Bloomberg üritab maailmale tõestada, et Erdogani suunanäit ei pane migrante Euroopale tormi jooksma - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Bloomberg üritab maailmale tõestada, et Erdogani suunanäit ei pane migrante Euroopale tormi jooksma\nBloomberg üritab maailmale tõestada, et Erdogani suunanäit ei pane migrante Euroopale tormi jooksma\nKaastunde äratamiseks surutakse laps vastu okastraati.\nERR vahendab Bloombergi, mille kohaselt polevat retoorika ja tegelik olukord Türgi-Kreeka piiril kooskõlas – ometigi pole ka selle väljaande jutt usutav.\nBloombergi ajakirjanikud kirjutavad värskes artiklis, et hoolimata Ankara ja Ateena retoorikast pole vähemalt hetkel Türgi-Kreeka piiri lähistel nii palju Euroopasse pürgivaid migrante kui väidetakse. Samuti polevat piiri äärde kogunenud inimeste näol tegu nendega, kes oleksid äsja Süüriast saabunud, vaid tegemist on pigem juba pikemat aega oma võimalust oodanud migrantidega.\nKel on juurdepääs pildipankadele, need võivad küll leida nii France Presse (AFP), Associated Pressi (AP), Reutersi kui ka teiste agentuuride ülesvõtteid, mis räägivad vastupidist.\nTürgi president Erdogani mahahõigatud teadet, et nemad enam põgenikke kinni ei pea, ei saa kuidagi libauudiseks pidada, seega aga tähendab, et kümnetele tuhandetele anti lootust – ja on väheusutav, et nood seda võimalust ära ei kasuta. Väita, et Türgi ametlik teade pagulastele vabade käte andmisest kedagi piiri poole jooksma ei pane, on naiivne ja rumal.\nVähemalt AFP, keda BNS peamiselt vahendab, pole kunagi väitnud, et Türgi-Kreeka piiril on värskelt Süüriast saabunud tegelased – need ongi Türgis asuvatest laagritest teele läinud. Kuna maismaapiir on siiani suhteliselt kinnine olnud, siis mindi seni meritsi, nüüd aga on ka maapiiril tung lahti.\n“Ateena retoorika” taga ei saa olla tõepõhjata, kui piiril on sõjaväetehnika, sest niisama ei hakka keegi seda liigutama. Kreekal aga on niigi asi riigisisese kodusõja-laadse olukorrani jõudmas.\n“Türgi president Recep Tayyip Erdogan käinud välja sensitiivse kaardi ajal, mil Euroopa populistid räägivad peale tungivatest migrantidest ning mil kõigele annab hoogu juurde maailmas leviv mure koroonaviiruse leviku pärast. Euroopa Liidu juhtriigid aga pole julenud veel Türgit bluffimises süüdistada,” vahendab ERR Bloombergi.\nNagu näha, võetakse appi koroonaviirus ja populistid, samas kui massiränne lähtub suuresti Iraani kandist (Iraak, Afganistan), kusjuures surijate ja haigestunute arv Iraanis kasvab Hiina tempos. Populistidel aga pole vaja migrantidest rääkida, need jõuavad igapäev ise kohale ennast näitama, ning Türgit ei pea bluffimises süüdistama, kuna ta lasigi põgenikud lahti.\n“Retoorika umbes 150 000 migrandist, kes olevat koheselt valmis paatidesse istuma ning Kreeka saarte suunas liikuma” pole tegelikult kellegi luulu, vaid reaalsus, sest väljaspool Süüriat on miljoneid süürlastest põgenikke ja sõda selles riigis ei näita lõppemise märke.\nRääkides võimalikest arengutest piiril, tuleb hoiatada mitme asja eest. Esiteks, ilmselt pole kaugel aeg, mil Kreeka-Türgi piiril tekivad esimesed inimohvrid, sest agressiivsed meestejõugud laamendavad seal tõsiselt ja nende takistamiseks tuleb jõudu kasutada. Siis on kindlasti kogu liberaalne Lääs tagajalgadel püsti: “Appi, tapetakse!”, samas kui tapjad tulevadki üle piiri.\nTeiseks on juba hoiatatud, et vasakpoolsed ajakirjanikud paiskavad Lääne täis traagilisi pilte lastest, keda nende vanemad hoiavad ise okastraadi kohal ja kes seal ka viga saavad. Vigastuste tekitamine kaastunde lunimise nimel on vana trikk ja vanematel peaks olema vastutustunnet mitte vedada lapsi ohtlikesse põgenikepaatidesse või otse eesliinile, kui on teada, et okastraataiad ja relvis mehed nende taga tähendavad surmaohtu.\nBloombergi ajakirjanikud teevad sama ideoloogilist tööd, mida kogu Lääne vasakliberaalne meedia. Kahjuks pole enamik inimesi näinud videot sellest, kuidas päästjad sättisid kunagi Kreeka saare rannikult leitud uppunud lapsukest ajakirjanike jaoks võimalikult traagilisse poosi.\nTeemad: Bloomberg kuum Türgi


Kui ostad kinnisvara 3. - Viljandi valla ajaleht - Viljandi vallavalitsus\nKui ostad kinnisvara 3.\nAlgus Viljandi Valla Teataja augustinumbris.\nMillised küsimused ja probleemid on esile kerkinud siis, kui kinnisvaratehingu objektiks pole maja, vaid korter? Üldjoontes kehtib kõik seni kirjutatu, aga korteri ost on nii otseses kui ka ülekantud tähenduses võrrand mitme tundmatuga. Miks? Põhjus tuleneb otseselt korteriomandi definitsioonist – korteriomand on eriomand hoone reaalosa üle, mis on ühendatud mõttelise osaga kinnisasja kaasomandist, mille juurde eriomand kuulub. Just see kaasomandi osa on sageli see, millele kinnisvaraostu sooritades piisavalt tähelepanu ei pöörata. Kaasomandi osa on proportsionaalselt täpset nii suur, kui on reaalosa suurus. Näiteks kui teie korter on ¼ kogu majast, siis kuulub Teile ka ¼ mõttelist osa maast, maja katusest jms. Just mõtteline osa, mitte konkreetne teie peakohal olev tükk katusest või maast. Veider öelda küll, aga ometi on veel neid, kes arvavad, et esimesele korrusele korterit ostes pole kehvas seisus mitmekorruselise maja katus nende mure. On küll. Selgitage enne korteriostu sooritamist täpselt välja, kus te oma autosid parkima hakkate, kus täpselt on puukuur ja aiamaa. Just hajaasustuses väikeste kortermajade juures tuleb sageli ette ehitistega seotud arusaamatusi kaasomandis oleval maal. Vaikimisi ei saa eeldada, et iga korteriomanik omale meelepärasel viisil sellel midagi ehitama hakkab. Lisaks ehitusseadustikust tulenevatele mängureeglitele on selleks vaja ka kaasomanike nõusolekut ja see kipub sageli olema piikide murdmise kohaks naabrite vahel, sest kõiki kaasomandiga seotud olulisemaid küsimusi saab lahendada ainult sellise kokkuleppega, millega on nõus kõik kaasomanikud. Eriomand kaasomandis oleval maal peab jõudma kinnistusraamatusse, kuid praktika näitab, et see kaugeltki nii ei ole.\nTeete vea, kui korteriomandi ostu kavandades suhtlete ainult selle korteri omaniku ja/või maakleriga, tundmata huvi kortermaja kui terviku vastu. Peaksite kindlasti uurima, kas ja kuidas on moodustatud korteriühistu, kes selle ühistuga tegeleb ja millised on selle ühistu probleemid, plaanid ja rahaline seis. Niisiis – mitte ainult teid huvitava korteri võimalikud võlad korteriühistu ees, vaid ka korteriühistu enda kohustused kolmandate isikute ees peavad teile huvi pakkuma. Kõik see aitab võrrandis neid tundmatuid vähendada ja hilisemaid ebameeldivaid uudiseid vältida. Kaasomandi küsimused võivad oluliselt mõjutada teie eraomandi väärtust ja hinda. Loomulikult on hoonel juba terve rida välised tunnuseid, mis teid tähelepanelikuks tegema peaks. Kui ikka maja igal korteril märkate erinevaid aknaid, erineval ajal ja viisil soojustatud välisfassaadi, hingedel logisevat välisust jms, siis peate kindlasti küsimusi esitama kõikide korteriomanike suutlikkuse ja tahte kohta kaasomandit puudutavates küsimustes otsuseid langetada.\nPüüan nüüd kinnisasja omandamisega seotud loo kokku võtta. Ostja poolt vaadates pakub pisut kindlust see, et seadusandja on pannud müüjale vastutuse ehitisel esinevate varjatud puuduste eest. Tuleb lihtsalt endale aru anda, et tagantjärgi tõe ja õiguse otsingud võivad kujuneda väga keeruliseks.\nLõpetuseks paar ettepanekut, millega seoses ikka aeg-ajalt probleeme tekib. Ärge makske ostuhinda müüjale enne tehingu toimumist, vaid maandage riski ja kandke raha notari deposiitkontole. Müüjaga teineteisest möödarääkimise vältimiseks fikseerige kirjalikult, millised esemed (nt mööbel või tehnika) jäävad ostjale. Nii ei taba teid ootamatus, kui müüja on koos WC-poti ja kraanikausiga välja marssinud, aga teie iseenesestmõistetavaks pidasite, et need korterisse jäävad. Või ka vastupidi – korter jääb vana mööblit täis, kui teie arvasite, et müüja esemed endaga kaasa viib.\nLoomulikult pole see teema kohta kõik, aga pisut mõtteaineks ehk siiski.\n20.11.2019 kinnisvara november 2019


Fraasid neile, kes elavad armastust eemal | Eneseabi ressursid\nKui elate suhet eemal, on teie tunded pinnal. Igatsed oma partnerit ja tunned end lähedasena isegi kui teil on see kilomeetrite kaugusel. Seetõttu on fraaside olemasolu neile, kes elavad armastust eemal, suurepärane viis näidata oma armastust selle inimese vastu.\nSaate pühendada need fraasid, mida soovitame allpool, et väljendada oma siiramat armastust ja kõike, mida igatsete. Muidugi on kaugsuhted alati ajutised, sest eesmärk on tulevikus koos elada ja koos õnnelikult elada.\n35 fraasi teie armastuse kohta eemal\nKaugesuhtes armastus pole lihtne ja seda teavad kõik, kellel on olnud võimalus seda tüüpi suhteid elada. Kuid isegi kui see pole lihtne, kui see on tõeline armastus, mis tunne see on, on see tõesti seda väärt. Sa kannatad, sul on halb aeg ... aga lõpuks et armastus muudetakse puhtaks ja tõeliseks armastuseks, kus usaldust ja kaasosalust tõstetakse maksimaalselt.\nSoovitame teil üles kirjutada need fraasid, mida me teile allpool anname, et teil on need alati käepärast. Sellel viisil, saate selle pühendada sellele erilisele inimesele alati, kui soovite neid temaga jagada. Ja see on see, et igal hetkel on hea näidata oma tõelist armastust sõnade kaudu!\nJa kuna sõnadel on suur jõud ja nad jõuavad südamesse, kui nad on siirad, siis ärge jätke tähelepanuta neid fraase, mis teile meeldivad ja jõuavad teie hingeni, kuna tunnete end täielikult identifitseerituna / a. Võtta teadmiseks!\nSa oled ideaalne inimene vales kauguses.\nOn hämmastav, kui kaugel sa oled ja kui lähedal ma sulle tunnen.\nTeie ainus süü ei ole minu kõrval ärkamine.\nPuudumine teravdab armastust, kohalolek tugevdab seda.\nPuudumine on armastus, nagu tuul on tulekahju, see kustutab väikesed armastused, kuid paneb suured kasvama.\nArmastusest pole suuremat tõestust kui distantsilt armastamine, panete proovile oma julguse, truuduse, usalduse ja ennekõike armastuse selle inimese vastu.\nÄrge tundke end halvasti selle pärast, mis võib juhtuda, koos saame sellest jagu. Kuigi mõnikord peame hüvasti jätma, ärge muretsege, see on ajutine.\nSa oled see inimene, kellel on privileeg mind naeratama panna, lihtsalt mulle kirjutades.\nAlati on teada, et armastus ei tunne oma sügavust enne lahusoleku aega.\nPuudub vahemaa, pole piisavalt suurt takistust, mis ületaks kaks teineteist armastavat hinge.\nTõelise armastuse jaoks on väikseim vahemaa liiga suur ja see suudab ületada suurima vahemaa.\nÄrge mõõtke kaugust, mõõtke armastust.\nKunagi sureb vahemaa armukadedusest, nähes meid koos.\nIgatsen sind; su naeratus, pilk, kallistused, nõuanded, probleemid ja unistused ... Ma tunnen puudust sinu naljadest, igatsen kõike sinu kohta ... Pärast teie lahkumist mõtlen ma ainult teie peale.\nTema puudumine pole õpetanud mind üksi olema, vaid on lihtsalt näidanud, et koos olles teeme seinale ühe varju.\nTeie kirjad on nagu su suudlused, kui te pole siin.\nKaugus tähendab nii vähe, kui keegi tähendab palju.\nKaugus hirmutab ainult neid, kes ei usu tõelist armastust.\nÜkskõik kui kaugele peate minema, ei saa kaugus neid ilusaid mälestusi kunagi kustutada. Koos jagatud imesid on palju.\nMitu korda ühendab kaugus rohkem kui kõnnib, sest mida igatsetakse kõige rohkem, seda rohkem mõeldakse ja mõeldakse kõige rohkem, armastatakse kõige rohkem.\nMa vaatan päikest ja tunnen lohutust, sest tean, et päikesevalgus ise valgustab teie nägu.\nPole tähtis, kui mõtlete minust päeval, siis võite olla kindel, et just sel hetkel mõtlen ka teie peale.\nPole tähtis, mis kaugus meid lahutab, oleme ühendatud maagilise punase niidi kaudu, mis ühendab meid eluks nii praegu kui ka igavesti.\nPole kilomeetreid, mis meid lahutaksid, sest meie süda on alati ühendatud.\nOotamine ei häiri mind ega ka vahemaa, mis meie vahel tekib. Kõik, mida ma tahan, on tõeline pühendumus ja teadmine, et teie süda ei muutu kunagi.\nVahemaa paneb mind vaid nägema, et armastus, mida ma teie vastu tunnen, on tõsi. See pole seiklus, see on hea armastus.\nMaailma kauneimaid ja paremaid asju ei saa näha ega katsuda, kuid need on südames tunda.\nArmastus tunneb kedagi puudu iga kord, kui oled lahus, kuid kuidagi tunned end seestpoolt soojana, sest oled talle südamelähedane.\nKas vahemaa on tõesti oluline? Armastate oma lemmiknäitlejat, droolite oma lemmiklaulja üle ja ootate kannatlikult oma lemmikkunstniku või kirjaniku järgmist kunsti. Miks te ei tee sama, mida armastate?\nKui on kunagi homset päeva, kus me pole koos, siis peaksite midagi meeles pidama. Oled julgem, kui arvad, tugevam kui paistad ja targem kui arvad. Kuid kõige tähtsam on see, et isegi kui oleme lahus, olen alati teiega.\nKuigi meid lahutavad kilomeetrid näivad olevat aegumislause meie suhtele, õpetan ma maailmale, et meie armastus suudab ületada selle takistuse, mis muudab meid ainult tugevamaks ja ühendatumaks nii praegu kui ka tulevikus.\nPole tähtis, kus ma olen, ükskõik kuhu ka ei läheks, teie süda on mu põhjavalgus, leian alati tee koju.\nMõnikord on vahemaaarmastus tõepärasem, sest armud inimese sisemusse, mitte tema välimusse.\nPole tähtis, millised inimesed mu ümber on, ainult siis, kui ma olen teie süles, on see, kui ma tõesti tunnen, et olen kodus.\nUsun armastuse mõõtmatusse jõusse; et tõeline armastus suudab vastu pidada mis tahes asjaolule ja jõuda mis tahes kaugusele.\nKumb sulle kõige rohkem meeldis?\nTäielik tee artiklini: Eneseabi ressursid » Isiklik areng » Fraasid neile, kes elavad armastust eemal


Uuring: pookimine vähendab delta tüvega nakatumise riski kolm korda – Pealinn.ee\nSuurbritannias tehtud uuring viitab, et mõlemad AstraZeneca või Pfizeri vaktsiinidoosid kätte saanud inimesed nakatuvad koroonaviiruse delta tüvega mittevaktsineeritutest umbes kolm korda harvemini, vahendas BNS ERR-i Novaatorit.\nJuuli lõpus oli delta tüvi maailmas ligi nelja viiendiku uute nakkusjuhtumite taga. Eestis ja Euroopas on selle levik veelgi laialdasem. Tekkinud mutatsioonide tõttu kaitseb vaktsiin koroonaviiruse eest mõnevõrra kehvemini isegi vaktsineerimiskuuri läbinud inimesi. Näiteks hoidis Pfizeri vaktsiin sümptomitega haiguse ära 88 protsendil ehk algsest kuus protsenti harvemini. AstraZeneca vaktsiini tõhusus oli sama Suurbritannia uuringu põhjal 67 protsenti.\nIisraeli terviseministeeriumi juuli alguses avaldatud teade oli pessimistlikum ka Pfizeri vaktsiini kaitsevõime suhtes. Kui alfa ehk briti tüve puhul hoidis see sümptomitega koroona ära 93 protsendil inimestest, siis delta tüve puhul kaitses see nakatumise ja sümptomite tekke eest vaid 64 protsenti vaktsineerituid.\nVaktsiini mõju delta tüve levikule\nVärske Suurbritannias kogutud andmetel põhinev uuring aitab nüüd paremini hinnata, kas või kui hästi aitab vaktsiin ära hoida delta tüve varjatud levikut. REACT-1 raames paluti juuni lõpus ja juuli esimeses pooles juhuslikult valitud 100 000 inimesel võtta endalt kodus ninaneeluproov.\nTulemuste põhjal oli viirusega nakatunud 0,63 protsenti uurimisalustest ehk keskmiselt üks 158-st. Vaktsineeritutest oli viirusega nakatunud vaid 0,4 protsenti. Seega olid vaktsineerimata inimesed nakatunud viirusega kolm korda sagedamini.\nÜhtlasi nakatusid vaktsineeritud koroonadiagnoosi saanud inimesega kokku puutumise järel peaaegu poole harvem. Töörühm järeldas sellest, et vaktsineerimiskuuri läbimine hoiab delta tüvega nakatumise ära 50–60 protsendil juhtudest.\nSamas ei analüüsinud teadlased vaktsiine eraldi, mis oleks võimaldanud täpsustada, kas või kui palju Pfizeri ja AstraZeneca vaktsiini pakutav kaitse erineb. Ühtlasi ei anna Suurbritannia valitsus avalikult välja ka andmeid, kui palju inimesi on riigis ühe või teise vaktsiiniga inimesi vaktsineeritud.\nOrganismis on rohkem koroonaviirust\nVarem eelretsenseerimata võrguvaramus avaldatud töös on Hiina teadlased leidnud, et delta tüvega nakatunud inimeste organismis leidub koroonaviirust kuni 1260 korda rohkem kui algse tüvega nakatunute omas. USA hiljutise koroonapuhangu juhtumikirjeldus vihjas samal ajal, et koroonaviirusega nakatunud vaktsineeritute organismis leiduv viiruse hulk võrreldav vaktsineerimata inimeste omaga.\nSamas pakkus juuli keskel Suurbritannias avaldatud uuring kinnitust, et praegu kasutatavad vaktsiinid aitavad endiselt hästi ennetada koroona raskelt läbipõdemist. Pfizeri vaktsiin hoidis haiglasse sattumist ära 96-protsendilise tõhususega, AstraZeneca vaktsiini puhul nähti sama 92 protsendi nakatumiste puhul.\n5. aug. 2021 18:42\nTänu vaktsineerimistele on suremus kolmanda maailma riikides nüüd väike, riigid on ülerahvastatud ja sealsed elanikud üritavad tulla Euroopasse.


Mis ilm “seal” on? Tee endale ise ilmateade!\nOled siin:Home»KESKKOND»Mis ilm “seal” nädalavahetusel on? Tee ise endale ilmateade!\nMis ilm “seal” nädalavahetusel on? Tee ise endale ilmateade!\nautor Ylle Tampere 8. aug. 2019 Kommentaare pole\nMis ilm “seal” nädalavahetusel on? Koht on pisike nagu nööpnõelapea, ükski ilmateade sellest ei räägi. Läheks kontserdile, aga kui seal sajab? Sõidaks telkima, aga kui öösel on külm? Vaataks internetist, aga kelle ilmaennustust siis uskuda? Eks tule ise ilma teha!\nVihm Tallinnas, Tartus või mujal linnas mõjutab paljude puhkuseplaane: kui ikka hommikul kallab, siis tundub mõnusam tekk üle nina tõmmata ja raamatut lugeda.\nKodus on kindel katus peakohal. Küll üks teine kord jõuab minna… Mõni nõrgema närviga tüüp läheb üldse viimase hetke reisipakkumisi vaatama ja lendabki soojale maale.\nTegelikult on Eestimaa suvi äraütlemata mõnus, olgu ilm milline tahes. Pole kuulnud, et islandlased, inglased või iirlased hirmsasti ilma üle kurdaksid: ja võrreldes meiega on neil seal ikka oluliselt heitlikum kliima.\nIirlased, kes sel nädalavahetusel hulgakaupa Käsmus jala maha panevad, ohjeldamatult tantsima, laulma ja pilli mängima kukuvad, ei saa üldse aru, mis me siin muretseme: kui ei usu, et on hea ilm, vaata internetist!\nTore soovitus, aga keda uskuda? Internet suur ja lai, ilmaennustusi sada tükki, üks lubab üht, teine teist ja kokkuvõttes tuleb kõige õigem ilmateade ikka õuest: kui saad märjaks, on vihm, kui mütsi peast puhub, on tuul.\nNo just. Võtkemgi näiteks Käsmu. Tahaks minna Viru Folgile, aga “suur” ilmateade manab aina vihma ja äikest ja ütleb, et nii jääbki. Kust siis leida selle pisikese koha kohta kõige täpsemat ilmainfot?\nEi jää üle muud, kui ise endale ilmateade teha! Hakkame aga pihta.\nKust vaadata näiteks Käsmu ilma?\nKäsmu kapteniküla on maailmakaardil pisem kui nööpnõelapea ja selle ülesleidmisega on üleilmsed netilehed teinekord püstihädas. Noh, olgu, Vorstikülaga on asi veel keerulisem.\nPole mingit mõtet hakata ilmalehti ükshaaval läbi lappama, lootuses, et äkki õnnestub punkt kaardile panna ja tulevikku ennustada. “Kasmu” ilma asemel võib saada Narva, Rakvere või ka Tallinna üldise ilmavaate.\nKõige lihtsam on Käsmu (või Vorstiküla) ilma vaadata nii: võta lahti doktor guugel. Trüki küsireale “Käsmu ilm” või “ilm Käsmus” või “weather in Käsmu”. Ja näed sellist vaadet:\nOhoh, laupäeval, Viru Folgi kõige pikemal päeval, on soe ja päikeseline vahelduva pilvisusega ilm. Mujal võib sadada, Käsmus on ilus. Vihmapakku, iirlastega mäurama!\nAga teiste päevadega… on natuke nadisti. Vaataks õige lähemalt? Vedi nüüd Google’i lehte allapoole ja vali välja need ilmajaamad, mis sulle meeldivad. Valikut on palju.\nKäsmu Meremuuseumi veebikaamera näitab kapteniküla ilma reaalajas. Ei peagi ühelegi kohalikule helistama, et teada saada, kas paistab päike või ulub tuul. Vaatad kaamerapilti, pakid asjad, ja lähed kohale.\nIlm päeva- ja tunnikaupa\nTore on, et laupäev on ilus, aga pidu hakkab peale juba neljapäeva õhtul kui Käsmus tõmmatakse üles telke ja ehitatakse lavasid.\nReedel tuleb igal juhul kohal olla, sest siis hakkab juhtuma poolest päevast. Ja nii nädala lõpuni välja. Mis ilm on näiteks reedel kell kaheksa õhtul?\nVõtame lahti Delfi ilmajaama ennustuse Käsmu kohta. Ilmateade.ee leht, saad automaatselt asukoha järgi või ise sisestades mistahes maanurga ilmakest vaadata. Üldvaatest on näha, et Käsmus on nädalavahetusel hea ilm.\nTunnikaupa lahtilööduna näeb asi välja natuke skemaatilisem. Aga jällegi paistab, et vihmavõimalus on väike. On aeg hakata asju pakkima.\nVõtame korraks kogu nädalavahetuse pildi paari tunni vaates ette. Selgub, et reedel ja laupäeval on sulnis suvi, pühapäeval väikene vihmavõimalus. Mis koledast ilmast siin räägitakse?\nDelfi Ilmajaam on äkki liiga optimistlik? Et olla täiesti kindel, suveriided võib kaasa võtta, tuleks ilm ka teistest allikatest üle vaadata. Soovitavalt vähemalt kolmest!\n1 ilmajaam on kaasas igal nutitelefoni omanikul igaljuhul: võta taskust telfa, ava ilmarakendus ja vaata, mis ilm on sinu soovitud kohas. Käsmu või Vorstiküla pole ilmselt ühelegi äpile mingi väljakutse, olemas!\nSelline näeb välja iPhone’i ilmarakendus, mis reaalajas on täpne, pikema ennustusega paneb aga mööda. Et tegu on reaalaja rakendusega, korrigeerib see end pidevalt õigeks. Kui akna taga sajab, siis hakkab ka äpis vihma sadama.\nSoovitame soojalt laadida oma nutiseadmesse ka AccuWeather’i ja norralaste Yr.no rakenduse. See viimane on nutivaates eriti ilus: pilt liigub, ilma saab tundide kaupa üle vaadata nii, et kui paistab päike, siis on ka äpis päikeseline jne.\nJa “Käsmu” pole lihtsalt Käsmu. See on “asustatud rannaküla, kus paljud suvitavad” ning ilmselt seepärast on Yr.no-st võimalik vaadata eraldi ilma ka Käsmu järvele, poolsaarele ja Käsmu lahele. Yr.no on lemmik!\niPhone’i ilmarakendus, mis põhineb weather.com lehel. Reaalajas näitab õigesti, ennustustega paneb pisut mööda\nIlus ilm tuleb, aga ikkagi…?\nNüüd on selge, et eelolev nädalavahetus, mil iirlased Käsmus riili tantsivad ja torupillid sirgeks puhuvad, on seal ühena vähestest Eesti kohtadest väga ilus, soe ja mõnus hilissuvine ilm.\nMeie meteoroloogid aga räägivad jätkuvalt, et ei tea, ei tea, tuleb ikka vihma ka. Eks vaatame siis üle ainsa ja täiesti ametliku ilmakanali, Riigi Ilmateenistuse asukohapõhise prognoosi. Ja… ilm on ilus! Hakkame pakkima!\nRiigi Ilmateenistuse asukohapõhine prognoos näitab Käsmu nädalavahetuseks mõnusat suveilma\nIsetehtud ilmateade: Käsmu ilm 8.-11. augustini\nKogutud andmete põhjal võime öelda, et eelseisev nädalavahetus Käsmus on vahelduva pilvisusega ent siiski päikeseline, soe (kuni 21 kraadi päeval ja 15-16 kraadi öösel). Kui üldse sajab, siis pisut neljapäeva hilisõhtul ja ööl vastu reedet. Mõni sagar võib tulla ka pühapäeval.\nIlm soosib muusika kuulamist, laulmist, tantsimist, värskes õhus jalutamist, metsakümblemist, endeldamist ja ujumist. Ja kui juhtubki sadama, siis prof ilmaennustaja teab, et pole halba ilma, on valed riided.\nPühapäeval kell 11:30 kogunevad kõik planeedi tervisest hoolivad ilmaennustajad Käsmu Kabelimäele, et teha ühes ökoloog PhD Mihkel Kanguriga suurem kliimaennustus kogu inimkonnale. Ja siis me räägime.\nMiks Käsmus on aga enamasti alati hea ilm? Sest see on üks äraütlemata ilus mereäärne paik ja tõenäoliselt Ilmataadi lemmik. 11 folgiaastat on eranditult mõnusa ilmaga olnud. Suvi jääb Käsmu alati kauemaks.\nKolm kõige tähtsamat iiri laulu saab siin pähe tuupida\nEelmine artikkelPeugeot 508 SW ju ei eksi: Tallinnast Cesisesse ja tagasi puhta nulliga\nJärgmine artikkel Pilk peale: Samsung Galaxy Note 10 (+) – vlogijatele loodud lipulaevnuhvel


Asteri lill. Asteri kirjeldus, omadused, tüübid ja hooldus - Roosid 2022\nKui on olemas ideaalsed aialilled, mis hämmastavad oma mitmekesisuse ja iluga, ei vaja hooldust ja õitsevad alati rikkalikult, siis on see aster, lill, mis saabus paljude "seiklustega" Hiinast Euroopasse 18. sajandi alguses ja vallutas kohe kõik Prantsuse lillekasvatajad. ja võttis siis kindla koha igas Euroopa aias.\nAstrilillede fotod erinevad alati üksteisest, mis pole üllatav, sest tänapäeval on kasvatamiseks saadaval üle 600 nende võlude sordi, mis on saadaval peaaegu igas äärelinna piirkonnas.\nAsteri kirjeldus ja omadused\nAster on tugevate ja sirgete vartega aialilled, pikkusega 18–85 cm, olenevalt sordist, lisaks leidub hübriidsorte, mis ulatuvad 1,5–2 meetrini. Selle mitmekesisuse tõttu on aednike seas tavaks jagada kogu asterside maailm tinglikult kolmeks suureks rühmaks:\npikk, üle 85–90 cm kõrgune.\nKõigi seda tüüpi lillede juured on ühesugused - õhukesed, horisontaalselt levivad. Väga tugevalt hargnev. Kuid lilled ise on erinevad, nii värvi kui ka välimuse ja suuruse poolest, alates kõige lihtsamatest, mis sarnanevad karikakardega, kuni äärmiselt pretensioonikateni, mis meenutavad krüsanteemide lopsakaid kübaraid..\nFunktsioonide osas on neid sama palju kui astereid ise. Iga sort paistab silma millegi poolest, igal tüübil on midagi oma, erilist ja ainulaadset. Vastupidiselt levinud arvamusele, et need on "sügisesed" taimed, mis ilmusid seetõttu, et asteri lillede kimbud ilmuvad tänavale augusti lõpus, õitsevad nad kogu aastaaja, kevade lõpust kuni oktoobri külmadeni..\nAstrite istutamine ja aretamine\nAstersi saate saidile nii seemikute kui ka poest seemnete kottide ostmisega. Asteri lillede seemikud on mitmel viisil eelistatavad, eriti algajatele lillepoodidele, kuna need annavad tulevase taime kohta täieliku pildi. Paljud algajad ei tea, millal astereid istutada, nad istutavad põõsaid mai alguses ja juba juunis, sõltuvalt sordist, ilmuvad neile esimesed pungad..\nAsteri lilleseemneid külvatakse märtsi keskpaigast aprilli lõpuni, peamine on see, et muld oleks juba soojenenud. Põllukultuurid tuleb katta kilega, see kiirendab idanemist ja kaitseb külma korral.\nReeglina võib seemikuid oodata nädalaga, eeldusel, et seemned külvatakse mitte sügavamale kui paar sentimeetrit. Enne kui saabub aeg astersilleseemnete külvamiseks, tuleb maapinda paar päeva enne külvamist täiendavalt väetada..\nMis puutub istutuskohta, siis on lilled täiesti tagasihoidlikud, nad tunnevad end suurepäraselt nii varjus kui ka päikese käes. Lilleaia määratlemisel tuleks lisaks maastikumudeli ideele arvestada ka sellise hetkega kui sordiga, st astersiga:\nSamuti ei talu absoluutselt kõik sordid teatud naabruskonda ja asteri lilled tuleks istutada nii kaugele kui võimalik:\nAstrilillede kasvatamiseks kasutatav muld valmistatakse ette sügisel, pärast maapinna hoolikalt kaevamist viiakse tulevase lillepeenra kohale turvas, huumus ja vajadusel liiv. Kevadel, vahetult enne istutamist, kaevatakse maa uuesti üles ja lisatakse superfosfaadid, kaaliumisool ja ammooniumit sisaldavad väävelhappeväetised.\nLilli paljundatakse seemnetega, mis valmivad sõltuvalt sordist suve keskpaigast hilissügiseni. Parim idanevus on seemnetel, mis on umbes aasta maha maganud. Astrites on isekülv nõrk, tavaliselt ei lange karbid ise.\nAsterlillede eest hoolitsemine seisneb mõõdukas kastmises, lillepeenra kobestamises ja lilleaia umbrohust vabastamises. Üks kord ühe- ja kaheaastaste taimede hooaja jooksul peate tegema pealispinna, et maa ei jääks hõredaks ja põõsad õitsevad rikkalikult ja pikka aega.\nIdeaalne võimalus on asterside jaoks valmiskompleksid, lisaks toodetakse neid enam kui 50 tüüpi ja iga dekoratiivsete sortide rühma jaoks saate valida kõige sobivama, võttes arvesse pinnase koostist.\nSamuti on vaja jälgida põõsaste tervist ning teostada õigeaegselt ravi ja ennetada tekkivaid haigusi. Üldiselt on kõigil asterlillede sortidel hea immuunsus, kuid mõnikord mõjutavad neid:\nfusarium on seen, mis provotseerib lillede närbumist, nakkuse allikaks on värske sõnnik, seetõttu on parem seda mitte kasutada;\nhall mädanik, vertitsilloos ja jahukaste - vundamendil põhinevad preparaadid, mida tuleb suve alguses läbi viia ja ennetada, on nende vaevuste vastu suurepärased;\nigat liiki lehetäide, kuid peamiselt neerukarbofos ja kõik vahendid, mis on spetsiaalsetes kauplustes selle kahjuri vastu võitlemiseks esitatud, aitavad selle vastu;\nheinamaavits, see on üsna haruldane kahjur, kuid sellegipoolest jõuab see mõnikord aedadesse, peate selle vastu võitlema tolmu ja valmistoote abiga. Müügil olevad ravimid.\nAstersorte on palju, kuid nende seas on tõelisi "tähti" ja kõigi lillekasvatajate lemmikuid.\nSee on valge aster, lilled on tohutud, läbimõõduga üle 12 cm, tihedalt topelt. Põõsaste kõrgus on 65–75 cm. Õitseb paar kuud, alates juulist. Vastupidav kõigile haigustele, pinnasele äärmiselt vähenõudlik, kuid armastab päikesevalgust.\nMadalad põõsad, 45–55 cm, kaetud kollaste või rohekate keskosaga valgete õitega. Läbimõõdu järgi on lille suurus 6-8 cm.Seda sorti segatakse kõige sagedamini krüsanteemidega. Õitseb kogu hooaja. Uskumatult ilus, kuid erinevalt teistest on haiguste ja kahjurite suhtes kõige vähem vastupidav.\nVäikesed põõsad, 20–30 cm, kuid õied on suured, uskumatult sarnased daaliatega. Lille läbimõõt on 5–7 cm, värvus on kahvatu lilla, selline põõsas õitseb juuli algusest hilissügiseni. Vastupidav kõigile haigustele, välja arvatud lehetäide. Mulla koostise suhtes absoluutselt tagasihoidlik, armastab kastmist.\nKääbus, 20-25 cm pikk, heledate, lihtsate ja helesiniste, lilla, kummelilaadsete õitega kuni 3,5 cm läbimõõduga. Talvitub hästi, armastab kerget mulda, on vastuvõtlik mineraalväetistele. Ta õitseb suve keskpaigast sügiseni ja toob igal aastal regulaarselt idanema peaaegu sajaprotsendilisi seemneid.\nSihvakas ilu, kõrgusega 35–65 cm, täiesti sirgete võrsetega. Põhimõtteliselt kasvatatakse seda lõikamiseks, väga pikka aega, isegi astersi jaoks, seisab see kimpude kujul vaasis. Lilled on keskmised, läbimõõduga 5–6 cm, kõigis toonides sinist, roosat, lillat ja lillat. Talvitub hästi, on vastupidav kõikidele haigustele, ei meeldi niiskusele, eelistades kuiva mulda, ta ei talu eriti hästi varju. Õitseb kogu aastaaja ja eelistab väetisena lubi.\nPõõsa kõrgus on 50 kuni 60 cm, lilled pole suured, vaid kogutakse armeedesse. Värvus on intensiivselt kollane, õitseb hilja, augustis, kuid õitseb novembrini. Väga külmakindel, talub suurepäraselt varju, vähendab kastmist ja väetamist.\nVirginia ehk Uus-Belgia mitmeaastane\nHübriidsort. Tõeline hiiglane, ületades sageli kahe meetri piiri. Alla 1,8 ei kasva isegi vaesel pinnasel. Lilled ise on väikesed, läbimõõduga 3–4 cm, värvitud kõigis võimalikes värvides, valgest lillani, erekollase südamikuga.\nTal on tütresordid, mitte vähem populaarsed - kahekordsete lilledega sinistes toonides ja lumivalgega, nagu lumehelbed, pool-topeltlilled. Külmakindel, hakkab õitsema suve keskel ja lõpeb pärast esimest lund, novembris.\nEi vaja erilist hoolt, haigestub harva, eelistab mineraalväetisi ja kerget niiskust. Kui olete otsustanud astersi kasvatama hakata, peate paratamatult valiku ees seisma, kuna neid on nii palju ja nad on kõik ülimalt ilusad, et soovite istutada kõike korraga ja kõikjale.\nAsteri lillede segu võib sellist probleemi lahendada, pealegi näib erinevate asterside lilleaed hämmastav, kuid määrates, kus ja milline asteri lill kasvab, peate valima kas ühe elueaga taimed või istutama üheaastased taimed, nii et nende istutamise koht oleks kergesti ligipääsetav lillepeenra värskendamiseks järgmiseks hooajaks. See taim on võib-olla eriline, nii et paljudel lille külge kinnitatud legendidel ja tähendustel, nagu näiteks astel, pole isegi roose.\nEriti palju poeetilisi jutte on asteritega seotud nende kodumaal Hiinas, kus need sümboliseerivad tänaseni tagasihoidlikkust ja tarkust, tõde ja ilu, elegantsi ja piisavust, mõtete puhtust ja valitud tee täpsust.\nLadina keeles tähendab aster - tähte. Ja Euroopas seostatakse sellega üsna vähe lugusid ja isegi ebausku. Näiteks on ungarlased endiselt kindlad, et lille tulele viskamine peletab maod eemale. Ja Saksamaal sümboliseerib lill neiu kurbust kadunud armukese vastu. Saksa ballaadidest algavate moodsate lillehoroskoopide autorid tegid neist lilledest sümboli kõigile septembris sündinutele.\nPõhimõtteliselt võib ükskõik millise aia jaoks valitud sordi, kindlasti leiate selle kohta kauni ja poeetilise loo, mida saab lugeda hilissügise õhtul, istudes tugitoolis omaenda astersi kimpude kõrval.\nAastased ja mitmeaastased astrid: sortide mitmekesisus ja kasvueeskirjad\nAstra on lillekasvatajate seas üks populaarsemaid ja lemmik dekoratiivtaimi avamaal. Kasvatatud on umbes 4000 sorti, mis erinevad üksteisest värvuse, õitsemise aja ja kasvuomaduste poolest ning pidevalt aretatakse uusi. Üldiselt on see ilus ja tagasihoidlik lill, mille liikidel on iseloomulikud jooned..\nAstra on lillekasvatajate seas üks populaarsemaid ja lemmik dekoratiivtaimi avamaal.\nKuidas näeb välja aster\nAstritest rääkides väärib kohe märkimist, et kahte tüüpi taimi nimetatakse korraga. Ehkki nad on üksteisega seotud ja väga sarnased, on nad botaanilise klassifikatsiooni osas erinevad. Niisiis, "päris" asters on perekond Aster, kelle esindajad on reeglina mitmeaastased taimed. Ja enamus seemnetest üheaastaste maastikukujunduses kasutatavaid taimi on perekonnast Callistephus. Vene keeles kõlab teaduslik nimi nagu Callistephus ja rahvapärane nimi on "aed" või "hiina" aster või lihtsalt - aster.\nNende välimus on sarnane: need on rohttaimed, millel on võimas vars, sageli hargnev, millel asuvad järjestikused nikerdatud lehed. Korvide kujul olevad õisikud on väga atraktiivsed. Välised kroonlehed on keelekujulised ja võivad olla mitmesuguses värvitoonis, eriti hübriidides. Kesksed on väikesed kollased torud. Lill on kahe-, pool-topelt- ja lihtne. Seal on väga alamõõdulisi ja roomavaid liike, teised aga kõrged põõsad, mille pikkus ületab 1,5 m.\nAsters on ilus ja tagasihoidlik lill\nMillal ja mis tingimustel asters õitsevad\nAstrite õitsemise aeg sõltub nende tüübist ja sordist. Mitmeaastased taimed jaotatakse 2 rühma:\nVarane õitsemine (õitsemisperiood juuli-august). See sisaldab ainult 3 astersorti - Alpi, Bessaraabia ja Itaalia.\nSügisene õitsemine. Seda rühma esindab suur hulk liike ja sorte..\n"Hiina" asters on jagatud 3 rühma:\nVarakult (õitseb juulis)\nHiline (sügisele lähemal).\nÕitsemise arvukus ja kestus sõltub hooldusest. Taimed on vähenõudlikud, kuid kuiva veega tuleb neid kasta ja mineraalilisandid on väga kasulikud. Lopsaka õitsemise oluline tingimus on lilleaia jaoks sobiva koha valimine. Astrid armastavad päikesevalgust, nii et nad on istutatud avatud aladel või osalises varjus..\nKuidas asterseemneid istutada (video)\nAstra istutusvõimalused astritele\nAstrid võivad oma sordilise ja liigilise mitmekesisuse tõttu õigustatult tunnistada universaalset lille. Nad näevad head välja koos teiste õistavate ja dekoratiivsete lehttaimedega, näiteks mixborderites. Pikad sordid sobivad hästi raudrohi, rudbeckia, ilutaimede ja paljude teiste lillepeenra elanikega.\nMonoklumba kujundamisel, millel kasvavad ainult astrid, on huvitav lahendus kasutada sorte värvi osas. Näiteks saate teha pehmeid gradiendisiireid (valge - roosa - lilla) või joonist kontrastsetest värvitoonidest (valge ja punane). Asterside oluline eelis: hilised liigid õitsevad septembris ja isegi oktoobris. See kestab tegelikult kuni külma tekkimiseni, kui teised aia elanikud on juba närtsinud..\nKääbussordid sobivad äärekivide jaoks, mixborderite madalama astme kujundamiseks, rockeries, alpi slaidide ja kunstlike veehoidlate kujundamiseks. Neile lisanduvad saialilli, saialilli ja gypsophila.\nGalerii: asters aias (52 fotot)\nKõige ilusamad aiasterstrite tüübid ja sordid\nAstersi tüüpide ja sortide mitmekesisus on hämmastav. Neid kõiki klassifitseeritakse erinevate kriteeriumide järgi..\nFroteestersteritel, kellest suurem osa kuulub Callistefuse perekonda, on nii palju mahukaid pilliroost kroonlehti, et nende taga olevat kollast keskpunkti on raske näha. Need lilled näevad välja nagu erinevad värvid mahulised pallid..\nNäiteks aastases sordis "Zarevo" on tumedad karmiinlilled, mille läbimõõt ulatub augusti alguseks kuni 5 cm. Puksid ise on madalad - umbes 30 cm, sfäärilised. Sordil on olulised eelised: õitsemise kestus kuni 2 kuud ja vastupidavus fusariumile teiste sortide suhtes.\nKõrgem aster - "Lime" - ulatub 65 cm-ni. See on keskmine sort, mis õitseb 50 päeva. Tal on suured lillad lilled läbimõõduga -15 cm.\nSeal on palju muid froteesorte, näiteks: kollane "olümpiakuld", hele lilla "Princess Isolde", "kuninganna valges" ja punane "Prantsusmaa süda"..\nKääbusasters, kelle kõrgus ei ületa 40 cm, kuuluvad eri tüüpi. Selliseid sorte leidub uutes Belgia ja Virginia sortides. Need on "Siberi" astersid, mida arutatakse eraldi..\nSordi Snowsprite (kuni 35 cm) lumivalgete õitega, punase Jenny (ainult 30 cm) ja kahvaturoosa Audreyga (see on kõrgem - kuni 45 cm) on väga ilus. Nad kõik on mitmeaastased taimed..\nAastaste asterside seas paistab silma sort "Royal", mis ei ületa 20 cm. Samuti on atraktiivne ka heleroosade nõeltega korv "Baby". Sorti "Leto" (30 cm) eristavad suured õisikud, mille läbimõõt ulatub 9 cm-ni. Ka lumivalge "Vologda pits" (30 cm) näeb ilus välja.\nPallikujulised roosid on üheaastased, mida aretatakse valiku järgi. Suurte õisikute tõttu armastavad neid eriti lillekasvatajad. Üks populaarsemaid sorte on muutuva värviga "American Beauty". Viitab hilinemisele, talub hästi külma, kuid ei talu ületäitumist. Kõrgus - umbes 35 cm.\nSfääriliste astrite ere esindaja on pojeng. Erineb suurtest pojengitaolistest õisikutest. Kõige tavalisemad sordid: "Torn", "hertsoginna", "leedi".\nKõige populaarsem roomav sort on kanarbik-asters. See on mitmeaastane, umbes 1 m pikkuste levivate ja ronitavate okstega, õitseb sügiseks ega vaja erilist hoolt. Kuid see ei erine ka suurte lillede poolest: need on väikesed karikakrad. Sordil Snowflurry asters on lumivalged kroonlehed ja see näeb kiviaedades eriti kena välja..\nMitmeaastane itaalia aster kasvab kuni 70 cm kõrguseks ja õitseb suve alguses kummelilaadsete õisikutega. Välja on töötatud dekoratiivsed sordid, näiteks Rosea, millel on roosad välimised kroonlehed ja helepruunid kesksed. Selle õitsemise kestus on 3 kuud ja seega kaunistab sort saiti kogu suve. Lilla Itaalia aster Rudolf Goeth, umbes 5 cm läbimõõduga suurte õisikutega, pole vähem atraktiivne..\nAlpi aster on rohttaimne mitmeaastane taim kõrgusega 15–30 cm, seetõttu nimetatakse teda kääbuseks. Üksikud õisikud meenutavad karikakrad. "Alpi" sorte kasutatakse küngaste, kaljude ja piiride kaunistamiseks. Sort Glory on väga ilus kuni 4 cm läbimõõduga siniste või siniste õisikutega, samuti roosa Wargrave. Õitsevad juba mais või (halva ilmaga) juuni alguses.\nNeed on kõrged mitmeaastased taimed, mille põõsad ulatuvad 160 ja isegi 200 cm kõrgusele. Rohke õitsemine: ühele põõsale moodustuvad paljud väikesed õisikud. Keskmises tsoonis õitsevad nad septembris ja oktoobris ning lõunaosas - novembris. Rahvas nimetab New Englandi sorte "Oktyabrina".\nVärvi võib varieerida: see on erkroosa Andenken a Alma Poetsc, lilla Browmann ja valge Herbstschnee ("Sügis lumi").\nSiberi aster on madal taim, mis talub kõige rängemaid külmi hästi. Aiakujunduses kasutatakse seda harva, kuid rahvameditsiinis kasutatakse seda laialdaselt, kuna see on rikas flavonoidide ja saponiinide poolest. Aster õitseb suve keskel lilla õisikutega, moodustades kuni 50 cm kõrgused põõsad.\nAedade asterside istutamise ajastus ja tehnoloogia\nMitmeaastaseid taimi saab paljundada risoomide abil ja üheaastaseid on seemnetega mugavam. Seda saab teha nii otse maas kui ka seemikute kasvatamise teel.\nAsterseemnete istutamise aja arvutamiseks peate hindama aega, mis kulub istutamisest õitsemiseni:\nvarakult - pärast 3 kuud;\nkeskmine - pärast 110 päeva;\nhilja - pärast 120-130 päeva.\nVarasemad istutatakse maasse märtsi lõpus ja hilisemad - kui õhutemperatuur tõuseb 10 ° C-ni. Pinnasesse on vaja teha madalad sooned (umbes 3 cm), valada neile asteri seemned, puista mulla ja multšiga ning kasta kaevu. Külma korral peate istutused katma fooliumiga. Kui seemikud ilmuvad, harvendatakse need nii, et taimede vahekaugus oleks umbes 15 cm.Samuti võib seemneid külvatud pinnasele enne talve külvata ja kevadel seemikud külvata..\nAsteri seemned istutatakse seemikuteks märtsis - aprillis. Selleks on vaja viljakat pinnast. Kui seemikul on 4 täislehte, on aeg korjata ja istutada eraldi konteineritesse. Mais (ja varased sordid aprilli lõpus) saate taimi siirdada avamaale. Noored isendid arenevad väga kiiresti ja taluvad madalamat temperatuuri kui 3 ° C.\nAstrite eest hoolitsemine on vähenõudlik. Kuid hoolitsuse puudumisel on nende õitsemist väga vähe. Seetõttu peaksite neile vähe tähelepanu pöörama. Soovitatav on mulda korrapäraselt kobestada.\nAstrami kahjustab nii niiskuse puudus kui ka liig. Kuumal suvel tuleb neid joota harva, kuid rikkalikult - 30 liitrit vett 1 m 2 kohta, millele järgneb kobestamine, et maa poleks liiga tihe. Peate keskenduma pinnase seisundile, vältides kuivust ja üleujutusi. Pilves ilmaga vahelduva vihmaga saate astersit joota 1-2 korda nädalas ja pideva sademega pole see üldse vajalik.\nAiaastrite pealmine riietumine\nSõnnik on lillede jaoks vastunäidustatud, kuid need reageerivad hästi teistele kastmetele. Soovitatav väetamisskeem:\n7–14 päeva pärast maasse istutamist: 10 g kaaliumsulfaati, 20 g nitraati (ammoonium) ja 50 g superfosfaati (1 m 2 kohta).\nKui pungad tekkisid: 50 g kaaliumsulfaati ja sama palju superfosfaati.\nÕitsemise algus: sama koostis nagu teises taotluses.\nKuivatatud õisikud tuleb kohe ära lõigata, nii et ilmuvad uued..\nAstram kahjustab nii niiskuse puudust kui ka liigset\nAstrit võivad mõjutada kahjurid ja haigused, peamiselt fusarium ja must jalg. Ennetamiseks tuleks taimedele luua sobivad tingimused..\nPinnas peaks olema õhku läbilaskev, sisaldama toitaineid ja mitte happeline. Sõnnikuga väetamine on keelatud - see põhjustab fusariumit, mille tõttu aster ei suuda ennast kogu oma hiilguses näidata. Samuti ei istutataimi sinna, kus vähemalt paar aastat tagasi kasvasid sibulad (tulbid, gladioolid) või nelgid.\nLilleaed on regulaarselt umbrohutõrje ja maa lahti. Astrit tuleks perioodiliselt kontrollida, et kontrollida haiguse ja kahjurite nakatumise tunnuseid. Vajadusel peate viivitamatult ravima haigestunud taime ja naabruses asuvaid. Kui asterit ei saa salvestada, eemaldatakse see, põletage kindlasti jäänused.\nKuidas astersi enne talve külvata (video)\nAstrite ettevalmistamine talveks\nMitmeaastased astrid taluvad külma hästi, seetõttu pole nende säilitamiseks vaja võtta lisameetmeid. Piisab võrsete lõikamisest - kevadel ilmuvad uued. Kuid on olemas külma suhtes tundlikke sorte - seda tuleks selgitada, mis tuleb katta turba või kuuseokstega. Mitmeaastaste asterside risoomid, mille vanus on üle 5 aasta, võib sügisel paljunemiseks jagada.\nAsterside maailm on väga ilus ja mitmekesine. Iga saidi jaoks on sobiv sort! Astrid ei vaja erilist hoolt: peamine on joota neid õigel ajal ja järgida konkreetse sordi kasvatamise soovitusi.\nAsters - ülevaade kõigist sortidest (üheaastased ja mitmeaastased taimed). Juhised kodus kasvatamiseks, istutamiseks ja hooldamiseks +140 foto\nPeaaegu kõik teavad hooldamisel sellist ilusat, ebaharilikult ilusat ja tagasihoidlikku lille nagu aster. Neid taimi on nii ühe- kui mitmeaastaseid. Tänapäeval on maailmas Astrovi perekonnas umbes 500 erinevat liiki, millest enamikku kasvatatakse Põhja- ja Kesk-Ameerikas..\nAstereid kasutatakse enamasti krundi või lillepeenarde dekoratiivse dekoratsioonina, lilleõisikud on üsna ebaharilikud, ainulaadsed ja originaalsed.\nNeed on külmakindlad, hakkavad õitsema palju varem kui paljud aialilled, umbes juuni alguses, samal ajal kui astersi eredad, värvilised kroonlehed rõõmustavad aednikku augusti lõpuni.\nAster on Compositae ürt, millel on üsna arenenud juurtesüsteem. Selle varred ulatuvad 30–160 cm pikkuseks, need on saledad ja ühtlased, vartel olevad sirmid on väikesed ja sirged, varred aga pikad, pikliku kujuga, servadest veidi kõverad.\nAstrovi perekonnast pärit taime õisikutel on korvide kuju, nende suurus: kuni 8-9 cm läbimõõduga. Lille kroonlehed võivad olla erineva varjundiga: valged, punased, burgundilised, lillad, kollased, helesinised, kahvatusinised jne. Nende värvipalett on väga mitmekesine, võite leida ilusaid asterlilli ja kõiki vikerkaare toone ning muid ebatavalisi värve.\nTaim hakkab seemneid andma pooleteise kuni kahe kuu jooksul alates õitsemise algusest. Asteri lilleseemned peate koguma suve lõpuks või varasügiseks, vastasel juhul on oht, et lilled surevad või mädanevad külma ilma ja kõrge õhuniiskuse tingimustes..\nAstra eelistab toitevat ja niisket mulda, kuid tuleb hoolitseda selle eest, et muld ei oleks liiga vesine.\nOsalise varjundiga taim eelistab eredat päikesevalgust, seetõttu on soovitatav selle liigi lillepeenraid murda hästi valgustatud kohtades..\nProovime välja mõelda Venemaal kõige tavalisemad ja populaarsemad astersitüübid, mida istutavad ja kasvatavad nii professionaalsed lillekasvatajad kui ka amatöör-aednikud. Et mõista, milline see või see liik välja näeb, uurige arvukaid avalikus kasutuses olevaid asteri fotosid..\nAlpi asters on mitmeaastane taim, mis hakkab õitsema mai lõpus ja ulatub 30 cm pikkuseks. Selle liigi õite õisikud ei ületa tavaliselt 5 cm läbimõõduga.\nVisuaalselt sarnaneb taim karikakraga. Seda liiki esindavad kaks peamist sorti: Glory ja Wargrave. Esimest sorti iseloomustab varre pikkus kuni 25–30 cm, väikese õisiku suurus - kuni 4 cm, on erekollase südamikuga sinine või helesinine kummel.\nTeise sordi pikkus on kuni 30 cm, õie läbimõõt on esimesega identne, kroonlehtede värvus on valdavalt roosa, keskmine ka kollane.\nItaalia aster - muul viisil, kummel, hakkab õitsema juuni keskel või juuli alguses. Sellel on kuni 5 cm läbimõõduga õisikuid, lillekorvi tähistab korümoosne õisik, põõsad ulatuvad 70 cm pikkuseks. Selle liigi peamised sordid on Rosea ja Rudolf Goeth.\nEsimesel variandil on roosakad pilliroost kroonlehed ja helepruunid torukujulised kroonlehed, selle õitsemise periood on umbes kolm kuud. Teisel sordil on lillad pilliroost õied ja kollakad torukujulised õied, sellel on üsna kohev ja suured õisikud.\nBessaraabia asterile on iseloomulik põõsa kõrgus kuni 75 cm ja arvukad pruuni südamikuga lillad õisikud.\nLoetletud sordid kuuluvad varem õitsenud mitmeaastaste asterside hulka, on ka hilisemaid liike, mis õitsevad isegi sügisel ja üsna pikka aega. Sügisesed õistaimed, mis on samuti mitmeaastased, on esindatud järgmiste liikidega:\nPõõsaster. See liik on varaseim sügiskultuuride sortidest. Põõsad ulatuvad 35–60 cm kõrgusele, nende vartel on palju lehti, nii et isegi lill, mis ei ole veel õide puhkenud, kaunistab lillepeenart oma rikkaliku rohelusega.\nSelle kõige populaarsemad sordid: Niobe, millel on lumivalged õisikud, ja Sinilind, need on kääbustaimed, mille pikkus ei ületa 25 cm, siniste kroonlehtedega.\nUus Belgia aster. Venelaste aedades levinumad liigid, põõsad on võimsad taimed, neil on väikesed õisikud ja mitmevärviline kirev värv. Peamised sordid: kääbus, pikkusega kuni 45 cm, keskmise suurusega - kuni 70 cm kõrgune ja pikk, kuni ühe meetri pikkuste vartega esindatud kääbus.\nAster New England eristub teistest Astrovye'st oma suuruse poolest, selle põõsaste kõrgus ulatub 1 m.60 cm-ni. Välimuselt sarnaneb see belgiapärasega: lille esindab ka suur hulk väikseid, heledaid, värvilisi õisikuid.\nLisaks mitmeaastastele sortidele on üsna tavaline üheaastane lill, aed-aster. Üheaastased taimed pole sageli üldse nagu astrid, vaid pigem pojengid, daaliad või krüsanteemid. Aia asterit esindab tohutult palju sorte, millel on erinev õitsemisperiood, pagasiruumi kõrgus, õisikute struktuur, varjundid jne..\nAstrite istutamine koristatud või ostetud seemnete abil võib toimuda seemikute ja seemikute meetodil. Varaseimad sordid saab mulda istutada märtsi lõpus, see võimaldab teil juuni keskpaigas oma saidil võluvaid värvilisi lilleaedu imetleda..\nUusimaid sorte saab maasse istutada, kui keskmine ööpäevane õhutemperatuur on vähemalt 10 ºC.\nPidage meeles, et otse avamaale istutatud asters, see tähendab seemneteta meetodil, võib õitsema hiljem kui varem kasvuhoones kasvanud lilled..\nTulevase lille seeme mulda istutamiseks on vaja sellesse teha kuni 4 cm sügavused vaod, panna seeme, joota depressioon piisava koguse veega ja täita see mullaga. Kui istutamine toimub märtsis või aprillis, tuleb istutatud lillepeenar enne esimeste võrsete ilmumist katta kattematerjaliga..\nMaapinnast välja roomanud kangendatud seemikud tuleb harvendada, soovitatav on jätta võrsete vaheline kaugus 10-15 cm ja ülejäänud seemikud siirdada mõnda teise kohta. See võimaldab taimel täielikult kasvada ja areneda..\nKui istutamist plaanitakse seemikute meetodil, siis mähkige lilleseemned veega niisutatud lapiga 6-7 päeva enne külvamist. 10 tunni pärast väänake kudematerjal välja, pange kimp kilekotti ja asetage sooja kohta, see võimaldab seemnetel idaneda..\nIdandatud seemned istutatakse spetsiaalsetesse konteineritesse, mis on täidetud kerge, niiske, viljaka pinnasega. Istutamine avamaal tehakse siis, kui seemikud on piisavalt tugevad, nende pagasiruumides õitseb 3-4 lehte.\nMis puutub astersi hilisemasse hooldusesse, siis see on üsna lihtne. Seda tüüpi taimed on täiesti tagasihoidlikud, seetõttu pole nende eest hoolitsemine keeruline, piisab, kui perioodiliselt lilleaias mulda kobestada, umbrohtu ja vett rohida..\nÕistaimedelt maksimaalse tulu saamiseks võite neid perioodiliselt toita spetsiaalsete mineraalsete kompositsioonidega.\nAsteriõite kimp rõõmustab kedagi ning nendest lilledest koosnev lillepeenar näeb hea välja, kaunistab suurepäraselt nii suvilat kui ka sellega külgnevat territooriumi.\nAstrite kasvatamine ja kasvatamine pole keeruline ülesanne, millega isegi amatöör hakkama saab, kuid uskumatult ilusate, värviliste ja graatsiliste lilledega väljendatud protsessi tulemus hämmastab kõiki.\nPaljudes lillepeenardes võite leida mitmeaastaseid astersid. See on väga ilus lill, mille hoolitsemine on tagasihoidlik. Mitmeaastased asters on väga ilusad ja neid leidub peaaegu kogu maailmas. Nad ei kasva, välja arvatud väga kuivades või külmades piirkondades. Mitmeaastaste asterside, nende sortide ja kasvatamisomaduste kohta saate lugeda allpool artiklis.\nMitmeaastaste asterside sordid\nSeal on lihtsalt uskumatult palju mitmeaastaste astersortide sorte. Kõik nad on jagatud mitmeks tüübiks ja küpsemisperioodi järgi..\nSee on varajane taim, mis annab oma esimese õie mais. Selle liigi sordid kasvavad kuni 40 cm kõrguseks ja on väga sarnased lihtsa kummeliga. Nende õitsemine kestab umbes kuu. Lilled läbimõõduga kuni 6 cm, väga ilusad - varre kohta 1-2 tükki. Nad taluvad ilma probleemideta külma ilma ja isegi külma. Millised on selle liigi kõige kuulsamad sordid?\nFoto alpi astersest\n"Rosea" paistab silma pika õitsemisega. See õitseb kuni 3 kuud, esimesed pungad vabastatakse juunis. Õied on heleroosad, südamik on pruunikas.\n"Glory" toodab kuni 4 cm läbimõõduga taevasiniste kroonlehtede ja kollase keskosaga lilli.\nUued Belgia mitmeaastased astersid.\nPõõsas taim rohkesti pagoneid ja mõned oksad võivad olla täiesti lehed. Lilled on tavaliselt lihtsad, kuid mõnel on kroonitud kroonlehed sissepoole, mis loob kahekordse efekti. Need taimed kasvavad kuni 0,5 m. Varrel kasvab palju lilli. Põhivärv on lilla, lilla, kuid variatsioone võib olla.\nFoto uuest mitmeaastasest asterist\n"Saturn" kasvab kuni 0,5 cm laiune põõsas. Kuni 4 cm läbimõõduga õisikud siniste kroonlehtedega. Õitsemine kestab kuu.\nBallardit kasutatakse kõige sagedamini kimpides ja lilleseadetes. Lopsakas õitsemine erkroosade väikeste õitega.\n"Ametüst" kasvab veidi üle ühe meetri, kui seda ei lõigata ära. Kroonlehed on tumelilla ja keskel kollane. Igal varrel võib olla kuni 6 õit.\nNendel taimedel on tugevad, hästi arenenud sirgete vartega põõsad. Nende võrsed on paksud, kuni 1,5 meetri kõrgused jäigad. Õisikud asuvad valdavalt põõsa tipus. Need on sügisesed sordid, mis õitsevad üsna hilja..\nRote Stern kasvab kuni 1,5 meetrit. Lilled sarnanevad rohkem topeltlilledega. Karmiinvärv. Õitseb sügisel umbes kuu.\n"Dr Eckeneril" on punakaslillad pungad läbimõõduga 4 cm. See põõsas võib kasvada kuni 1,5 meetrit. Õitseb kuu aega sügisel.\n"Lily Fardell" kasvab pisut vähem kui 1,5 meetrit. Toodab kauneid roosasid lilli, mis kogutakse õisikutena pagonaalidel. Soovitatav kimpude korraldamiseks.\nPõõsaste mitmeaastastel astersil võib olla väga erinevaid lillevärve. Need on tavaliselt kompaktsed, vajavad pügamist ja noorendavad kord 3 aasta jooksul..\nFoto aster põõsas ‘Schneekissen’, valge\n"Dwarf Nancy" kasvab kuni 25 cm. Lilled on lillad, roostiku kroonlehtedega.\n"Niobe" toodab lumivalgete kroonlehtede ja kollase südamikuga lilli. Kasvab 30 cm kõrguses põõsas.\nKuigi asterside aretamiseks on palju meetodeid, kasvatatakse neid sageli seemnete kaudu. Seda meetodit soovitatakse eriti mägitõugude aretamiseks. Külvake märtsis seemikute seemneid. Kui seemikute kasvatamiseks pole soovi, võite need kohe avamaale külvata. Lõunapoolsetes piirkondades tehakse seda aprilli alguses, keskmistes piirkondades aprilli keskpaigaks ja põhjapoolsetes piirkondades - lähemale maile..\nAsters foto: istutamine ja hooldus\nMitmeaastaste asterside külvamine on kõige parem savise mullaga. Neile ei sobi liivane pinnas, samuti raske, savine, sest esimesel juhul jääb alati veest puudu ja teisel - sellest on liiga palju. Astersi rikkalikku õitsemist antakse eranditult päikesepaistelisel alal, varjus, saadakse lopsakamat lehestikku. Samuti väärib märkimist, et kõrged mitmeaastased astrid kardavad mustandit..\nMis puutub külvimeetodisse, siis siin pole midagi keerulist. Astrid külvatakse hõredas üksikus failis vagusse 3 cm sügavusele. Pärast külvamist on vaja veenduda, et õhutemperatuur on umbes +15 kraadi, siis ilmuvad seemikud kiiremini.\nKuidas muidu mitmeaastased astrid arenevad??\nLisaks seemnetele saab mitmeaastaseid astereid paljundada pistikutega, jagades põõsa ja vertikaalse kihilisuse. Kuna põllukultuuride sorti on turul keeruline kontrollida ja müüjad kauplustes sageli ebaõnnestuvad, kasutatakse neid meetodeid peamiselt siis, kui teie proovitükil või sõpradelt leidub soovitud sordi emataim.\nSelle meetodi jaoks on vaja lõigata kuni 15 cm pikkused võrsed.Noored pagongid võetakse alati. Alumine lõige tehakse kaldus, kõik alumised lehed lõigatakse ära, alles jääb ainult roheline ülaosa. Siis kastetakse pistikute alumine osa (2–3 cm) 10–12 tunniks kasvu stimuleerivasse lahusesse või tavalisse vette - võite selle lihtsalt klaasi panna.\nKui 12 tundi on möödunud, võite pistikud istutada. Selleks võetakse suur pott või muu anum ja valatakse sinna toitev substraat. Pistikud istutatakse kallakuga ja joottakse kohe pärast istutamist. Hoidke võrseid valgustatud kohas temperatuuril + 22... + 25 kraadi. Umbes kuu aja pärast pistikud juurduvad ja neid saab istutada püsivasse kohta..\nSeda meetodit kasutatakse väga harva, kuna see on pikk ja tülikas. Kõigepealt peate kevadel juurest põõsa tükeldama, väetama ja maaga täielikult katma. Kui noored võrsed ilmuvad, tasub oodata üks kuu ja seejärel uuesti katta pagun maaga. Sügisel või järgmisel aastal, kevadel, lõigatakse varred 2-3 pungaga ja istutatakse vajadusel.\nSeda meetodit kasutatakse siis, kui mitmeaastased astersid tuleb siirdada uude kohta või neid lihtsalt uuendada. Protseduuri viiakse läbi iga 4-5 aasta tagant. Jagamise läbiviimiseks on vaja välja kaevata põõsas, puhastada juured maapinnast (peaosast) ja seejärel jagada noorte juurte osad võrsetega pügajaga. Eralduspunktid tuleb puidutuhaga pulbristada. Ja kõik sellest tulenevad põõsad istutatakse saidile.\nMitmeaastane aster on üks lillepeenra kõige vähenõudlikumaid lilli. Paljud aednikud ja aednikud, pärast selle taime istutamist, unustavad selle üldiselt, ainult aeg-ajalt vanu pagoneid kasttes ja pügades. Kui aga on eesmärk saada palju lopsakaid lilli, siis peate natuke pingutama..\nAstersi ümbritsev maa peaks alati olema lahti, nii et juurestikul oleks piisavalt hapnikku.\nUmbrohud tuleks hävitada kohe, kui nad ilmuvad. Lisaks ei saa te istutada teisi põllukultuure väga lähedale, nii et nad ei "haamriks" ümbritsevat maad, vastasel juhul asters lihtsalt ei arene kuidas. Nii et asteri ja teiste värvide vaheline kaugus peaks olema vähemalt 20 cm.\nEt vähem umbrohtu kasvaks ja ei kastaks eriti sageli, võite mulla lille ümber multšida.\nMitmeaastaseid astereid jootakse umbes kord nädalas või poolteist. Muidugi, see on keskmine näitaja, sõltuvalt kliimast, sademete hulgast ja isegi põhjavee paigutuse tasemest võib see indikaator muutuda.\nRiietumist tehakse 3 korda hooaja jooksul. Mais on vaja lilli (rohke lämmastiku sisaldusega) kasutada kuivade või veega segatud mineraalväetistega. Pungimise ajal tutvustatakse kaaliumfosfori aineid. Esimeste õite ilmumisel jootakse astersit kaaliumväetiste lahusega..\nSoovitav on aeg-ajalt ära lõigata võsastunud ja madala kasvuga mitmeaastased astrid, vastasel juhul väheneb põõsa dekoratiivne mõju märkimisväärselt. Protseduur viiakse läbi sügisel, enne talve või varakevadet.\nSoovitav on kõrged astrid kinni siduda või neid mingil suurel toel isegi kasvatada. See lihtsustab taime kasvatamist ja aedniku jaoks lihtsustab kasvatamist..\nTalveks lõigatakse mitmeaastased astersid juurtes. Ülevalt on maapind kaetud komposti või langenud lehtedega. Kui me räägime noorest astersist, mis on äsja istutatud, siis saate teha täiendava isolatsiooni paksema multšikihi kujul, mis on kaetud agrokiuga või pealmisega..\nLilli ja kahjureid armastatakse mitte vähem kui köögivilju. Nad hävitavad taime lehti, pagoneid, juurestikku, võivad pungi rikkuda, nii et peate veenduma, et need ei asu lillepeenras. Mitmeaastased astersid haigestuvad enamasti fusariumisse ja jahukastesse. Kuidas nendega hakkama saada?\nJahukaste, mis ilmub lehtedel ja vartel valge kattena, võib taime mitme aasta jooksul hävitada, kui see pole lubi. Profülaktikaks kasutatakse lihtsat seebilahust ja haiguse vastu võitlemiseks - spetsiaalseid keemilisi preparaate, mis sisaldavad palju väävlit.\nFusarium ei ravi. Kahjuks tuleb sellest mõjutatud taimed täielikult üles kaevata ja põletada, et haigus ei leviks teistele põllukultuuridele. Haiguse esimesteks sümptomiteks on kollased lehed, varre hõrenemine, juurte kõdunemine.\nKahjuritest meeldivad astritele kõige rohkem ämblikulestad ja lehtede nematoodid. Ämbliku lesta ilmumisel põimib taime õhuke võrk, lehe tagaküljele ilmuvad mustad ja valged punktid. Nematoodi korral moodustuvad lehtedel pruunid laigud, need muutuvad õhukeseks, võivad väänduda, kuivada või mädaneda. Nende vastu võitlemiseks tasub osta hea süsteemse või kontakttegevusega insektitsiid..\nAsterlill: paljundamise ja hooldamise tunnused\nAsteri kirjeldamisel on kombeks eristada ühe- ja mitmeaastaseid lillesorte. Aastased põllukultuurid rõõmustavad aedniku pilku jätkuvalt ainult ühe hooaja jooksul, samas kui viimane võib korraliku hoolduse korral kasvada umbes kümme aastat. Iga aednik peaks teadma, kuidas asterslille õigesti istutada ja kasvatada, samuti milliseid sorte eksisteerib..\nAstrid on perekonna Astrovne (Compositae) esindajad. Lille teaduslik nimetus pärineb ladina asterosilt (tõlkes "täht"), taim sai selle nime õisikute erikuju tõttu. Perekonda kuulub umbes 500 liiki, neist 26 kasvab Venemaal.\nAster on üks parimaid lilli, mida saate mitte ainult oma aias kasvatada, vaid isegi kasvatada.\nAstra ilmus meie riiki Hiina kirdeosast ja Kaug-Ida lõunaosast. Euroopa territooriumil toimetati selline tehas Pekingist tagasi 1728. aastal. Esimestel lillidel olid topelt kroonlehed ja nad ilmusid esimest korda Prantsusmaal 1745. aastal ja 1752. aastal levis aster kogu Inglismaal. Astrilillede värvus oli pidevas muutumises, kuna üha enam ilmus taime uusi toone. Kaheksateistkümnenda sajandi lõpus kasvas asters kõikjal Euroopa aedades, mille sordid olid värvitud punase, lilla, valge, lilla ja sinise värviga..\nSiis, kui lillemüüja Truffaut aretas uusi taimesorte ja andis neile pionikujulised nimed, muutusid astrid kõikjal. Hiljem levisid nad Saksamaale, USA-sse ja kahekümnenda sajandi alguses hakkasid vene teadlased mitte ainult sellist taime aktiivselt uurima, vaid ka hankima sealt üksikuid sorte, mis polnud mingil juhul võõrastest halvemad ja ületasid mõnel juhul isegi nende parameetreid..\nKultuuris võib õisikute kuju olla erinev: sfääriline, pojeng, krüsanteem, suleline. Taime lillidel ei ole iseloomulikku aroomi, kuid nende suur suurus, tihe kahepoolus, kroonlehtede atraktiivne välimus ja mitmekesine värv muudavad astrid väga väärtuslikuks põllukultuuriks. Astrid alustavad õitsemist suve teisest poolest ja jätkuvad hilissügiseni, nad taluvad tänaval hästi ka väikeseid külmakraade.\nTaime istutamise eelised\nSellised tagasihoidlikud taimed ei vaja erilist hoolt, isegi ebasoodsad tingimused kasvavad, nad ei karda madalaid temperatuure, nad taluvad siirdamisprotsessi hästi ja taastuvad kiiresti juurestiku kahjustustest. Sellise taime paljud sordid aitavad luua kõige ilusamaid lillepeenraid..\nAsterside kasvatamise protsessi peetakse nii lihtsaks, et iga aednik, isegi mitte eriti lillede istutamisega kursis, saaks sellega hakkama. Peate lihtsalt istutama põllukultuuri ja õigeaegselt kastma ja mulda rohima. Sellegipoolest peate arvestama ka mõne taime iseärasustega, et asteriõied saaksid eriti suureks ja graatsiliseks kasvada..\nEhkki seda saaki peetakse põuda taluvaks, tuleb kuiva ja väga kuuma ilmaga seda piisavalt joota. Mineraalväetised aitavad taimel oma kasvu parandada, pikendavad õitsemisperioodi kuni päris külmadeni. Ülemist kastet tuleks rakendada neljateistkümne päeva pärast pärast seemikute istutamist lillepeenrasse. Pealmine kaste ilma lämmastikväetiseta aitab rikastada mulda lillede seadmiseks vajalike mineraalidega, aidates neil saavutada kaunimat õitsemist.\nLillede istutamise meetodid\nAstra on taim, mida saab istutada seemikute ja mitte-seemikute meetodil..\nEsimesel juhul tuleb seemned külvata märtsis - aprillis spetsiaalsetes kastides või maaga tassidesse ja piserdada peal huumuse kihiga. Pärast seda tuleb mulda joota kaaliumpermanganaadi pisut lahjendatud lahusega ja katta spetsiaalse kilega.\nKuni taimel arenevad esimesed võrsed, peate jätkama seemikute hoidmist ruumis, mille optimaalne temperatuur on kaheksateist kraadi. Pärast nädalat, kui seemikutele ilmuvad esimesed võrsed, tuuakse see valgusesse. Pärast taimede esimeste tõeliste lehtede väljaarendamist toimub mineraalide kompleksiga väetiste korjamine ja väetamine. Mai esimeses pooles istutatakse asters lillepeenrale. Pärast sellist istutamist võib õitsemist oodata juulis.\nSeemneteta istutusmeetod hõlmab seemnete külvamist lillepeenrale endale. Seda tuleks teha ainult siis, kui saidi maa-alal on aega pärast külmakindlust hästi soojeneda. Sellise maandumisega valimine pole üldse vajalik. Piisab vaid seemikute peenestamiseks, jättes nende vahele kümme kuni kaksteist sentimeetrit.\nAsterseemnete külvamiseks tuleks istikute kaitsmiseks võimaliku musta jalaga nakatamiseks kasutada ainult värsket mulda. Pinnasegu valmistatakse liivast, mullastikust, ilmast turvast (suhtega 3: 1: 1). Taime istutamine:\nVärskele turbale on lubatud lisada veidi lubi. Pärast seda luuakse madalad read kogu sentimeetri kaugusel kahe sentimeetri kaugusel, millesse tuleb pärast kastmist seemned hoolikalt asetada. Pärast külvamist tuleks peal asetada õhuke kiht (mitte rohkem kui kaks sentimeetrit) jõeliiva või huumust. Kastmine toimub väikese sõelaga kastekannust. Parimaks istutusajaks loetakse märtsi keskpaigast 10. – 12. Aprillini..\nKülvi massiline teke algab 6-7 päeva pärast. Kiirema välimuse saamiseks võib seemneid enne istutamist põhjalikult leotada, levitades neid niiskele lapile ja pärast esimestel päevadel istutamist jätkake toatemperatuuri hoidmist 20–25 kraadi Celsiuse järgi..\nAster on taim, millel on lubatud kasvada seemneteta. Sel juhul ei tohiks mulla ettevalmistamisel kasutada sõnnikut pealmise kastmena. Selle tagajärjel võib see viia Fusarium'i haiguseni. Hilisemad taimed tärkavad palju varem ja neid peetakse haiguskindlamaks.\nÕige seemikute hooldus\nNiipea kui esimesed võrsed ilmuvad maapinnast, peaksite proovima vähendada õhutemperatuuri 15 kraadi Celsiuse järgi. Seemikute jootmine peaks olema rikkalik, kuid mitte sagedane, kuna aster seda lihtsalt ei talu. Asteriõis, mida enamasti kujutatakse tervisliku ja ilusa taimena, võib olla vastuvõtlik paljudele haigustele. Esimeste arengumärkide ilmnemisel võib taime jootmisel vette lisada kaaliumpermanganaati. Kuiva ja kuuma ilmaga peaks tuba, kus lille kasvatatakse, olema hästi ventileeritud.\nÜlemine riietus on kõige parem teha hommikul. Selleks tuleb 25 liitrit väetist lahjendada 10 liitris vees. Enne ja pärast väetamist jootakse taim tavalise veega.\nKoha valimine väljumiseks\nCallistephust peetakse aastaseks saagiks. Kuid on palju sorte, mis näitavad, et aster on mitmeaastane taim (seda nimetatakse ka Sentbrinkaks). Sellepärast peate taime istutamisel saidile õigesti koha määrama, arvestades, et lilled kasvavad siin mitu aastat. Valiku omadused:\nAstrid arenevad kõige paremini avatud ja päikselistel aladel, kuid taluvad ka osalist varju. Nende jaoks on koht valitud peamiselt tugeva tuule ja niiskuse eest kaitstud. Ärge istutage astersi kohta, kus varem kasvasid tulbid, gladioolid, tomatid või kartulid.\nLillepeenra ettevalmistamine on kõige parem sügisel. Nad kaevavad maa hästi, lisavad turvast, huumust ja liiva. Kevadel lisatakse mulda superfosfaati, kaaliumsoola ja ammooniumsulfaati. Suur toitainete hulk põhjustab õitsemise ajal suuremate ja tervislikumate lillede arengut ning hoiab ära haiguste kahjustuse.\nVaatamata asjaolule, et aster ei vaja erilist hoolt, on hädavajalik hoolitseda selliste haiguste ennetamise eest, mille suhtes ta võib olla vastuvõtlik. Peamine oht taimele võib olla fusarium. Massiivne haigus tekib sageli liiga värskete orgaaniliste väetiste sattumise tõttu pinnasesse, samuti liigse mulla niiskuse tõttu.\nJahukaste, sklerotinoos ja kollatõbi on taimi mõjutavad haigused. Taime pungad on kõige parem pritsida spetsiaalselt valmistatud seguga, mis sisaldab kaaliumpermanganaati, koobaltit, luhtunud, tsinki ja boorhapet.\nOhtlike haiguste kahjustuste vältimiseks peate asteri maandumiskohta regulaarselt muutma ja eelmisele on lubatud naasta mitte varem kui viie aasta pärast. On väga oluline aeg-ajalt kultuure näha. Astrid, millel haigused levivad, tuleb viivitamatult eemaldada..\nKõige populaarsemad astersordid\nSeal on kõige levinumad ja populaarsemad astersordid. Need sisaldavad:\nLaplata on sort, mida aretas Taani aretaja. See on keskmise suurusega kultuur, millel on nõrgalt hargnenud põõsas sambakujuline. Varred on nõrgalt lehised. Põõsas võib korraga kasvada umbes 16 õisikul õõnes, millel on kroonkujulised topelt kroonlehed, mis koosnevad torukujulistest ja keelelistest lindipungadest. Lillede läbimõõt võib olla kuni üheksa sentimeetrit. See sort kuulub varajaste õistaimede hulka ja rõõmustab endiselt suveelanikke oma atraktiivse väljanägemisega 1,5-2 kuud. Selliseid astersi kasvatatakse enamasti spetsiaalselt lõikamiseks..\nNõelte rühm. Sordi, mis hõlmab kõrgeid ja keskmise suurusega lilli, püramiidi või sambakujulisi hargnenud põõsaid. Põõsas kasvab kuni 12 poolkerakujulist õisikut, pungade läbimõõt ulatub kümne sentimeetrini. Pillirooõied, sulatatud õõnesnõelaks, loovad lille servadesse 7 ääristavat rida. Äärmuslik rida on horisontaalne ning keskmine ja keskmine on suunatud terava otsaga. Keskmine, mis koosneb kollastest torukujulistest õitest, muutub nähtavamaks alles pärast pungi täielikku avamist. Astrid, mis alustavad oma õitsemisprotsessi juulis või augustis, rõõmustavad pungadega veel umbes viiskümmend päeva. Kahjuks on see sort vastuvõtlik fusariumhaigusele, mis nõuab hoolikamat hooldamist. Nõelteaed aster sobib kõige paremini universaalseks kasvatamiseks..\nKääbus kuninglik - lai, alamõõduline ja leviv põõsas, mille laius ulatub kuni 30 sentimeetrit. Võrsed on tiheda lehestikuga ja üsna tugevad. Õisiku korvid on lameda ümara kujuga, froteerõngaga, läbimõõduga kuni 9 sentimeetrit. Ligulaarsed õied on kolm sentimeetrit pikad ja veidi väljapoole painutatud, asetades need üksteise otsa täpselt nagu vöötohatis. Ühel põõsal võib korraga õitseda kolmkümmend õisikut. Taim kuulub keskmise varajase pikkusega, pika õitsemise perioodiga kuni 1,5 kuud. Seda hiina asterit kasutatakse maastiku kujundamisel kaunistuseks. Pungade värv võib olla punane, lilla, sinine, valge ja karmiin.\nRoosiline tüüp - püramiidi kujuga kõrged ja keskmise suurusega põõsad, mille ümbermõõt ulatub kuni nelikümmend sentimeetrit. Võrsetel on palju lehestikku. Põõsast saab dušši 19 sentimeetri suuruse kahekordse poolkerakujulise pungaga. Laiad ligidaalsed lilled lähevad üles, andes taimele roosiliku välimuse. Asteri õitsemise aeg kestab kaks kuud ja algab juulis. Saagist kasvatatakse spetsiaalselt lõikamiseks. Kultivar võib nakatuda Fusariumiga. Parimad sordid on: lumivalge (aastane põõsas jõuab 70 sentimeetri kõrgusele) ja Lady Coral (aastane lill).\nAstrid on mitmesuguste omadustega dekoratiivkultuurid. Liigiti liikideks jäid muutmata vaid terved lehed, millel olid terved juured või hambad. Mõnede astersortide õied on kuju poolest väga sarnased suure otsaga tähtedega..\nJärgmine Artikkel Safloor, kasulikud omadused ja kirjeldus\nTsütokiniini pasta: tõhus ravim orhideekasvatajatele


Tallinna 32. Keskkooli juubelinädal 9.-15. mai 2022 | Tallinna 32. Keskkool\nTallinna 32. Keskkooli juubelinädal 9.-15. mai 2022 07. mai kool\nAeg lendab kiiresti. 1. septembril 1971 uksed avanud Tallinna 32. Keskkool tähistas 2021. aastal juba oma 50. sünnipäeva.\n2021. aasta oli küll meie juubeliaasta, mis sisaldas kooli tähtpäevale pühendatud sündmusi nii palju, kui see oludest tulenevalt võimalik oli. Punkti oma juubeliaastale paneme aga 2022. aasta kevadel: tähistame uhket juubelit 9.–13. maini toimuva juubelinädalaga ja 15. mail piduliku kontsert-lavastusega Alexela Kontserdimajas.\nMeie juubelinädal on inspireeritud kooli väärtustest, sest väärtused on õhk, mida me iga päev koolis hingame. Sellel nädalal andku riietuses tooni kooli värvid ja sümboolika - kanname koolipusasid, lipse, lehve ja sokke! Keda ja mida kõike nendel päevadel näha ning kogeda saab, lugege altpoolt!\nNautige erilisi juubelihetki, sest meeldivaim kingitus kooli sünnipäevaks on see, kui meil on aega ja rõõmu olla üksteise jaoks olemas.\nEsmaspäev, 9. mai - LOOVUS\nJuubelinädala esmaspäev on pühendatud loovusele.\nNädal algab klassi ühise koosolemisega. 1. tunni ajal toimub oma klassi tund, mille raames vaadatakse kooli väärtustest inspireeritud videoklippi ja arutletakse loovuse teemal. Samuti kaunistab iga klass oma klassiukse. Kaunistamiseks on ette antud maalitud lõuend, millele klass koostöös klassijuhatajaga saab kirjutada ja joonistada kooli juubelile pühendatud häid soove ja ilusaid mõtteid! Iga klass lepib kokku, millega klassijuhatajatunnis veel tegeleda soovitakse – on võimalik vaadata meenutuseks vanu fotosid ja rääkida lugusid, mängida lauamänge, laulda ja tantsida.\nTallinna 32. Keskkool on alati olnud loov ja lõbus! Seetõttu on terve koolipäeva vältel võimalik erinevates paikades avastada ja nautida meie kooli huviringide ja julgete solistide pop-up esinemisi.\nEsmaspäevast alates on fuajees üleelusuuruses nostalgiline telefon Nokia 3250, mida saab terve juubelinädala jooksul kasutada pildistamiseks koos sõpradega! Kui oled toreda foto teinud, lae see üles Instagrami, kasutades teemaviidet #32kool50.\nTeisipäev, 10. mai – AVATUS\nJuubelinädala teisipäev on pühendatud avatusele.\nPäeva 1. tunnis vaadatakse kooli väärtustest inspireeritud videoklippi ja arutletakse avatuse teemadel.\n2. tundi kutsuvad klassijuhatajad külla vilistlasi ja lapsevanemaid.\nSel päeval vahetavad huvilised õpetajad omavahel ainetunde ja klasse.\nPäeva jooksul toimub kolm majatuuri, mille käigus saavad soovijad koos juhtkonnaga käia läbi kõik nurgatagused ja ruumid, kuhu niisama lihtsalt ei pääse.\nKolmapäev, 11. mai – HOOLIVUS\nJuubelinädala kolmapäev on pühendatud hoolivusele.\nPäeva 1. tunnis vaadatakse kooli väärtustest inspireeritud videoklippi ja arutletakse hoolivuse teemadel. Häid mõtteid saab kirja panna ka klassiukse lõuendile.\n2. mail loosib iga I ja II kooliastme klass omale sõprusklassi suuremast kooliastmest. Sõprusklassid valmistavad hoolivuspäevaks, 11. maiks vastastikuse üllatuse. Selleks võib olla ühistegevus vahetunnis, mõne tunni ajal klassis või õues. Koos võib mängida, meisterdada, esineda üllatuskavaga või teineteisele midagi õpetada. Tegevused ja klasside kohtumised lepivad kokku klassijuhatajad.\nKolmapäeval on galeriikoridoris traditsiooniline koogimüük. Suu saab magusaks teha taas õpetajate tehtud küpsetistega. Leti taga on aga seekord õpetajad ja teised koolitöötajad. Kogutud rahaga toetame Aktiivi, kes on kogu õppeaasta koogimüüke läbi viinud.\nNeljapäev, 12. mai – VASTUTUS\nJuubelinädala neljapäev on pühendatud vastutusele.\nPäeva 1. tunnis vaadatakse kooli väärtustest inspireeritud videoklippi ja arutletakse vastutuse teemadel. Koos õpilastega on tundi oodatud ka lemmikloomad, kelle omanikud räägivad klassikaaslastele lemmikloomaga kaasnevast vastutusest.\nLisaks anname sel päeval vastutuse ja võimaluse õpilastele viia läbi tunniosa või ainetund. Aineõpetaja lepib huviliste õpilastega kokku, kes tema tunnis sel päeval õpetajana klassi ette astuvad.\nReede, 13. mai – PIDUPÄEV\nJuubelinädala lõpetab kooli 50. sünnipäevale pühendatud pidupäev ühise tordisöömise ja viktoriiniga selle kohta, kui hästi oma kooli tunneme.\nPäev algab õpetajate ja teiste koolitöötajate jaoks 1. tunni ajal kokkusaamisega aulas, kus hommikuse kohvilaua taga jagame ühiseid kooliga seotud hetki ja seame vaimu valmis pühapäevaseks kontsert-lavastuseks.\nÕpilased on pidupäeval kooli oodatud 2. tunniks (2.-3. klass ikka 5. tunniks), mis kõigil klassidel on oma klassi tund. Sünnipäeva puhul sööme oma klassi tunnis torti ning osaleme Kultuuritaibu erivoorus, mis on pühendatud meie kooli loole.\nEt Kultuuritaibu erivoorus taibukusega hiilata, tasub juba juubelinädala algusest peale lugeda tähelepanelikult kooliseintel ja stendidel olevaid fakte ja infokillukesi, mis jutustavad meie kooli 50 tegutsemisaastast.\nLisaks loosime klasside vahel välja 500-eurose reisitšeki, mille paneb välja meie kool. Õnneloosis osalevad kõik klassid, aga võitjaid on üks. Loosimine toimub 2. tunni ajal Zoomis. Reisiraha on kasutatav juba kohe sel kevadel.\nPühapäev, 15. mai – KONTSERDIPÄEV\nTallinna 32. Keskkooli 50. juubeli kontsert-lavastus "Minu inimesed" toimub 15. mail kell 17.00 Alexela Kontserdimajas. Oodatud on kõik õpilased, vilistlased, õpetajad, koolitöötajad, lapsevanemad ja kooli sõbrad! Kontsert on tasuta, kuid enda tulek tuleb registreerida 1. maiks SIIN.\nLavale toome oma koolivaimu, mida on kandnud meie inimesed läbi viie aastakümne. Äratundmisrõõmu leiab igaüks, kes on olnud osa meie loovast, avatud ning hoolivast koolist - kes ikka ja jälle räägib või mõtleb 32. keskkooli fenomenist. Kontserdil saab osa tantsust, muusikast, sõna- ja filmikunstist meie mitmete õpilaste, vilistlaste ja õpetajate esituses. Ootame Sind väga vaatama!\nLaupäev, 21. mai – VILISTLASPIDU\nVilistlaste kokkutulek toimub koolimajas, kuhu on oodatud ka meie kooli praegused ja endised õpetajad ja muud koolitöötajad.\nOodata on etteasteid vilistlastelt, peoõhtusse valivad muusika õpetajatest DJ-d ning esineb ansambel 2 Quick Start.\nPiletid kokkutulekule leiab siit:\nLisanduvate küsimuste korral kirjutada vilistlaskogu juhile: carinejessicak@gmail.com


Hinnatõusu kompenseerimine ehitajale: võimalik, aga keeruline - Ehitusuudised\nAutor: Lauri Leet • 6. aprill 2022\nEhitusettevõtjate Liidu juhatuse esimehe Kaupo Kolsari sõnul tuleb mingi lahendus ehitustegevuse jätkamiseks ja hinnatõusu kompenseerimiseks leida.\nEhitajate hinnangul on hinnatõus olnud viimasel ajal nii järsk, et ei võimalda õigel ajal objekte lõpetada ja kasumit teenida ning seetõttu on Ehitusettevõtjate Liit teinud rea ettepanekuid, kuidas olukorda leevendada.\nEhitusettevõtjate Liidu juhi Kaupo Kolsari hinnangul tuleks leida lepingute puhul õiglane kallinemise maht sõltuvalt lepingu sõlmimise ajast. „Liidu ettepanek oli rakendada selleks ehitushinna indeksit ning luua täiendav reservfond avaliku sektori tellijatele, et neil oleks hinnatõusu kompenseerimiseks raha,“ märgib Kolsar.\nRahandusministeeriumi riigihangete ja riigiabi osakonna nõuniku Evelin Karindi-Kase sõnul pole üleüldine indekseerimine kõikides ehituslepingutes aga õige, kuna iga leping on eraldi võlaõiguslik suhe ja riik ei saa sekkuda lepingutesse nii, et need automaatselt muutuvad. „Teine asi on see, et igal hankijal ei pruugi olla ka vahendeid, et hinda 10–15% ulatuses kergitada,“ lisab Kask.\nRiigi Kinnisvara ASi kinnisvaraarenduse direktor Mihkel Mäger märgib, et sõlmitud hankelepingu tähtaegade pikendamiseks on seadusandlikud võimalused olemas ning neid soovitakse ka kasutada. Sõlmitud ehituslepingutes kuni 15% hinnamuudatus on muudatus võimalik teha juba praegu kehtivates ehituslepingutes ent lisaks halduskoormusele tõusule on Mägeri sõnul probleemiks sellisel juhul ka asjaolu, et sellest 15% ei pruugi olemasolevate lepingute käigus hoidmiseks piisata. „Ka projektivigade ja –muudatuste lisarahastamine toimub praegu riigihangete seaduse sama paragrahvi alusel. Selge on aga, et me peame iga muudatust hindama ja korrektselt dokumenteerima. See tõstab märgatavalt halduskoormust ning ikkagi jääb ka teatud määramatus sisse.“\nSaates kõneldakse muu hulgas veel, kuidas raskesti kättesaadavaid materjale lihtsamatel tingimustel samaväärsetega asendada, kuidas Riigi Kinnisvara varem sõlmitud lepingute osas Ukraina sõja tingimustes käitub ning kuidas hakatakse sõlmima uusi ehituse hankelepinguid.\nSaates on külas Ehitusettevõtjate Liidu juhatuse esimees Kaupo Kolsar, Rahandusministeeriumi riigihangete ja riigiabi osakonna nõunik Evelin Karindi-Kask ning Riigi Kinnisvara ASi kinnisvaraarenduse direktor Mihkel Mäger. Saadet juhib Lauri Leet.


Eesti meistrivõistlused, Tallinna meistrivõistlused – Täppsportlased\n02/03/2019 05/05/2019 Kaidar Viikman\nSelle aasta talvised eesti meistrivõistlused toimusid 16. ja 17. veebruaril Lasnamäe kergejõustikuhallis. Täppsportlaste kaheliikmeline esindus oli ka sel aastal väljas. Kevin Väljaots joksis 1500 m ja 800 m ning Kaia Lepik 3000 m.\nEsimesel võistluspäeval jooksis Kevin 1500 m. Tegu oli Kevini sisehooaja teise stardiga ja eelmise nädala U23 meistrivõistlustel väljaspool arvestust joostud tulemus näitas, et kahe kuuga veel päris tippvormis olla ei saa, seda enam, et enne seda oli ligi poole aastane vigastuspaus. Kevin sai eelmise aasta tulemuste arvelt tugevamasse jooksu. Jooks algas väga aeglaselt kuni ette läks Argo Jõesoo, kellel samuti pikk vigastuspaus oli. Tempo üleliia kiire ei olnud ja jooksjad olid pikalt ühes grupis. Kevin oli algul päris viimane. Distantsil õnnestus paaris konkurendist mööduda aga tulemus ilmselt teda eriti ei rahuldanud. Kevini aeg 4.11,04 andis kahe jooksu peale 10. koha. Kiirem algus andnuks ilmselt parema tulemuse. Vähese treenituse pealt on raske kiiret lõppu teha ja paaril hetkel tundus, et julgusest jäi ka puudu veidi puudu. Aga järgmisel päeval oli ootamas vigade parandus – 800 m. 1500 m jooksu võitis Olavi Allase üle 4 minutise ajaga.\nPühapäeval toimus 800 m jooks. Sel korral Kevinit enam tugevamasse jooksu ei pandud. Tagantjärele tarkusena võib öelda, et see oli ka õige otsus, sest jooksu viimane jooksis alla 1.58. See jooks oli juba oluliselt parem. Kogu jooksu püsis Kevin liidergrupi järel ja sel korral oli ka lõpp veidi kiirem. Tulemus oli juba üle 3 sekundi parem kui eelmisel nädalal ja 2.00,97 andis ka sel distantsil 10. koha. 800 m jooksu võitis Rasmus Kisel ajaga üle 1.54. Nõrgema jooksu ajad jäid kõigil üle 2 minuti.\nKohe järgmise alana oli kavas naiste 3000 m, kus meil kõige suuremad ootused olid. Stardis oli meie esimaratoonar Kaia Lepik. Distants oli küll Kaia jaoks veidi lühike aga head medalilootused olid sellegi poolest. Hommikul sai selgeks, kes stardivad ja kes on maha võetud. Selle põhjal oli arvata, et Liia Tśernov läheb oma teed ja teised selgitavad omavahel ülejäänud medalivõitjad. Kaial oli stardi hetkeks algams 12. päev mäestikust alla tuleku järel, mis peaks teooria järgi hea päev olema. Keenia laagrist saatis Kaia mulle paar trenni videot, kus nad Kaisa Kukega koos lõike jooksid. Nende põhjal tundus Kaisa väga terav olevat ja soojendust vaadates see veendumus üha süvenes, et hõbe läheb Kaisale. Kaiale ma seda muidugi ei öelnud ja kaasa sai antud soovitus võimalikult kiire tempo peale panna ja üritada konkurendid maha raputada. Kohe algul läkski Kaia ülejäänud gruppi vedama ja esimese km tempo oli 3:19, mis tähendanuks alla 10 minuti aega. Aga konkurendid püsisid tuules ja neid oli liigagi palju – Kaisa Kukk, Katrin Zaitseva, Pille Hinn ja päris lähedale oli jõudnud ka Johanna Ardel. Kõik ülejäänud on üsna terava lõpuga jooksjad, kellega Kaial lõpuringil raskeks läheks. Tempo hakkas veidi langema ja minu üllatuseks läks ette Katrin Zaitseva ja Kaisa Kukk võttis kohe kannule. Ka Kaia ja Pille Hinn suutsid esialgu kaasa minna. Peagi läks ette aga Kaisa ja ainus, kes järgneda suutis oli Kaia. Teistega hakkas väike vahe tekkima. Nii joostigi kuni 2200 m-ni ja kurvi minnes tekkis olukord, kus Kaisa pääses ringiga sisse saanud jooksjast vahetult enne kurvi mööda aga Kaia möödumine jäi kurvi. Sealt alates hakkas Kaisaga vahe tekkima. Kuld ja hõbe olid läinud ja pronks paistis esialgu üsna kindel olevat kuni 2 ringi enne lõppu hakkas Pille Hinn Kaiale jõudsalt lähenema. Vahe vähenes päris olulisel määral ja finiś saabus täpselt õigel ajal. Pille kaotas Kaiale 25 sajandikuga. Jooksu põhjal võib väita, et kurvid päästsid Kaia, sest Pillel kadus mitmel korral kurvides kiirus. Jooksu võitis tubli 9.38-ga Liina Tśernov, korraliku isikliku rekordi paranduse tegi ka Kaisa Kukk – 10.01. Kaia aeg pronksine aeg 10.15,99 tähendas ligi 14 sekundilist siserekordi parandust. Kuigi välisrekordini jäi üle 3 sekundi, võib seda aega natuke paremaks lugeda ja ka punktitabel väidab seda. Õnnitlused Kaiale.\nKaia Lepik 3000m autasustamisel. Foto: Viljar Hiienõmm\nTäppspotlaste tulemused Eesti MV-l:\nKevin Väljaots 1500 m – 4.11,04 – 10. koht\n800 m – 2.00,97 – 10. koht\nKaia Lepik 3000 m – 10.15,99 – III koht\n22. veebruaril oli 4 Täppsportlast stardis Tallinna meistrivõistlustel. Pikematest jooksaladest olid kavas meeste 1500 m ja naiste 800 m. Mehi oli stardis lausa nii palju, et tuli korraldada 2 jooksu. Esimeses jooksus startisid teistega koos ka Kain Väljaots ja Oliver Kulbas. Oli tugev harrastajate jooks. Paraku polnud Kaini päev. Kohe algusest peale oli näha, et täna ei ole seda tunnet, mis peaks olema. Langevas joones kulgenud jooks andis ajaks 4.43,47. Oliveri treeningud on seni kulgenud pikamaa suunitlusega ja alguses tekkinud vahet konkurentidega ei õnnestunudki kinni joosta. Oliveri lõpuajaks oli .\nTugevamas jooksus startis Kevin Väljaots. Kohal oli küll Karel Hussar, kes hetkel Kevini jaoks liiga kõva pähkel on aga ülejäänud olid kõik nõrgemad ja joosta tuli üksi. Eks see tingis ka tempo langemise distantsi kõige raskemal osal, 700-1100 m vahel. Lõpus kiirus küll tõusis aga mõned sekundid olid ära antud. Kevini aeg 4.09,35 tähistas küll selle sisehooaja tippmarki aga 3-4 sekundit jäi kindlasti sisse, sest finiśis oli Kevin üsna värske olemisega. Normaalne jooks oli kõrvalt vaadates. Jooksu võitis Karel Hussar, kellel jäi 4 minuti piir ülinapilt alistamata.\nSisehooaja avas Mirjam Piik, kes jooksis naiste 800 m-t. Täitsa paraja tugevusega jooks oli Mirjami jaoks. Nii kiiresti polnud ta kindlasti varem ühtegi 800 m jooksu alustanud aga grupis on alati parem joosta kui üksi. Kolmanda ringi lõpus õnnestus Mirjamil ühest konkurendist mööduda ja tundus väga hea aeg tulevat. Väike kustumine kõll lõpusirgel tuli aga aeg oli küll tubli – 2.35,91. Mirjam ise väga rahul ei olnud aga treener oli küll. Ka väljas on Mirjam jooksnud samasse sekundisse aga punktitabeli järgi on sees 4 sekundi jagu raskem joosta ja see vastaks väljas 2.31-le, mis on kindlasti juba uus tase. Jooksu võitis samuti sisehooaja avastardi teinud Kelly Nevolihhin -ga.\nTäppsportlaste tulemused Tallinna MV-l:\nKevin Väljaots 1500 m – 4.09,35 – II koht\nKain Väljaots 1500 m – 4.43,47 – 15. koht\nOliver Kulbas 1500 m – 4.48,58 – 18. koht\nMirjam Piik 800 m – 2.35,91 – 5. koht\nJooksmiseni ja kohtumiseni järgmises stardis!\nEesti seenioride MV, Vinni – Rakvere talvejooksu III etapp, Teletorni trepimaraton, Falesia 5 k, SEB peahoone trepijooks


Õppetoetused Pastoraalseminaris – EELK Usuteaduse Instituut\nSaksamaa Põhjakirik (Nordkirche) toetab EELK UI Pastoraalseminari õppijaid ja on eraldanud vahendeid pastoraalseminari õpilastele stipendiumite maksmiseks.\nStipendiumitele saavad kandideerida pastoraalseminari õpilased. Stipendiumi saab taotleda maksimaalselt 2 õppesemestriks.\nStipendiumi taotlemiseks tuleb esitada avaldus pastoraalseminari juhataja nimele.\nAvalduse vorm on siin:\nStipendiumitaotlus Põhjakiriku õppestipendiumile.docx\nOtsus õppestipendiumite maksmise kohta tehakse sügissemestril hiljemalt 15. oktoobriks ja kevadsemestril hiljemalt 15. märtsiks va. juhul, kui kandideerimise tähtaega on konkursi välja kuulutamisel pikendatud.\nTelefon 611 7405\nEELK Usuteaduse Instituut kuulutab välja konkursi Pastoraalseminari 2021/2022. õa sügissemestril makstavatele õppestipendiumitele, mille eesmärk on toetada EELK UI Pastoraalseminari vaimuliku ameti kandidaatide õppimisvõimalusi.\nStipendiumitele saavad kandideerida Pastoraalseminaris 2021/2022. õa õppivad vaimuliku ameti kandidaadid.\nKandideerimiseks tuleb soovijal esitada stipendiumitaotlus Pastoraalseminari juhatajale 25. novembriks 2021.\nOtsus õppestipendiumite kohta tehakse taotlejatele teatavaks hiljemalt 6. detsembril 2021.\nÕppestipendiumiteks makstav maksimaalsumma on 2500 eurot.\nÕppestipendiumikulud kaetakse Saksamaa Põhjakiriku poolt eraldatud finantsvahenditest.\nEELK Usuteaduse Instituut kuulutab välja konkursi Pastoraalseminari 2020/2021. õa kevadsemestril makstavatele õppestipendiumitele, mille eesmärk on toetada EELK UI Pastoraalseminari vaimuliku ameti kandidaatide õppimisvõimalusi.\nStipendiumitele saavad kandideerida Pastoraalseminaris 2020/2021. õa õppivad vaimuliku ameti kandidaadid.\nKandideerimiseks tuleb soovijal esitada stipendiumitaotlus Pastoraalseminari juhatajale 12. märtsiks 2021.\nOtsus õppestipendiumite kohta tehakse taotlejatele teatavaks hiljemalt 31. märtsil 2021.\nÕppestipendiumiteks makstav maksimaalsumma on 2000 eurot.\nEELK Usuteaduse Instituut kuulutab välja konkursi Pastoraalseminari 2020/2021. õa sügissemestril makstavatele õppestipendiumitele, mille eesmärk on toetada EELK UI Pastoraalseminari vaimuliku ameti kandidaatide õppimisvõimalusi.\nKandideerimiseks tuleb soovijal esitada stipendiumitaotlus Pastoraalseminari juhatajale 15. oktoobriks 2020.\nOtsus õppestipendiumite kohta tehakse taotlejatele teatavaks hiljemalt 30. oktoobril 2020.\nÕppestipendiumiteks makstav maksimaalsumma on 2512,50 eurot.


Kas uus taktika päästab Kelly X-mängud? - Tänane leht\nKas uus taktika päästab Kelly X-mängud?\n11. märts 2017, 12:45\nHAFJELL, NORRA 10MAR17. Kelly Sildaru tl/Foto Tairo Lutter/POSTIMEES FOTO: Tairo Lutter / Postimees\nNorra X-mängude eilne päev pakkus freestyle-suusatajale Kelly Sildarule palju lootust. Big Airi treening õnnestus ning ta sai teha kolm-neli korralikku hüpet. Nullilähedane temperatuur on lume libedamaks teinud ning see annab lootust, et Kelly Sildaru saab täna võistelda.\nTreeningul lükkasid Kelly Sildarule stardiplatvormilt hoogu kolm inimest, neist üks sõitis temaga ka mäest alla ning lükkas teda veel kuni viimase hetkeni. See on Kellyle uus taktika, mida ta pole varem proovinud. «Natuke naljaks oli nii hüpata,» ütles Kelly Sildaru, kuid tõdes, et tähtis oli vajalik kiirus saavutada, pole vahet, kuidas.\nUue lähenemise pakkus Kelly Sildarule välja Norra X-mängude pargisõidu pronksmedalist James Woods. 25-aastane britt on Kelly hea sõber ning tal oli väga raske vaadata, kuidas tõeliselt suurepärane suusataja ei saa oma oskusi näidata.


Kõik sihtkoha Udapalatha, Keskprovints, Sri Lanka majutusasutused\nNo. 07, Paradise Garden, Wahugapitiya, Udapalatha, 9481 Central Province LKA\n3 tärni bed & breakfast restoraniga, Udapalatha\n1 - Lumbini Inn, Udapalatha, Fassaad\n2 - Lumbini Inn, Udapalatha, Lõõgastumisala\n3 - Lumbini Inn, Udapalatha, Tuba\n4 - Lumbini Inn, Udapalatha, Kai\n5 - Lumbini Inn, Udapalatha, Fassaad õhtul/öösel\n6 - Lumbini Inn, Udapalatha, Puhkeala fuajees\n7 - Lumbini Inn, Udapalatha, Sisse-/väljaregistreerimiskiosk\n8 - Lumbini Inn, Udapalatha, Puhkeala fuajees\n9 - Lumbini Inn, Udapalatha, Hotelli interjöör\n10 - Lumbini Inn, Udapalatha, Vaade õhust\n11 - Lumbini Inn, Udapalatha, Vaade õhust\n12 - Lumbini Inn, Udapalatha, Vaade kõrgendikule\nMahaweli Maha Seya palvela – 11,5 km\nShri Bhakta Hanumani tempel – 14,3 km\nKotmale veehoidla maastikuvaade – 16,1 km\nRamboda juga – 18,9 km\nAmbuluwawa tempel – 19,6 km\nEmbekka Devale palvela – 22,7 km\nEmbekke tempel – 22,7 km\nSuriyakantha kunsti- ja kultuurikeskus – 24,6 km\nKandy järv – 37,5 km\nSri Dalada Maligawa tempel – 38,3 km\nPanoramic sviit, 1 kahevoodi, vaade kõrgendikule\nComfort kahetuba, 1 kahevoodi, vaade kõrgendikule\nUdapalatha, kõik majutusasutused\nLumbini Inn ümbruskond\nKandy raudteejaam – 61 min transpordivahendiga\nLumbini Inn – joonealune jutt\nKuurordimaks: 0.0 LKR\nLumbini Inn – KKK\nKas Lumbini Inn võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Lumbini Inn pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Lumbini Inn pakub parkimisvõimalust?\nKas Lumbini Inn lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Lumbini Inn kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?


See teraste perekond sündis niklist hoidmise vajadusest\nRoostevabast terasest valamud kasutavad sageli 200-seeria roostevabast terasest. Pilt c / o nikliinstituudist\n200-seeria on austeniidi (väga korrosioonikindlate) roostevabade teraste klass, millel on madal nikli sisaldus. Neid nimetatakse ka kroom-mangaaniks (CrMn) roostevabast terasest .\nAusteniitse teras, mis sisaldab nii 200- kui ka 300-seeria roostevabast teraset, määratletakse nende näokeskset kuubikujulist struktuuri. See tähendab, et kristallstruktuuril on üks aatom kuupmeetri igas nurgas ja üks iga näo keskel.\nSee on pigem vastupidine ferriitsterastele, mida iseloomustab kehakeskset kuubikujuline struktuur.\n200-seeria roostevaba terase tootmine\nNikkel on selle kristallstruktuuri toomiseks kõige sagedamini kasutatav element, kuid pärast II maailmasõda tekkinud nikli puudumine põhjustas nikli lämmastikku mõnede austeniitsete korrosioonikindlate teraste tootmisel. Sündis 200 roostevabast terasest seeriat.\nKuigi terasest legeeritud lämmastik moodustab ka näokeskset kuubikujundust, põhjustab see kahjulikke kroomi nitriide ja suurendab gaasilise poorsuse. Mangaani lisamine võimaldab rohkem lämmastikku ohutult lisada, kuid niklit ei saa täielikult sulamilt eemaldada. 200-seeria roostevabast terasest on seega iseloomulik nende lämmastiku ja mangaani sisaldus.\n1980. aastatel tõusid madala nikli roostevaba teraste tootmine ja nõudlus, sest nikli hinnad tõusid ja jällegi tehti jõupingutusi metalli kasutamise vähendamiseks.\nSee tõi kaasa tohutu tootmise kasvu Indias. Aasia on nüüd selle terase perekonna peamine allikas ja tarbija.\n200-seeria roostevabast terasest karakteristikud\nKuigi korrosioonikindlus on, 200-seeria on väiksema võimsusega kui 300-seeria, et kaitsta korrosiooni eest, mis tekib niiskuse ja kloori kõrge sisaldusega keskkondades, samuti pragude korrosiooni korral, mille tagajärjeks on püsiv vedelik ja kõrge happe keskkond.\nSeda seetõttu, et nikli sisalduse vähendamiseks tuleb ka kroomi sisaldus vähendada, vähendades sellega korrosioonikindlust.\nSeeria 200 roostevabast terasest on suurepärane löögikindlus ja sitkus, isegi madalas (isegi krüogeenses) temperatuuril. Need on üldiselt raskemad ja tugevamad kui 300 seeria terased, peamiselt suurema lämmastikusisalduse tõttu, mis toimib tugevdajana. Kuna need on austeniidid, ei ole roostevabast terasest 200 ja 300 seeriad magnetilised.\nKuigi austeniitterased on kallimad kui nende ferriitsed kollektiivid, on 200-seeria madalam nikli sisalduse tõttu vähem kui 300-seeria terast.\n200-seeria seeria on siiski väiksema vormitavusega ( plastilisus ) kui 300-seeria klassidega, kuigi seda saab parandada ka vaske lisamisega .\n200 seeria roostevabast terasest taotlused\nTänu madalale korrosioonikindlusele on 200-seeria roostevabade teraste rakenduste hulk 300 seeria terast kitsam. Seda ei soovitata kasutada keemilistes keskkondades, vaid on leidnud tee paljudesse kodumasinatesse.\nMõned rakendused 200-seeria roostevaba terase hulka kuuluvad:\nSise- ja mittekriitiline välistööline arhitektuur\nHinne Keemiline koostis\n304 S30400 18,0-20,0 8.0-10.5 2,0 max Maksimaalselt 0,10 -\n201 S20100 16,0- 18,0 3.5-5.5 5,5-7,5 Maksimaalselt 0,25 -\n202 S20200 17,0-19,0 4,0-6,0 7.5-10.0 Maksimaalselt 0,25 -\n204 Cu S20430 15,5-17,5 1.5-3.5 6.5-9.0 0,05-0,25 2,0-4,0\n205 S20500 16,5-18,0 1.0-1.75 14,0-15,5 0,32-0,40 -


Ära küsi miks... - Teoloogika #8 » Kõrgem Usuteaduslik Seminar\nIga kriis pakub lugematuid võimalusi narratiivide loomiseks. Miks see meiega juhtus? Kas see on Jumala karistus või erakordne võimalus usku kuulutada? On siis tegemist õnnetu juhuse või kurjade jõudude vandnõuga? KUSi rektor Einike Pilli arvab, et katsed kõike ära seletada ei vii meid tõele lähemale. Küll aga tasub mõelda, millist ülesannet oleme kutsutud täitma siin ja praegu. Aasta viimases Teoloogikas vestlevad Einike ja Mikael koroona õppetundidest ning kriisiteoloogiast N. T. Wrighti raamatu “Jumal ja pandeemia” valguses.\nLugemissoovitus: N. T. Wright “God and the Pandemic: A Christian Reflection on the Coronavirus and Its Aftermath”, Zondervan, 2020


Aasta oodatuim aeg » ARTIKLID » PISIPÕNNIST » Tapa Lasteaed Pisipõnn\nAasta 2011 on jõudnud lõpusirgele, käes on jõulukuu. Laste jaoks on see pikast aastast üks meeldivaim ja salapäraseim aeg, sest advendiaja saabumisega lisandub nende igapäevaellu rida traditsioonilisi põnevaid tegevusi ning üritusi. Küünalde süütamine, salapäraste päkapikkude akende taga käimine, maiustuste sussi seest leidmine, kuuse tuppa toomine, selle ehtimine, jõululaadad, -etendused, -peod. Saabub ka aasta oodatuim hetk ehk jõulumehe tulek, ning seejärel juba rakettide vilina saatel kaua oodatud uus aasta. Kõik see loetletu peab ära mahtuma laste igapäevaste tavategemiste ja toimetamiste kõrvale, ja uskumatu, mahubki, ning mis seejuures kõige tähtsam, toob endaga kaasa tohutut ootusärevust ja rõõmu.\nKuigi lastel on jõuluvanale kirjad oma salasoovidega juba ammu teele saadetud ja oma tublidest aastategudest ülevaade antud, pean ma oluliseks laste ja lasteaiaõpetajate talve-ja jõulukuu saavutustest ja tegevustest lühikest ülevaadet anda.\nNovembri lõpp, mis tänavu aasta ilma lumeta oli, ning ei tahtnud kuidagi talvekuu nimetust välja kanda, tõi Euroopa Parlamendi Infobüroolt Eestis Tapa lasteaiale Pisipõnn rõõmustava teate selle kohta, et meie lasteaialaps Glen Vainjärv ja tema õpetajad Illa Õun ja Ester Piht on kutsutud 2. detsembril kunstivõistluse “112” raames näituse avamisele ja autasustamisele. Võistlusele laekunud parimate töödega saab tutvuda ajakirja “ Täheke”\n2012 aastakäigu numbrites, samuti Euroopa Parlamendi Infobüroolt Eestis poolt välja antud 2012 aasta lauakalendris. Meie Gleni töö leiab augustikuu ette keeramisel.\nKeskkonnaameti pressiteade avaldas konkursi „Minu sõbralik poekott“ tulemused 25. novembril. Eelpool nimetatud konkursile oodati lastekollektiivide poolt ühiselt valmistatud poekotte, mille materjaliks on taaskasutatud tekstiil. Oma töid saatsid konkursile 48 kooli, 107 lasteaeda ja 12 huvikooli. “ Konkursile laekus 302 fantaasiarikast poekotti. Tapa lasteaed Pisipõnn kollektiivi poolt konkursile saadetud kahest kotis üks sai žürii poolt ära märgitud nutikuse, hea materjalikasutuse, fantaasia ja lapse loomingu kaasamise eest! Koti loojad olid Ester Piht ja Silva Sumla, lastest Ako Osmar Piht ja Udo Aasa. Tapa lasteaed Pisipõnn poekott oli Lääne- Virumaalt ainuke lasteaiakott, mis oli äramärgitud poekottide seas. Rõõmustame koos heade tulemuste üle! Konkursile saabunud töödest korraldab Keskkonnaamet jaanuarist alates näitusi Eesti erinevates paikades. Head külastamist!\nVaatamata sellele, et detsember oli toimetusterohke aeg, võtsid meie lapsed osa Sloveeniast alguse saanud rahvusvahelise laste- ja noorte kunstivõistlusest, mille teemaks oli: „Rahvariided ja –tantsud“. Võistlusele saatsid oma tööd 3 rühma lapsed. Laste töödes kajastusid Eesti erinevate piirkondade rahvariided ja traditsioonid, viimaste hulgas oli ühele tööle jäädvustatud ka meie oma maakonnas toimunud Meeste Tantsupidu. Võistusele saadetud tööd jäädvustasime endile selleks, et tulevikus saaksid neid meie õpetajad õppematerjalina kasutada lastega Eestimaa teemat käsitledes.\nAega leiti veel ka külaliste vastuvõtuks ja ise külas käimiseks. Moe raamatukogu juhataja Sirje Võsa käis väiksematele lastele tutvustamas raamatuid sarjast „Viktor ja tema sõbrad“. Tädi Sirje poolt kaasavõetud käpiknukkude suude läbi said lapsed kinnitust sellele, et sõbrad on väga olulised ja nendega koos on tore erinevaid huvitavaid asju teha. Sõber on see, kes on aus, viisakas, oskab saladust hoida, sõpra kuulata ja aidata.\nPeredele peeti heategevuslikke jõululaatu, sinna juurde kuuluvate advendi-kohvikutega. Jõululaatadeks valmistumine oli küll suur ettevõtmine, aga pakkus ise-tegemisrõõmu nii suurtele kui väikestele. Laatadega teenitud raha aitab varustada rühmi õppevahendite ja mänguasjadega. Siiski peab tõdema, et raha teenimise rõõmust suurem oli koos peredega laadal osalemise rõõm!\nDetsembrikuised väljasõidud viisid lapsed Aartika puhkemajja, kus lapsed kohtusid toimekate päkapikkudega, said sõita saaniga ja näha jõuluvana imelisi loomi. Jõulumamma käsitöötoas meisterdasid lapsed sõbrale kingituse ja jõuluküla sepa juures oli võimalus igaühel endale õnnemünti taguda. Lõpuks kinnitati ühiselt keha Päkapikukohvikus.\nVeel jõuti ära käia Rakvere teatris ning Lehtse Kultuurimajas jõuluetendusi vaatamas ja pakkuda ka ise jõulurõõmu Tapa Valla suurperede lastele jõuluetendusega “ Met-\nErinevatel väljasõitudel said käia ka lasteaia õpetajad. Külastati Viljandi “Mesimumm” ja “Männimäe”, Tallinna „Suitsupääsupesa“ ja „Rännaku“ ning Haljala „Pesapuu“ lasteaedu. Kohtumised erinevate maakondade kolleegidega pakkusid õpetajatele uusi ideid oma igapäevatöö rikastamiseks, samas andsid ka positiivseid impulsse selleks, et lihtsalt laadida oma „patareisid“ aasta lõpuks otsa lõppema kippuvate jõuvarude täiendamiseks.\nNii tore tegude- ja rõõmurohke see jõulu- ja aastavahetuseelne aeg lasteaiaperele oligi. Tänan kõiki koostööpartnereid meeldiva aasta eest ning soovin kõigile Tapa valla elanikele rahulikku jõuluaega, head saabuvat uut aastat !