, tikutoos vedeleb köögilaual, ravimid jäetakse diivanilauale, kõrghoones puuduvad akendel turvariivid, välisukse võtmeid hoitakse seal, kus juhtub, kodus puudub suitsuandur, ohtlikud esemed (nuga, käärid) asuvad laste käeulatuses, gaasiseade on katkine või hooldamata, kodutiigil pole turvatara, raamaturiiul pole seinale kinnitatud.\nKõik see on lapsele otsene oht, mis muutub tragöödiaks kohe, kui lapsevanem pöörab kasvõi korraks pea mujale.\nMida saab iga vanem teha, et tema lapse neljas sünnipäev ei jääks viimaseks?\nÜks võtmelahendusi on muuta kodune keskkond ohutumaks vastavalt lapse ealistele vajadustele ja iseärasustele. Siin ei ole üht valemit, mis sobib igale kodule ja igale lapsele, sest teadupärast oleme kõik erinevad.\nOluline on tunda oma last, oma kodu ja vastavalt sellele panna turvalisuse sätted ritta. Üks universaalne kuldreegel selle juures siiski on: alati on parem kodu ohutusega üle pingutada kui ohte alahinnata. Kui seni pole õnnetusi juhtunud, siis ei tähenda, et neid ei juhtu ka homme.\nLapsevanem peab oma lapsega ohtlikest olukordadest rääkima. See on oluline, sest nii hindab ja pisendab vanem ise oma kodu võimalikke riske, samal ajal suurendab ta lapse teadmisi ohtudest ja ohutusest.\nKui laps teab, mis ohtu tekitab, siis ta oskab sellest eemale hoida. Loomulikult tuleb rääkimise puhul arvestada lapse vanuse ning sellest tuleneva vastuvõtlikkuse ja arusaamise võimega.\nTõsi on see, et isegi siis, kui kõik sätted on korras, juhtub õnnetusi. Seetõttu peab teadma, kuidas õnnetuse korral käituda. Kui häda on juba käes, siis ei ole enam aega guugeldada ja juhiseid otsida. Elementaarsed elu päästvad teadmised ja oskused tuleb endale enne selgeks teha.\nVäga paljud õnnetusse sattunud inimesed on öelnud, et on kriisiolukorras unustanud isegi hädaabinumbri. Seega ei maksa pidada paljuks aeg-ajalt endale see lihtne 112 meelde tuletada.\nVäikelapse puhul on ehk kõige olulisem järelevalve. Peamiselt juhtuvadki lastega õnnetused siis, kui vanemad on nad omapäi jätnud. Väikeste puhul ei piisa alati ainult füüsilisest kohalolust – samal ajal kui vanem lappab ühismeediat, on tema tähelepanu hõivatud ja laps võib oma teadmatusest palju korda saata.\nVäikelapseiga on nii lühike ja lapsed kasvavad ruttu suureks. Soovitan vanematel seda aega nautida ja pühendada oma meeled väiksele ilmakodanikule. Tema vajab teie tähelepanu ja turvatunnet kõige rohkem.\nMeie laste turvalisus ja ohutus ei tohi olla luksuskaup, mida lapsed ei saa tarbida vanemate väikese sissetuleku, teadmatuse või ükskõiksuse tõttu. Kõik lapsed on väärt ohutut kodu, keskkonda, kus kasvada ja tähistada oma viiendat, kuuendat, seitsmendat jne sünnipäeva.\nGalerii: noor kunstnik avas isikunäituse Loe artiklit Vaata galeriid\nVäätsalased kavatsevad meisterdada jõuludeks 40 vaateakent Loe artiklit\nKoolipere plaanib mõisas uhke balli korraldada Loe artiklit\nKoolimajas saab tantsu ja tralli Loe artiklit\nAravetel tasub arvestada soojakatkestusega Loe artiklit\nTapal teenivad kaitseväelased liiguvad läbi Järvamaa Lätti õppusele Loe artiklit\nPiilu meditsiinitöötajate rahakotti: tervishoius tõusid palgad Loe artiklit\nKummitava mõisa lugu jõuab teleekraanile Loe artiklit\nPaide endisest linnapeast sai nüüd vallavolikogu esimees Loe artiklit\nEndine riigikogu liige võtab poliitikas aja maha Loe artiklit\nKatse tõestas: Eestis võib relvaloa saada ka skisofreenik või narkomaan Täiendatud oluliselt kl 21.04! 5 Loe artiklit\nKakumäe gaasiõnnetuse tõttu suri haiglas ka kolmas laps Loe artiklit\nOtsefotod: täna õhtul leiab omaniku 20. Kuldnõel Loe artiklit Vaata galeriid\nRandjärv nörritas 20 888 euro nimel Eesti Kontserdi nõukogu ja võib rahast üldse ilma jääda 6 Loe artiklit\nLaine Randjärv: hüvitis on mulle seadusega ette nähtud, need 20 888 eurot pole kingitus\nEesti Kontserdi juhtimisega viivitamine toob Randjärvele 20 888 euro suuruse riigikogulase hüvitise\nSelgus Kontaveidi veerandfinaalmatši algusaeg Loe artiklit\nStockholmi kesklinnast leiti kahtlast pulbrit, haiglasse viidi kümmekond inimest 1 Loe artiklit\nIndrek Schwede: Rahvuste liiga on Eesti jalgpallikoondise ajalooline võimalus Loe artiklit\nAndrei Illarionov õigeusu kiriku sisetülist: 2018. aasta suur skisma või «pelgalt» lahing Valgevene pärast? Loe artiklit\nSaarde vallavolikogu otsustas: tselluloositehase rajamise uuringud võivad alata 10 Loe artiklit\nJärveoja kommenteeris Meeke’i liitumist Toyotaga Loe artiklit


Traksid tulevad tagasi\nTraksid on koos seda tähistava sõnaga (die Strapse) tulnud meile Saksa kultuuriruumist, kus see aksessuaar on juba aastasadu olnud nii igapäevase kui ka piduliku riietuse lahutamatu osa. Kes kujutaks kuulsaid nahkpükse ette ilma traksideta? 18. sajandi paiku valmistatigi trakse peamiselt nahast, kuid kasutati ka tugevamat riiet või koguni kudumeid.\nTraksid on saanud ameerikaliku asjalikkuse sümboliks. Tüüpiline mänedžer võömaakler kannab ju ikka musti viigipüvalget triiksäi ja tulipunaseid trakse. Pintsaku on ta töos, liigutades suuri summasid, seljast võd, sebib palavikuliselt ringi võiis on toetanud jalad lauale ja pöa traksipaela alla.\nKuid traksid leiame ka sotsiaalse redeli ülejäänud pulkadelt. Näiteks reklaamitööstus pakub meile ohtralt kiivri ja suruõhuvasaraga turskeid töömehi, kelle teksapüksid püsivad ülal teadagi millega. Erinevat värvi, sageli ka piltidega kaunistatud tugevate klambritega kummipaelad sobivad teksade ilmestamiseks suurepäraselt, pealegi varustas kultussääretorude leiutaja Levi Strauss need algselt just nimelt traksidega. Ja ehkki viimase aja mood kipub selja paljaks jätma, ei ole sugugi liiast ka oma tervise eest hoolt kanda: traksikandjal on seljakülmetamise oht tunduvalt väiksem kui neil, kes kasutavad pükste ülalhoidmiseks rihma või, nagu viimasel ajal eriti trendikas, ajavad üldse ilma igasuguste abivahenditeta läbi.\nPidulikku õhtuülikonda tänapäeva mood siiski rihma- või traksikandmise vajadusest vabastanud ei ole, neist kahest just traksid teevad ülikonna hästi istuvaks ning viigid täpselt ja sirgelt langevaks. Muidugi, kui te eelistate seltskonnas liikuda boheemlasliku, kuid samas sotsiaalset staatust rõhutava ehtsast linasest riidest ülikonnaga, sobib rihm sinna juurde paremini.\nHead ülikonnatraksid on paraja pikkusega, mitte väga jäiga ja soovitatavalt lipsuga ühes toonis kummiga. Peale kummi võivad traksid olla valmistatud ka nahast, tekstiilist või isegi siidist. Viimane on küll mugav disaineritele, kes ei pea end vaevama lipsu ja trakside stiiliühtsusega, kuid kandja jaoks valmistavad sellisest materjalist traksid kordumatu elamuse.\nHeadel ülikonnapükstel on vastavates kohtades nööbid, kuhu kinnitatakse trakside küljes olevad nahkaasad. Nüüdisaegne kergetööstus pakub trakside otsa ka mitmes suuruses ja mitmesuguse kirevusega metall- või koguni plastmassklambreid, kuid ka parim klamber kulub aja jooksul ja kaotab oma tugevuse. Seda, mis juhtub tugevuse kaotanud klambriga, on kogenud küllap igaüks, kes ümbritsevale seltskonnale sundimatut muljet jätta üritades kaotsiläinud traksiotsa mööda pintsakuselga taga otsinud.\nSugude võrdõiguslikkus on teinud oma töö ka traksikandmise alal: seni peamiselt meesteaksessuaariks peetud traksid on tegemas oma võidukäiku ka naistemoes. Nii nagu naised on kiskunud meeste jalast püksid ning kaelast lipsu, kannavad nad nüüd kirevamustrilisi trakse. Samas ei saa salata, et koos veidi liibuvama ülaosaga aitavad traksid kõiki sealseid kumerusi rõhutada, mis kokku jätab üpris ligitõmbava mulje. Viimast saab veelgi süvendada, kui traksid puusade ümber ripnema jätta? Paljud moeloojad on arvamusel, et traksid passivadki naistele paremini kui meestele. Ent ei maksa unustada, et see, mis naiste jaoks on vaid seksikas detail, võib nii mõnegi mehe jaoks olla hädavajalik tarbeese.


Aadress: Pärnu mnt 556b , Tallinn\nParklad > Karl Storz\n3. Parkida tohib ainult elektroonilise parkimisloa olemasolul.\n4. Elektroonilise parkimisloa väljastab Karl Storz VEE OÜ esindaja.\n5. Parkida ja liigelda tohib ainult vastavalt paigaldatud liiklus-korraldusvahenditele (viidad, teemärgistus, liiklusmärgid) ja/või parklaoperaatori juhistele. KEELATUD on peatuda või parkida kohtades, mis on tähistatud vastavate keelavate liikluskorraldusvahenditega. Parklas tohivad parkida ainult registreeritud sõidukid.\n6. Parkimine ja liiklemine toimub parklas sõidukijuhi omal vastutusel.\n8. Parkimislepingu sõlmimisel sõiduki kasutaja poolt parkimise korraldajale edastatud andmed (telefoninumber, e-post vm.) loetakse sõidukit ja parkimislepingu sõlminud sõiduki kasutajat siduvateks andmeteks. Sõiduki kasutaja annab parkimislepingu sõlmimisega Parkimise korraldajale nõusoleku lepingu sõlmimisel saadud andmete, sealhulgas sõiduki kasutaja isikuandmete, töötlemiseks, et tagada lepingu tingimuste täitmine. Parkimise korraldajal on õigus edastada andmed või loovutada lepingust tulenevad nõuded inkassoteenuse osutajale, pöörduda nõudega maakohtusse ning avalikustada sõiduki kasutaja võlaandmed (maksehäireandmed) kolmandatele isikutele.\n9. Parklaoperaatoril on õigus sõidukit kuni parkimistasu, leppetrahvi, teisaldamiskulude või muude sarnaste tasude maksmiseni kinni pidada.\n10. Täiendavat teavet saab telefonil + 372 673 5000 või Parkimise korraldaja kodulehelt http://www.unipark.ee/


Akadeemiline essee Estonia\nKas vajate professionaalset kirjutamisabi? Hankige kvaliteetne paber parimatelt akadeemilistelt esseedelt lehelt Estonia kirjutatud kõigile akadeemilistele standarditele.\nAkadeemiline essee kirjutamine\nAkadeemilise essee kirjutamise protsess pole nii lihtne, kui võiks arvata. Kvaliteetsete akadeemiliste esseede kirjutamiseks ei piisa ainult elementaarsetest kirjutamisoskustest. Esiteks on palju erinevaid esseede teemasid ja erinevaid reegleid, millest iga autor peab hästi kirjutatud referaadi koostamiseks kinni pidama. See tekitab suurt muret kõigile, kes soovivad kirjutada mis tahes paberina käsitletaval teemal, nagu ajalugu, luule, teadus jms. Enamikul inimestel on piisavalt raske raamatut või ajalehte lugeda ja põhipunktidest aru saada, kuid esseede osas on reeglid sageli rohkem kaasatud ja raskesti mõistetavad.\nEnamikul kirjanikel pole probleeme raamatu põhieesmärgi mõistmisega, kuid akadeemiline esseekirjutamine on nii palju seotud korraliku korrastamise ja korrektse grammatikaga kui pelgalt sujuva lugemisega. Kui kirjanik ei oska oma mõtteid korrastada ja nende lauseid korrastada, võib neil tekkida palju grammatilisi ja süntaktilisi probleeme. Kui see juhtub, ei suuda kirjanik koostada hästi koostatud esseet, mis oleks nii loetav kui ka informatiivne. Seetõttu on kirjanikul alati hea mõte enne essee kallale asumist tegeleda koopialugejaga. See kehtib eriti siis, kui kirjanik ei tea palju tema kirjutatud teemast.\nKoopialugeja võib olla omamoodi juhendaja akadeemilise esseekirjutaja jaoks, sest koopialugejal on olnud kogemusi igasuguse akadeemilise kirjutamisega. Lõppude lõpuks õpetatakse enamikku lugejatest iga lauset lahkama, et teada saada, mida kirjanik üritab öelda. Kui kirjanik jätab oma lausete paigutuse lihtsalt juhuse hooleks, riskib ta kaotada olulisi nüansse, mis hiljem osutuvad tema paberi allakäiguks.\nTeine asi, mida hea akadeemilise essee lugeja saab teha, on veenduda, et essee on vigadeta. Õpilane saab vigu kontrollida, et varakult enne essee lõppu vigu tabada. See võib olla väga oluline, eriti kui essee peaks hindaja hindama. Kirjanik võis kasutamata jätta võimalust oma andeid näidata ainult seetõttu, et ta ei tabanud oma paberil ainsatki viga.\nAkadeemilised kirjutajad peavad olema ettevaatlikud ka oma akadeemiliste esseede koostamise suhtes. Esseede kirjutamise ametlikke stiile ei soovitata akadeemilistes esseedes, sest selline kirjutamine toimub konkreetsetel eesmärkidel. Ametlikus akadeemilises kirjutises oleks parem vorm kirjeldav essee, mis võimaldab kirjanikul seostada oma teemat varasemate akadeemiliste kirjutistega ja seda, kuidas praegune teema on seotud varasemate teemadega. See muudab akadeemilise kirjutamise lugejale palju lihtsamaks, kuna grammatilisi vigu on vähem.\nAkadeemilise essee kirjutamise näidisele tuleks anda ka struktuur, et kirjanik teaks, mida teha, kui ta oma essee kallal tööle hakkab. Üks järgitav struktuur on kontuur. Selle kontuuri abil tuleks kirjutajat juhtida essee ülesehitusse. Ülevaade peaks sisaldama ka kogu teavet, mida on vaja essee lõpetamiseks.\nTeine oluline tegur akadeemilises esseekirjutamises on uurimistöö. Esseesid tuleks uurida, et kirjanik saaks oma argumente sidusalt ja korrektselt esitada. Üks viis õigesti uurida on kirjaniku varasemate akadeemiliste esseede otsimine Internetist. Nii on kirjanikul lihtsam mõista varasemate akadeemiliste kirjanike öeldut ja aidata tal mõista, kuidas asju teisiti teha. Akadeemilise essee kirjutamise kohta on palju näiteid, mida saab lugeda, et saada ideid ja näpunäiteid akadeemilise essee kirjutamise kohta.\nAkadeemilise essee ülesehitus on tegelikult kõige olulisem osa. See peaks olema kavandatud ja kirjutatud enne essee tegelikku alustamist. Peaks olema üksikasjalik sissejuhatus; keha ja järeldus. Internetist saab otsida mitmesuguseid akadeemiliste esseede näidiseid, et saada aimu, kuidas ta peaks omaenda kavandama ja kirjutama.


Purjelauduritele jätkub Garmin Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sari Baltic Cup Estonia võistlusega | Eesti Jahtklubide Liit\nPurjelauduritele jätkub Garmin Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sari Baltic Cup Estonia võistlusega\nGarmin Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sarja liider Techno 293 Plus klassis Joonas Mik Foto autor: Riina Ramst\nEeloleval reedel ja laupäeval Tallinnas Pirital toimuv Baltic Cup Estonia võistlus on Garmin Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sarja teine etapp purjelauaklassidele Techno 293, Formula ja Foil. Lisaks võistleb kutsutud klassina Raceboard, kellele peetakse regati raames Eesti meistrivõistlused.\nBaltic Cup Estoniale on osalema oodata ligi 60 sportlast Eestist, Soomest, Lätist ja Leedust. Uues võistlusklassis Foil, mis on purjelaudurite hulgas rohkelt populaarsust kogunud, on registreerunud 11 sõitjat, nende hulgas Ingrid Puusta, kellele tema põhiklassis RS:X Eestis konkurentsi ei jagu. Naistest on Foil klassis sõitmas veel Soome naiste esinumber Marianne Rautelin, samuti Aleksandra Blinnikka. Meestest on Foil võistlusklassis registreerunud Eesti esinumber John Kaju, samuti pea kogu Läti Foili koorekiht. Techno 293 võistlusklassis on registreerunud 29 võistlejat, nende hulgas kogu Eesti ja Läti noorte paremik. Formula klassis on samuti teiste seas stardis Eestis tugevaimad sõitjad.\nJuuni lõpus toimunud avaetapi järel juhib Techno 293 Minim U13 klassis sarja Bertha Kivistik. Techno 293 Junior U15 klassis on liidriks soomlanna Sofia Hämäläinen, parima eestlasena on teisel kohal Saskia Põldmaa. Techno 293 Plus klassis on esikohal Joonas Mik. Formula klassis oli esimese etapi parim Frank Ervin. Windsurf Foil klassis juhib lätlane Janis Preiss, parima eestlasena on John Kaju teisel positsioonil.\nVõistluse avab reedel kell 11:00 Pirita Surfiklubis Eesti Purjelaualiidu peasekretär Kristel Oitmaa.\nEsimese võistlussõidu hoiatussignaal antakse reedel kell 12 ja laupäeval kell 11.\nKoroonaviirusest tulenevalt tuleb kaldal järgida hajutatuse nõuet ning ka merel on soovituslik vältida lähikontakte. Võistlusele registreerimine käib täielikult interneti teel ning kohapeal regatibüroos registreerimist ei toimu. Samamoodi asuvad võistluse teadetetahvel ja tulemused ainult puri.ee kalendris regati infolehel. Võistluse avamine ja autasustamine toimuvad surfiklubis kesksel kohal, kusjuures võistlejad jälgivad sündmust hajutatult. Autasustamisel selgub kõigi võistlejate seast ka sarja toetaja Garmini poolt välja pandud loosiauhinna saaja.\nBaltic Cup Estonia korraldab Eesti Purjelaualiit koostöös Eesti Jahtklubide Liiduga.\nAvaldatud: 16.juuli kell 01:34


Mikser: suhetes Aafrikaga tuleb pöörata tähelepanu noortele ja töökohtade loomisele\nMikser mures Aafrika noorsoo ja tööturu pärast\n09:43 16.05.2017 (Uuendatud 06:46 17.05.2017)\nVälisminister Sven Mikseri sõnul tuleb suhetes Aafrika riikidega pöörata suuremat tähelepanu noortele ja tööturule Aafrikas\nTALLINN, 16. mai — Sputnik. Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis olid peateemadeks Aafrika ja Euroopa Liidu suhted, olukord Aafrika Sarve piirkonnas, Euroopa Liidu idapartnerlus ning EL-i globaalstrateegia julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamine, teatas välisministeerium.\n© Flickr / Estonian Foreign Ministry\nEL-i eesistumine ja majandussuhted Aafrika riikidega\n„Tänapäeval annavad innovatsioon ja e-lahendused hea võimaluse luua uusi ja atraktiivseid töökohti. Lisaks saab läbi e-lahenduste luua inimestele kvaliteetsemaid avalikke teenuseid ning tugevdada head valitsemistava," ütles Mikser.\nVälisminister tutvustas Euroopa kolleegidele mai lõpus Tallinnas toimuvat e-valitsemise konverentsi, mida korraldab Eesti E-riigi Akadeemia koostöös Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide sekretariaadiga. „Konverents annab olulise panuse novembris toimuvale EL-i ja Aafrika tippkohtumise programmi sisule," lisas minister.\nPärastlõunal toimus arutelu idapartnerluse teemal, mis on Eesti EL-i nõukogu eesistumise ajal üheks prioriteetseks teemaks, seda ka seoses novembris Brüsselis toimuva idapartnerluse tippkohtumisega.\n„Euroopa Liidu huvides on stabiilne, turvaline ja jõukas naabrus," rõhutas Mikser kohtumisel. "Selleks tuleb teha tihedat ja igakülgset koostööd. Vajalik on ka ühenduste arendamine EL-i ja idapartnerluse riikide vahel, seda eelkõige transpordi-, energeetika ja digitaalses valdkonnas. Eesmärk on tuua idapartnerluse riigid meile lähemale," lisas Mikser.\nTallinnas algas Aafrika nädal\nvälisministrid, mure, töökoht, tööturg, noored, Sven Mikser, Aafrika, Brüssel, Eesti, EL


SKANDAAL: Taylor Swiftil ei lubata oma hitte esitada\nToimetas Triin Tael, 16. november 2019 10:00\nTaylor SwiftFoto: Reuters/Scanpix\nTaylor Swifti ülesastumine 25. novembri Ameerika muusikaauhindade (AMA) galal on kahtluse all, sest tema väitel ei lubata tal omaenda laule esitada.\nLauljatar teatas sotsiaalmeedias fännidele, et muusikamänedžerid Scooter Braun ja Scott Borchetta keelavad tal esitada laule oma eelmistelt plaatidelt, mille õigused neile kuuluvad. Superstaar plaanis AMA tseremoonial esitada oma hittide popurriid, nüüd olevat see võimatu. Skandaal on suur, sest Taylorile antakse galal üle aastakümne artisti auhind.\nTaylori väitel on nüüd ohtu sattunud ka tema elust rääkiv Netflixi dokfilm ja järgmise aasta novembrini planeeritud esinemised.\nTAYLOR SWIFT 30: popprintsessi 30 õppetundi\nKÄTTEMAKS: Taylor Swift lindistab oma vanad plaadid uuesti (6)\nTaylor Swift on ahastuses: tema looming kuulub nüüdsest mänedžerile, kes on teda aastaid kiusanud\nJustin Bieberi, Ariana Grande ja Demi Lovato mänedžerina tuntud Scooter Braun ostis suvel Swifti eelmise plaadifirma juhi Borchetta käest tema varasema muusika master-lindid. Swift on Scooterit aastaid süüdistanud lakkamatus ja manipulatiivses tagakiusamises ning kuulutas nüüd, et salvestab kõik oma varasemad plaadid uuesti. Lepingu järgi tohib ta seda teha järgmise aasta lõpus.\nNüüd olevat Braun ja Borchetta Swiftile öelnud, et ta tohib oma hitte AMA laval esitada ja dokfilmis kasutada vaid tingimusel, et loobub nende ümberlindistamisest.\nUue firma Universal Musicuga sõlmis Swift lepingu vaid tingimusel, et tema uue muusika master'id kuuluvad mitte plaadifirmale, vaid talle endale. Ta heidab Big Machine'i juhile Scott Borchettale ette, et too ei pakkunud talle võimalust master'eid ise ära osta, vaid parsendas need Braunile.\nKÄTTEMAKS: Taylor Swift lindistab oma vanad plaadid uuesti


Saetöösturid turul paranemismärke ei näe - Tööstusuudised\nSaetöösturid turul paranemismärke ei näe\nSaeveskite juhid ei usu, et tänavu olukord turul paraneb, sest saetööstuse toodangu tarbimine on jätkuvalt langustrendis.\n„Kuna suures osas on puidutöötlejate toodete lõpptarbijad ehitusega seotud valdkonnad, sõltub puidutöötlejate käekäik väga suuresti ehitustegevusest Eestis ja välisriikides,“ ütles Eesti suuruselt kolmas saeveski ASi Viiratsi Saeveski juhataja Tõnu Ehrpais. „Kahjuks ehitatakse peaaegu kõikides riikides üha vähem ja seetõttu väheneb tarbimine kindlasti veelgi. Tarbimise vähenedes on aga väga ebatõenäoline, et puidutöötlejate olukord lähiaastatel paraneb.“\nViiratsi Saeveski reageeris turu langusele eelmisel aastal sellega, et senise kolme vahetuse asemel hakkas tööle kahes vahetuses. Samasse gruppi kuuluv AS Aegviidu Puit toodab aga senise kahe vahetuse asemel vaid ühes vahetuses.


Menstruatsioonitaoline vereeritus – Vikipeedia\nMenstruatsioonitaoline vereeritus ehk menstruatsioonitaoline veritsus on vereeritus tupest, mida põhjustab emaka limaskesta füsioloogiline seisund, kui sellele ei eelne ovulatsiooni (nagu menstruatsiooni puhul).\nSee esineb tavaliselt veres östrogeeni ja prostegerooni sisalduse vähenemise tõttu (sama signaal kutsub vereerituse esile ka menstruatsiooni puhul). Sel juhul esineb regulaarne menstruatsioonitaoline vereeritus tavaliselt rasestumisvastaste tablettide tarvitamisel tabletitsüklite vaheajal. Samuti esineb see hormoonravikuuri lõppemisel. Sel juhul toimub emaka limaskesta irdumine aeglasemalt ja vähem täielikult kui menstruatsiooni korral. Vereeritus algab kolm-neli päeva pärast tabletitsükli või hormoonravi lõppu.\nMenstruatsioonitaolist vereeritust võib esineda ka pärast selliseid günekoloogilisi protseduure nagu emakaõõne abrasioon.\n↑ Günekoloogia päevaravi, Veebiversioon (vaadatud 21.03.2014)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Menstruatsioonitaoline_vereeritus&oldid=5692589"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:42, 9. august 2020.


„Süütunde poe“ klientidele - Raimo Ülavere Coaching\nEesti juhtimine ja leadership meeskond motivatsioon muutus\nKopenhageni lennujaamas asub „süütunde leevendamise“ pood, kus müüakse Lego mänguklotse. Hilised valgekraedest töötegijad/kojusõitjad käivad sealt koduste ees süütunde leevendamiseks indulgentse ostmas. Ent samas on enamik Lego poe klientidest, tööelus juhtidest, ise vaevlemas koorma all, mille on pannud neile majandussurutis. Poe vastas istudes mõned mõtted, kuidas sellest jamast võimalikult väikeste kriimudega läbi tulla.\nOle kohal. Ole füüsiliselt kohal. Juhi n.ö kõndides ehk kasutades välismaa kõnepruuki – Management by Walking Around – on ajakohasem kui kunagi varem. Kohalolek annab mitmekihilise sõnumi inimestele – ma olen kohal, me oleme siin koos, ma toetan sind, me läheme siit minema ainult koos. Enesekindlus, turvalisus, toetus, on mõned tunded ja olekud, mis saavad toitu juhi kohalolekust.\nHoia uks lahti. Kohtasin mõned kuud tagasi üht tippjuhti, kes rääkis, et temal on kabineti uks alati lahti, aga millegipärast ei tule keegi temaga rääkima. Ei heast ega halvast. Ta arvas, et see on tingitud eestlaste eripärast. Hmm. Tee nii, et sinu uks on ka päriselt lahti, nii otseses kui kaudses mõttes. Oma juhivõimete imetlemisest ja lahtise-ukse-retoorika viljelemisest pole kasu, inimesed ei hakka selle peale uksest sisse astuma.\nTähista väikesi võite. Meelis Milder rääkis kunagi aegadest, mil Baltikal oli raske. Tema üks lihtsaid retsepte oli – tähista väikesi võite. Otsi süstemaatiliselt neid, keda kiita. Otsi neid, kes toovad päriselt raha koju, kes päriselt loovad väärtust. Tükk-tüki haaval. Ja näita, et iga tükk on väärtuslik.\nOle eeskuju. Kui tahad, et meeskonnas/ettevõttes toimuks muutus, siis näita eeskuju. Ole muutus, mida tahad läbi viia, parafraseerides Mahatma Gandhi´t. Kui paned ettevõtte säästurezhiimile, tee seda ka ise, nähtavalt. Kirjutasin sellest ka ühes varasemas postituses.\nRäägi inimestega. Kõlab nagu magedaks korratud mobiilireklaam, ent on vägagi aktuaalne. Räägi, mis toimub. Miks tehti nii ja mitte teisiti? Kas tunneli otsas paistab valgus? Või on ka selle keegi (jumal?) ära kustutanud, ikka säästurezhiimi tõttu. Kasuta iga võimalust jagamaks infot. Sest reeglina ei tekita probleeme info üleküllus, probleeme tekitab info puudumine, kui inimesed hakkavad ise lünki täitma. Ning vähe on asju, mis tekkitavad inimestes enam ärevust, kui teadmatus oma tuleviku pärast.\nMüü lootust. Veidi juba viledaks kulunud vabatõlkes lause Napoleonilt: juhid müüvad lootust. Kui sa seda praegu ei suuda, siis oled administraator, heal juhul töö organiseerija. Ent mitte juht. Ning inimesed järgnevad kellelegi teisele – kas lootuse andjale või musta masenduse kraaksujale. Viimasel juhul pikka iga sulle juhina ei saa prognoosida, sest tõenäoliselt on sellisel juhul meeskonna ja ettevõtte lõpp üsna lähedal.\nOle vait ja kuula. Konflikte tiirleb raisakotkastena õhus enam kui kunagi varem. Ning nad on valmis maanduma sinu meeskonda. Ajad on keerulised, kliendid nõudlikud ning inimesed närvilised. Ent see ei ole aeg, kus näidata, kuipalju targem, kõneosavam ja nutikam sa juhina oled. See ei ole aeg, kus öelda: „mina sinu asemel oleks juba ammu paremini ära teinud“. Praegu ei ole küsimus positsioneerimisest, staatusest ja võimust. Praegu on küsimus, kuidas sellest jamast koos läbi minna. Koos. Sul pole ilma meeskonnata seda võimalik teha. Seega, ole vait ja kuula, kuidas meeskond seda teeks ning mida inimesed seejuures oluliseks peavad.\nÄra võta takistusi isiklikult. Sa oled vallandaja, koondaja. Perede lõhkuja. Toidu laualt viija. Kubjas ja kurnaja. Jne. See kõik on jama. Töö on ainult üks osa sinu elust, võib-olla isegi mitte kõige tähtsam osa. See, mis toimub maailma ja Eesti majanduses, pole sinu süü (kui see üldse on kellegi muu, kui meie inimeseks olemise, süü). Mõned jamad (loe: ebameeldivad kohustused) käivad sinu töö ja palgaga kaasas ning nüüd on neid jamasid lihtsalt rohkem kui varasematel aegadel. Tee tööd kirega, panusta sinna isiklikult, arvesta inimeste ja nende tahtmiste ning panusega niipalju kui saad, ent ära võta kogu maailma ja teiste inimeste valu enda kanda. Ainus võimalus meeskonnal vaimses mõttes terveks jääda on siis, kui juht ise on terve. Närviline, negatiivsetest emotsioonidest ülekeev ja mikrojuhtimisega tegelev juht teeb inimeste töö põrguks oluliselt lühema aja jooksul, kui läheb vaja meeskonnal tiimitunde tekkimiseks.\nSee kõik on pagana raske. Aga mitte võimatu. Edu sulle.\nPS lugu ilmus ka minu ÄP blogis


> Vein>Punased veinid>Itaalia>Carpineto Vino Nobile di Montepulciano Riserva 13,5%vol 0,75L\nViinamarja sort: Prugnolo Gentile 70%, Canaiolo ja teised sordid 30%;\nPiirkond: Vino Nobile di Montepulciano DOCG\nVärvus: rubiinpunane, kergelt granaatõuna punase alatooniga.\nAroom: intensiivne, lopsakas, puuviljane, on tunda ploomi, kirssi, mustsõstart, lagritsat, ürte, vürtse, kerget lillelist alatooni (kannike), tubakat, mineraalsust, kerget vaniljesust.\nMaitse: kuiv, puuviljane, üle keskmise happesusega, üle keskmise täidlusega, jõulised, kuid lihvitud marja- ning elegantsed puidutanniinid, maitses on tunda küpset ja hapukat kirssi, ploomi, mustsõstart, espresso kohvi, lagritsat, nelki, vürtse, pipart, järelmaitse on pikk ja marjane, mida toetavad elegantsed tanniinid.\nServeerimissoovitus: ulukilihast (metssiga) pajaroad seentega, mida on maitsestatud valge Alba trühvliga, ürdised-vürtsised grillitud lihaveise ribid, lambakaree punapeedi risotoga, vanemad ja küpsemad pecorino, parmigiano, manchego tüüpi juustud.\nServeerimistemperatuur: 16 - 18°C, võimalusel Bordeaux tüüpi punaveini klaasist. Soovitame seda veini dekanteerida.\nToote iseloomustus: veinivirret kääritatakse 10-15 päeva\nterastankides temperatuuril 25 – 30 °C.\nPeale käärituse lõppu suunatakse enamus veinist 2 aastaks laagerduma suurtesse, 5 500 liitristesse, sloveenia tammevaatidesse. Väiksem osa veinist (ca 10%) laagerdub väikestes, prantsuse tammevaatides. Peale pudeldamist laagerdub vein täiendavalt veel 12 kuud veinikeldrites.\nhõbemedal International Wine & Spirit Competition, 2016\npronksmedal International Wine Challenge, 2016\nhõbemedal Mundus Vini, 2016\nhõbemedal International Wine & Spirit Competition, 2013\npronksmedal The Texsom International Wine Awards, 2013


POOL TUNDI HILJAKS: Libedus hoidis Muhu busse kinni - news\nIda-Saaremaal ja Muhus olid teed teisipäeva hommikul sedavõrd libedad, et maakonnaliinide bussid hilinesid peatustesse kuni pool tundi.\nPOOL TUNDI HILJAKS: Libedus hoidis Muhu busse kinni\nSama päeva õhtuks oli olukord paranenud, kuid väiksemaid hilinemisi tuli Saarte Hääle andmeil ette ka eile hommikul, vahendas BNS.\nAS-i GoBus logistik Ülle Magus-Lehtmäe ütles, et kolmapäevaks oli olukord normaliseerunud, kuigi hommikul natuke hilinemisi veel oli. Teisipäeva hommikul olid bussijuhtide jaoks kõige problemaatilisemad teed, mis jäid Nõmmküla, Siiksaare ja Tõnija ringile.\n"Vesi oli peal ja vastavalt ilmale tuli valida õige sõidukiirus, et kõik reisijad ohutult kohale viia," lausus Magus-Lehtmäe.\nPühapäeviti sõidavad maakonna siseliinid alles lõunast ja siis probleeme polnud, lisas Magus-Lehtmäe.


Esimene ametlik etendus LendTeatriMajas - LENDTEATER\nEsimene ametlik etendus LendTeatriMajas\nNüüdseks on välja kuulutatud, et LendTeatri esimene ametlik etendus OMA KODUS saab toimuma 16.juunil kell 19 meie uues teatrimajas Pikk 73 Elvas.\nMis oleks veel sobivam avalavastuseks kui “KOLM KANGET”, mis pälvis maikuus toimunud Tartumaa ja Jõgevamaa harrastusteatrite festivalil TARTUMAA PARIMA LAVASTUSE PREEMIA.\nSamas lavastuses mängiv ANU KORELA hinnati TARTUMAA PARIMAKS NAISNÄITLEJAKS.\nLavastuses mängivad Anu Korela, Merlin Ponna ja Aire Pajur.\nKuidas mina, Aire Pajur, lavastajana leidsin osatäitjad?\nAlustagem sellest, et tegelikult ei pidanud “Kolme kanget” üldse mina lavastama, vaid pidin ainult mängima Amanda rolli. Samuti oli toonane lavastaja näinud rollides hoopis teisi osatäitjaid. Paraku juhtus nii, et toonane lavastaja ei lavastanud ja väljavalitud näitlejad ei mänginud ning minul ei jäänud üle muud, kui hakata ise lavastajaks.\nLootsin, et saan enda asemele mängima kellegi teise, aga ka minu poolt väljavalitud näitlejad loobusid pakkumisest ja nii ei jäänud mul selleski osas muud üle kui ise mängida. Üldiselt ei pea ma heaks variandiks nii lavastamist kui mängimist, aga mul oli valida, kas projekt saab teoks või mitte. Valisin selle, et projekt saab teoks.\nJah, muidugi oli keeruline ise lavastada ja ühtlasi laval mängida – kasutasime ka filmimist, et saada aimu, mismoodi laval tehtu välja näeb -, ja abiks oli ka Margus Möll oma kõrvalpilguga.\nAnu jäi mulle meelde aastaid tagasi toimunud kooliteatrite festivalilt, kus mina olin žüriis, ning Anu torkas silma oma loomuliku ja spontaanse mänguga – tema oli siis 9.klassi õpilane – , loomulikkust ei kohta laval just väga tihti -, ning Anu pälvis tookord ka parima naisnäitleja tunnustuse.\nKui mul oli vaja Mia osatäitjat, siis lasin silme eest läbi kõikvõimalikud variandid ja õnneks nägin mingis FB postituses Anu pilti ning kohe meenus tema mitme aasta tagune osatäitmine – uskusin tema võimetesse ja andekusse.\nMerlin Ponna oli ainuvõimalik valik sellesse rolli, kui pidin ise hakkama osatäitjate osas otsuseid langetama ja kui selgus, et varasem osatäitja seda rolli täita ei saa.\nNii Anule kui Merlinile olid nende rollid üsna suureks väljakutseks, kuna nad polnud varem midagi sellist mänginud – ja see mulle meeldis! Alati on näitleja jaoks arendav, kui nad saavad mängida rolle, mida pole varem kehastanud – see annab võimaluse arenguks ja põnevaks väljakutseks.\nMulle endale oli piisavaks väljakutseks asjaolu, et pidin nii lavastama kui mängima – sain hea kogemuse.\nMargus Möll heli- ja valgusespetsialistina oli ainuvõimalik valik, sest Margust võib usaldada kõigis kuitahes keerulistes tehnikalahendustes – ja siingi leidis see kinnitust.\n16.juunil kell 19 on võimalus kõigil tulla vaatama meie lavastust “Kolm kanget”.


Euroopa Liidu riikides kasvas uute sõiduautode turg 8,4% ning Eestis 8,1% - Majandus\nEuroopa Liidu riikides kasvas uute sõiduautode turg 8,4% ning Eestis 8,1%\n19. aprill 2017, 10:20\nEuroopa Liidu riikides kasvas uute sõiduautode müük märtsis 11,2% ja 2017. aasta esimeses kvartalis kokku 8,4%.\nMärtsis müüdi Euroopa Liidus ligi 1,9 miljonit uut sõiduautot ehk ligi 200 tuhat rohkem kui möödunud aasta märtsis. 2017. aasta esimese kolme kuuga on müüdud rohkem kui 4,1 miljonit sõiduautot, mis ületab mullu esimese kvartali müügi 8,4 protsendiga, teatas AMTEL.\nUute sõiduautode müük oli edukas kõigil suurematel turgudel – Suurbritannias kasvas turg märtsis 8,4%, Prantsusmaal 7%, Saksamaal 11,4%, Hispaanias 12,6% ja Itaalias koguni 18,2%.\nBalti riikidest on esimese kvartaliga kasvanud uute sõiduautode müük kõige kiiremini Leedus, kus mullu sama perioodiga võrreldes on müüdud 20% võrra rohkem autosid. Eestis kasvas müük 8,1% ja Lätis 4,6%.\nValitsus võtab miljard eurot laenu (14) Loe artiklit\nValitsus võtab miljard eurot laenu (15) Loe artiklit\nINTERVJUU ⟩ Ungari eurosaadik: viirus paljastas Orbáni puudujäägid tervishoius, majanduses ja demokraatias (9) Loe artiklit