Ambro® (15mg / 5ml) - Astma January\nAmbroksool: kasutusjuhendid lastele\n"Ambroxol" (siirup lastele): juhised, analoogid, ülevaated, hind\nMukolüütiline ravim, millel on selgelt väljendunud rögalahtistav toime - Ambroksooli siirup. Selle ravimi vabastamiseks on ka teisi vorme, kuid täna keskendume selle ravimi maitsvale vedelale konsistentsile. Lõppude lõpuks on see ravim maitsva siirupi kujul suurepärane meie planeedi väikestele elanikele - lastele. Seetõttu kaalume täna selle ravimi osas selliseid põhipunkte: koostis, milles diagnoositakse, on võimalikud kõrvaltoimed, vastunäidustused, maksumus. Samuti saame teada, kuidas vanemad reageerivad sellele ravimile, mis võib nende lapsi lühikese aja jooksul ravida..\nRavimi toime lastele\nAmbroksool on siirup, mida kasutavad paljud vanemad. See parandab märkimisväärselt röga eritumist lastel, vähendab selle viskoossust. Samuti stimuleerib ravim hingamisteede villide aktiivsust ja tõhustab kopsudest lima eemaldamise protsessi. Selle tõttu väheneb lapse köha märkimisväärselt.\nSiirup sisaldab pindaktiivse aine nimega ainet, mis desinfitseerib kopsude ja bronhide limaskesti. See ravim, niiöelda "peseb" nende elundite limaskesti, hävitades samal ajal mikroobid. Tööriist parandab ainevahetust kopsude kudedes ja see omakorda vähendab põletikku. Ja ka Ambroxol (siirup), mille hind, muide, on üsna taskukohane, suurendab tõhusalt kohalikku immuunsust, aidates kehas interferooni toota.\nRavimi koostis ja ravimvorm\nSee ravim on spetsiifilise lõhnaga värvitu või kollakas vedelik. Ravim on pakendatud 100, 120 ml pudelitesse, milles on 15 või 30 mg toimeainet.\nRavimi koostis: toimeaine on Ambroksoolvesinikkloriid ja abielementideks on etanool, D-sorbitool, propüleenglükool, nipasool, nalgin, vesi, vaarikas, banaan või apelsin..\nTähendab "Ambroxol" - lastesiirup, mille määrab lastearst selliste diagnooside korral lapsel nagu:\n- obstruktiivne kopsuhaigus;\n"Ambroxol" (lastele mõeldud siirup): kasutusjuhendid\nSeda ravimit tuleb anda imikutele vastavalt nende vanusele. Järgmiste laste kategooriate puhul on ravimi annus järgmine:\n- Puru kuni 2 aastat - 2,5 ml kaks korda päevas.\n- 2 kuni 6-aastased lapsed - 2,5 ml 3 korda päevas.\n- 6–12-aastased lapsed - 5 ml 2 või 3 korda päevas.\nAmbroksool on lastele mõeldud siirup, mille juhised on alati selged ja juurdepääsetavad. Seda tuleb võtta koos toiduga. Selle ravimiga ravi kestus ei tohiks olla pikem kui 5 päeva. Kui vanemad kontrollivad last ja ta joob ravimit, kuid tulemus pole tulnud kahe nädala pärast või isegi vastupidi, see läks hullemaks, siis ei tohiks kõhelda, vaid peaksite minema lastearsti juurde ja otsustama koos temaga, kuidas oma poega või tütart edasi ravida.\nRavim hakkab toimima juba pool tundi pärast tarbimist ja säilitab selle mõju 10 tundi. Ravimi imendumine toimub täielikult.\nRavimit "Ambroxol" võivad lapsed võtta igas vanuses, kuid ainult vanemate järelevalve all. Kui poeg või tütar võttis selle siirupi ja jõi seda suures koguses, siis on neil peaaegu 100% juhtudest üledoosi sümptomid. See võib avalduda kõhuvalu, oksendamise, lahtise väljaheitega. Ravi eesmärk on ravimi kasutamine katkestada. Samuti on soovitatav loputada lapse kõht. Ülaltoodud sümptomite mahasurumiseks tuleks lapsele anda rohke rasvasisaldusega toite.\n"Ambroxol" on lastele mõeldud siirup, mille juhised kirjeldavad üksikasjalikult kõiki ravimi võtmise kõrvaltoimeid. Patsiendid taluvad seda tavaliselt hästi. Ainult üksikjuhtudel võivad pärast seda ravimit ilmneda lastel soovimatud kõrvaltoimed. Kuid need on endiselt olemas, seega tasub neid mainida, et vanemad teaksid. Võimalikud kõrvaltoimed pärast siirupi võtmist:\n- Seedetraktist: iiveldus, kõrvetised, oksendamine, kõhulahtisus.\n- Immuunsussüsteemist: urtikaaria, nahalööve, angioödeem.\n- Väga harv: Stevens-Johnsoni sündroom või Lyelli sündroom. Põhimõtteliselt selgitatakse neid soovimatuid ilminguid teise mukolüütilise ravimi samaaegse kasutamisega. Või Ambroxol'iga ravimisel ettenähtud aja jooksul võib täheldada ka soovimatuid ilminguid..\nKui mõni ülalnimetatutest oli lapsega seotud, peate selle ravimi võtmise lõpetama ja viivitamatult pöörduma arsti poole.\nRavimit tuleks hoida päikesest eemal temperatuuril 8–15 kraadi. Kõlblikkusaeg - 2 aastat alates valmistamiskuupäevast. Pärast pudeli avamist tuleb ravimit siiski hoida mitte kauem kui 1 kuu.\nKindlasti mõtlevad paljud vanemad ravimi "Ambroxol" kõrgele hinnale. Siirup, mille hind oleks igasuguse sissetulekuga perele taskukohane, maksab umbes 90 rubla. Ja see on mõeldud pudeli jaoks, milles toimeaine sisaldab 15 mg. Ja purgi jaoks, milles Ambroksoolvesinikkloriid on 30 mg, peate andma umbes 110 rubla. Need hinnad kehtivad viaalidele, mis sisaldavad 100 ml ravimit..\nRavim "Ambroxol": analoogid\n"Ambroxoli" (siirup) ülevaated saavad enamasti kiiduväärseid tulemusi. Paljud vanemad ei ole rõõmsad, et nad selle imeravimi avastasid. Tõepoolest, sellise naeruväärse raha eest on selle mõju nähtav juba kolmandal kasutuspäeval. Niisiis, teisel päeval hakkavad lapsed vähem köhima ja neljandal tunnevad nad end üldse hästi. Vanematele meeldib see, et nad ei pea oma lapsi veenma seda ravimit jooma. Lõppude lõpuks on see esiteks magus, mis tähendab maitsvat, ja teiseks, meeldiva puuviljase aroomiga.\nSamuti on paljudel emadel hea meel, et seda ravimit tuleks võtta koos toiduga. Ja selleks, et saaksite ravimit juua, ei pea te ootama pool tundi ega tund enne ega pärast toidu söömist.\nLisaks on vanemaid, kelle lapsed on ravimtaimede suhtes allergilised. See tähendab, et kui ostate köha ravimeid, peaksid nad võtma ainult neid, mis koosnevad sünteetilistest ainetest. Nende ravimite hulgas on Ambroxoli siirup. Paljud vanemad leiavad, et see abinõu on pikaajalise köha korral tõeline ravim. Samuti päästab ravim nii ema kui ka lapse haiglas viibimisest. Tõepoolest, väga sageli sellise diagnoosiga nagu bronhiit määratakse lapsed haiglas. Kuid seda vaeva saate kodus ravida koos tõhusa Ambroxoliga. Seetõttu, kui ema saab lastearsti kohustusliku nõusoleku võimaliku kodus ravi kohta, siis ta ei vea. Lõppude lõpuks paraneb sellise efektiivse siirupiga isegi bronhiit kohe.\nOdav ei tähenda tõhusat?\nMõned vanemad usuvad, et kui ravim on analoogidest odavam 2 või isegi 3 korda, tähendab see, et see ei anna positiivset tulemust. See on põhimõtteliselt vale väide. Hoolimata asjaolust, et ravim "Ambroxol", mille analoogid on tõesti kallid, on massidele taskukohane, on selle tõhusust tõestanud arvukad positiivsed ülevaated selle kohta. Ja siin pole enam vaja rääkida selle siirupi ebaõnnestumisest. Lõppude lõpuks on ravimi ja selle analoogide toimeaine sama. Ambroksoolvesinikkloriid toimib neis peamise elemendina..\nMiks määravad apteekrid ja arstid sagedamini selliseid ravimeid nagu Lazolvan või Flavamed? Vastus on väga lihtne: see kõik puudutab reklaami ja apteekide tulusid. Lõppude lõpuks ei helenda ravim Ambroxol teleris kuskil. Ka apteeki minnes ei näe te teda avatud riiulitel. Sinna pannakse kallimad vahendid. See on vastus. Kuid see ei tähenda, et ravim, millele artikkel on pühendatud, on mõnevõrra halvem kui selle analoogid. Vastupidi, see on parem, sest see on odavam.\nRavimil Ambroxol on enamasti positiivsed emad ja isad. Siiski on endiselt üksikuid negatiivseid vastuseid, kuid ärge võtke neid tõsiselt. Miks? Selgitage nüüd.\nFakt on see, et need vanemad, kes unustasid oma laste tervise, räägivad siirupist negatiivselt. Nii kirjutasid mõned emad foorumites, et kohtlesid selle abiga oma tütreid ja poegi ning mõju oli vastupidine. St köha süvenes veelgi. Sellistel naistel pole aga päris õigus, sest kogu mõte pole mitte Ambroxoli siirupis, vaid selles, kuidas emad seda beebidele andsid. Niisiis, ilma juhiseid lugemata, kastsid nad selle tööriista abil lapsi 2 või isegi 3 nädalat järjest. Kuigi infolehes on selgelt märgitud, et ravimit ei tohi manustada kauem kui 5 päeva. Seetõttu võib selles olukorras süüdlasi pidada ainult emadeks, kes isegi ei vaevunud hoolikalt läbi lugema ravimi juhiseid.\nSamuti on olemas individuaalsed ülevaated vanematest, kes märgivad, et pärast Ambroxoli siirupi võtmist tekkisid lapsel ilmsed mürgistuse sümptomid: oksendamine, kõhulahtisus, iiveldus. Kuid siin pole nii lihtne. Selgub, et haiged lapsed jõid lihtsalt ravimeid, mis oleks pidanud pikka aega prügikasti lebama. Lõppude lõpuks sobib siirup pärast pudeli avamist kasutamiseks 30 päeva jooksul. Ja siis peate ravimist vabanema. Ja need vanemad, kes hoidsid toodet külmkapis ja see oli seal enam kui kuu, nägid loomulikult sellist negatiivset mõju oma lastele. Seetõttu on isa ja ema sellises olukorras jälle süüdlased, sest just nemad ei jälginud oma järglaste tervist, andes neile ravimit, mis pole enam kasutatav.\nNüüd teate, milliste diagnooside ja probleemidega saab lastearst lapsele Ambroxoli välja kirjutada. Lastele mõeldud siirup, mille juhiseid peavad vanemad lugema, on odav, kuid samal ajal tõhus vahend laste pikaajalise köha, bronhiidi, trahheiidi ja isegi kopsupõletiku korral. Pidage meeles, et igasugune ravi tuleb kokku leppida pediaatriga!\nSiirup lastele alates köha Ambroxol\nNüüd võib apteekides leida palju erinevaid köhavastaseid aineid, kuid üks tõhusamaid ja ohutumaid vahendeid on lastele mõeldud Ambroxoli siirup. See lahjendab röga tõhusalt ja hõlbustab selle eemaldamist kopsudest. Seda kasutatakse kuiva, valuliku köha raviks.\nTööriista saab kasutada erinevas vanuses lastele. Sellel on vedel konsistents ja meeldiv maitse. Suurepärane lastele, kes ei soovi mingil juhul pille võtta. Emade ülevaated ütlevad, et ravim aitab tõesti hästi.\nVabastamisvorm - 100 ml plastpudelid, milles on 15 mg toimeainet. Pudelid on pappkarpides, nende külge on lisatud kasutusjuhendid. Klientide tagasiside väljalaskevormi kohta on positiivne.\nRavim on saadaval selge või kollaka siirupina, sellel on meeldiv maitse. Ravimi aktiivne komponent on Ambroksoolvesinikkloriid 15 mg 5 ml siirupi kohta. Abiained:\nSiirup "Ambroxol" (15 mg) lastele vedeldab röga, mis moodustub hingamisteede haiguste korral. See stimuleerib hingamisteede näärmete tööd, vähendab röga viskoossust ja hõlbustab selle eemaldamist.\nSamuti suurendab siirup hingamisteede limaskesta vooderdava epiteeli toimet. Tema silmad soodustavad röga aktiivsust ülemistes hingamisteedes kuni täieliku elimineerimiseni..\nparandab ainevahetust kopsukoes;\nNende omaduste tõttu aitab lastele mõeldud Ambroxol siirup (15 mg) vähendada bronhide suurenenud aktiivsust, põhjustamata liigset sekretsiooni. Arvustused ütlevad, et ravimi kasutamisel puhastab röga hästi.\nLastele mõeldud siirup "Ambroxol" (15 mg) ravib järgmisi haigusi:\nnohu ja SARS koos röga raske väljavooluga;\nSiirup "Ambroxol" (15 mg) lastele takistab trahheobronhiidi arengut, kuna selle ained pärsivad patogeense mikrofloora aktiivsust.\nKasutamisjuhised soovitavad võtta ravimit söögi ajal, söögi ajal või pärast seda, et see ei ärrita mao limaskesta. Võite seda juua mis tahes vedelikuga, sealhulgas tee või mahlaga.\nKasutamisjuhised viitavad sellele, et kui Ambroxoli siirup (15 mg) lastele koos köhavastaste ainetega kasutamisel raskendab röga eritumist. Noorte emade ülevaated ütlevad, et lastele meeldib see ravim: nad võtavad hea meelega seda maitsvat maitsestatud siirupit.\nkuni aasta 5 mg 1 kg kaalu kohta. Päevane norm on jagatud 4 annuseks;\nalates aastast andke 2,5 ml kaks korda päevas;\n2 kuni 5 aastat - 2,5 ml kolm korda päevas;\nvanuses 5 kuni 12 aastat, 5 ml 2-3 korda päevas.\nRavikuur kestab 5-7 päeva, sõltuvalt haiguse tõsidusest ja arsti ettekirjutusest. Lastearst annab õiget nõu ja määrab vajalikud abinõud, nagu mõnikord siis, kui ravi mukolüütiliste ravimitega halveneb.\nKui haigus on nakkav, siis köha süveneb, kuna see vahend toimib alumistel hingamisteedel. Seetõttu, otsustades seda siirupit kasutada lastele, pidage meeles, et see ei sobi nakkushaiguste raviks.\nSellel ravimil, nagu kõigil teistel, on vastunäidustused. Siirupit "Ambroxol" (15 mg) lastele ei tohiks välja kirjutada neile, kellel on ülitundlikkus selle ravimi suhtes.\nSamuti näitavad siirupi kasutusjuhendid, et rasedad ei tohi seda esimesel trimestril võtta. See võib ebasoodsalt mõjutada loote seisundit..\nJuhend näitab, et alla üheaastastele lastele tuleb ravimit välja kirjutada ettevaatusega. Seetõttu, kui laps ei ole aastane, peab individuaalset annust määrama ainult lastearst.\nÄrge võtke ravimit ka lastele, kellel on sellised haigused nagu:\nkonvulsiooniline sündroom kõrgendatud temperatuuril;\nbronhide motoorse funktsiooni kahjustus;\nTavaliselt on Ambroxoli siirup (15 mg) lastele hästi talutav. Ainult mõnel lapsel võivad pärast selle abinõu kasutamist olla kõrvaltoimed. Kuigi lugedes tarbijate ülevaateid, ei leia te viiteid asjaolule, et lapsel olid kõrvaltoimed. Harvadel juhtudel on tekkinud kõhulahtisus ja iiveldus..\nKasutamisjuhised näitavad, et kõrvaltoimed on järgmised:\nRavimit saab osta igas apteegis. Kui palju ravimit maksab, sõltub vabastamise vormist ja tootjaettevõttest. Tavaliselt on hind vahemikus 30 kuni 70 rubla. Ravimi hind on taskukohane, isegi, võiks öelda, madal. Arvustused näitavad, et emme on sellise hinnaga rahul.\nKui apteegis seda ravimit pole, võite osta ükskõik millise analoogi, millel on taskukohasem hind:\nPaljud vanemad kirjutavad arvustusi, et see ravim on teiste ravimitega võrreldes odavaim ja tõhusam. Kallimatel ravimitel on sarnane koostis, kuid need on palju kallimad. Samuti väidavad arvukad arstide arvustused, et see on suurepärane vahend, mis ühendab mukolüütilist ja röga eraldavat toimet.\nSee tööriist on lastele kõige sobivam, ohutu ja efektiivne köha ravis. Lisaks maitseb see hästi ja lapsed armastavad seda.!\ntoimeaine - Ambroksoolvesinikkloriid 15 mg;\nabiained - bensoehape, 85% glütserool, 70% sorbitool, hütillloos (hüdroksüetüültselluloos 6000 mPas), vaarikamaitse, puhastatud vesi.\nAmbroksool on röga eraldav, mukolüütiline aine. Ambroksool stimuleerib bronhide näärmete seroosrakkude tööd, suurendab limaskestade eritiste sisaldust hingamisteedes. See soodustab kopsu pindaktiivse aine moodustumist ja stimuleerib tsiliaarset aktiivsust. Need tagajärjed suurendavad lima voolu ja transporti (mukotsiliaarne kliirens). Mukotsiliaarse kliirensi tugevdamine parandab röga eritumist ja hõlbustab mitteproduktiivset köha. Kroonilise obstruktiivse kopsuhaigusega patsientidel vähendas pikaajaline ambroksoolravi (vähemalt 2 kuud) ägenemiste arvu märkimisväärset vähenemist. Märgiti märkimisväärset ägenemiste kestuse ja antibiootikumravi päevade arvu vähenemist.\nKõiki Ambroxoli viivitamatu vabanemisega ravimvorme iseloomustab kiire ja peaaegu täielik imendumine, sõltudes lineaarsest annusest terapeutiliste kontsentratsioonide vahemikus. Suukaudse manustamise maksimaalne plasmakontsentratsioon (Cmax) saavutatakse 1 - 2,5 tunni pärast. Jaotusruumala on 552 liitrit. Terapeutiliste kontsentratsioonide vahemikus on plasmavalkudega seondumine umbes 90%.\nLigikaudu 30% manustatud suukaudsest annusest toimub esmasel läbimisel maksas. Inimese maksa mikrosoomide uuringud on näidanud, et CYP3A4 isoensüüm on peamine isovorm, mis vastutab ambroksooli metabolismi muutumise eest dibromantraniilhappeks. Ülejäänud ambroksool metaboliseeritakse maksas peamiselt glükuroniseerimise ja osalise lõhustumisega dibromantraniilhappeks (umbes 10% manustatud annusest), samuti väikese koguse täiendavate metaboliitidena. Ambroksooli terminaalne poolväärtusaeg on 10 tundi.\nKogukliirens on 660 ml / min, neerukliirens moodustab umbes 8% kogukliirensist. Radioaktiivse märgistuse meetodil hinnati, et pärast ühekordse ravimi võtmist järgmise 5 päeva jooksul eritub umbes 83% aktsepteeritud annusest uriiniga.\nVanuse ja soo kliiniliselt olulist mõju ambroksooli farmakokineetikale ei leitud, seetõttu ei ole põhjust valida nende nähtude jaoks annust.\nAmbroksool ületab platsentaarbarjääri. Prekliinilised uuringud ei tuvastanud otsest ega kaudset kahjulikku mõju rasedusele, lootele / lootele, sünnitusjärgsele arengule ja sünnitusele. Ulatuslik kliiniline kogemus Ambroxoliga pärast 28 rasedusnädalat ei tuvastanud tõendeid ravimi negatiivse mõju kohta lootele. Raseduse ajal ravimite kasutamisel tuleb siiski järgida tavalisi ettevaatusabinõusid. Ravimi Ambroxol-Hemofarm kasutamine raseduse esimesel trimestril on vastunäidustatud. Raseduse II ja III trimestril on ravimi kasutamine võimalik ainult siis, kui potentsiaalne kasu emale kaalub üles võimaliku ohu lootele.\nAmbroksool võib erituda rinnapiima. Hoolimata asjaolust, et rinnaga toitvatel lastel ei täheldatud kõrvaltoimeid, tuleb ravimi kasutamine siiski rinnaga toitmine lõpetada.\nToas, sõltumata söögist. Ravimi mukolüütiline toime avaldub suure koguse vedeliku võtmisel, seetõttu on ravimiga ravi ajal soovitatav tugev joomine. Ravimit ei tohiks võtta vahetult enne magamaminekut. 5 ml siirupit (1 kühvel) sisaldab 15 mg ambroksooli.\nTäiskasvanud ja üle 12-aastased lapsed: esimese 2–3 päeva jooksul võtke 10 ml siirupit 3 korda päevas, seejärel tuleb annust vähendada 10 milliliitrini siirupit 2 korda päevas..\n6–12-aastased lapsed: 5 ml siirupit 2–3 korda päevas.\n2–6-aastased lapsed: 2,5 ml siirupit 3 korda päevas.\nAlla 2-aastased lapsed: 2,5 ml siirupit 2 korda päevas.\nMaksimaalne ööpäevane annus täiskasvanutele on 120 mg ambroksooli; maksimaalne ööpäevane annus 6–12-aastastele lastele on 45 mg ambroksooli, 2–6-aastastele lastele - 22,5 mg ambroksooli, alla 2-aastastele lastele –15 mg ambroksooli.\nRavi kestus valitakse individuaalselt sõltuvalt haiguse käigust. Kui sümptomid püsivad 4-5 päeva jooksul alates ravi algusest, on soovitatav pöörduda arsti poole.\nHoida avatud viaali 4 nädalat.\nKõrvaltoimete esinemissagedus on esitatud vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni klassifikatsioonile: väga sageli (≥1 / 10), sageli (≥1 / 100 ja\nSümptomid: üleannustamise konkreetseid sümptomeid inimestel ei ole kirjeldatud. On teateid juhusliku üledoseerimise ja / või meditsiiniliste vigade kohta, mille tagajärjel täheldati Ambroxoli teadaolevate kõrvaltoimete sümptomeid: iiveldus, düspepsia, kõhulahtisus, oksendamine, kõhuvalu. Sel juhul on vajalik sümptomaatiline ravi..\nRavi: kunstlik oksendamine, maoloputus esimese 1-2 tunni jooksul pärast ravimi kasutamist, sümptomaatiline ravi.\nKöhavastaste ravimitega kasutamisel võib röga väljutamine olla köharefleksi pärssimise tõttu keeruline. Samaaegsel kasutamisel koos amoksitsilliini, tsefuroksiimi, erütromütsiini, doksütsükliiniga suurendab ambroksool nende imendumist bronhide eritistes.\nRavimit Ambroxol-Hemofarm ei tohiks võtta samaaegselt köhavastaste ravimitega, mis võivad köharefleksi pärssida. Ravimit tuleb ettevaatusega kasutada patsientidel, kellel on nõrgenenud köharefleks või röga kogunemise võimaluse tõttu häiritud mukotsiliaarne transport. Ambroxol-Hemofarmi võtvad patsiendid ei tohiks soovitada hingamisharjutusi; raskelt haigetel patsientidel tuleb läbi viia veeldatud röga aspiratsioon.\nÄrge võtke ravimit vahetult enne magamaminekut..\nAlla 2-aastaste laste jaoks kasutatakse Ambroxoli ainult vastavalt arsti juhistele.\nÜksikuid teateid on rasketest nahakahjustustest, nagu Stevens-Johnsoni sündroom ja toksiline epidermaalne nekrolüüs, mis langes kokku röga eraldavate ravimite, näiteks ambroksooli määramisega. Enamasti saab neid seletada põhihaiguse raskusega ja / või samaaegse raviga. Stevens-Johnsoni sündroomiga või varases faasis esineva toksilise epidermaalse nekrolüüsiga patsientidel võib tekkida temperatuur, kehavalu, nohu, köha ja kurguvalu. Sümptomaatilise ravi korral on võimalik ekslikult välja kirjutada mukolüütilisi aineid, näiteks ambroksooli. Kui ilmnevad naha ja limaskestade uued kahjustused, on soovitatav lõpetada ravi ravimiga ja pöörduda viivitamatult arsti poole.\n5 ml ravimit sisaldab 2500 mg sorbitooli. Harvaesineva päriliku fruktoositalumatusega patsiendid ei tohiks seda ravimit võtta.\nHemofarm A.D. Vrsac, harukontor Šabac, Serbia\nAmbroksool: täielikud juhised siirupi ja tablettide kasutamiseks alla ühe aasta vanustele ja vanematele lastele, ravimi analoogid\nHingamisteede haiguste kõige ebameeldivamateks sümptomiteks on õhupuudus ja tüütu köha. Nende esinemise põhjus on röga, mis moodustati põletikulise protsessi tagajärjel. Akumuleerudes bronhides ärritab see neid ja põhjustab patsiendil köharefleksi. Eriti murettekitav on köha öösel haige lapse jaoks, kuna nii laps kui ka murettekitavad vanemad kaotavad täielikult une. Selles olukorras on abiks beebi köha siirupid. Kaasaegsete rögalainete rühma kuulub ravim Ambroxol.\nAmbroksooli vabanemisvorm ja koostis\nRavim Ambroxol on ette nähtud mitte ainult lastele, tööriist on universaalne igas vanuses. Kasutamise hõlbustamiseks toodab farmaatsiatööstus erinevaid ravimivorme:\npikendatud vabanemisega retardkapslid;\ninhalatsiooni-, süste- ja infusioonilahus.\nMis tahes üksiku haiguse korral on lihtne valida kõige sobivam ravimi vabastamise vorm. Laste osas on kõige populaarsem vorm siirup, mida on saadaval erinevates annustes. Siirupi vaieldamatuks eeliseks on mitu puuviljamaitselist vabastamisvõimalust, nii et vanemad saavad ravimit valida vastavalt oma laste eelistustele. Ambroxoli siirupi koostis sisaldab:\nSiirup Ambroxol, sisenedes kehasse, hakkab samaaegselt mõjutama mitmeid protsesse. Just selle tõttu leevendab ravim kiiresti patsiendi seisundit. Ambroksooli kasutamisel on järgmised ravitoimed:\nmukolüütiline (ravim vähendab bronhide sekretsioonide viskoossust, suurendamata nende kogumahtu);\nmukokineetiline (stimuleerib hingamissüsteemi motoorset funktsiooni ja aktiveerib ripsmelihase epiteeli liikumist, mis joondab hingamisteede sisepinda);\nstimuleerib kopsu pindaktiivse aine sünteesi (see mõjutab positiivselt kopsude efektiivsust);\nimmunomoduleeriv toime (suurendab monotsüütiliste fagotsüütide aktiivsust ja immunoglobuliin A sekretsiooni aktiveerimist);\nAmbroksool imendub kehas kiiresti ja saavutab maksimaalse kontsentratsiooni veres kahe tunni jooksul. Ravimi toime tulemusel vedelduv röga eritub koos köhaga kergemini bronhidest. Dekongestantne toime aitab laiendada bronhide luumenit, mis hõlbustab veelgi röga vabanemist köhimise ajal ja parandab kopsude ventilatsiooni. Lihtsamalt öeldes lihtsustab see haige lapse hingamist.\nRavimi täiendavate eeliste hulka kuulub asjaolu, et Ambroksool tugevdab teatud antibiootikumide (ampitsilliin, amoksitsilliin) ja bronhodilataatorite (teofülliin) toimet. See tähendab, et nende ravimite standardsed annused koos Ambroxoliga kasutamisel on tavalisest tõhusamad. Ambroksooli metabolism toimub maksas, mille järel metaboliidid erituvad uriiniga.\nAmbroksool tablettide ja siirupi kujul on ette nähtud suukaudseks kasutamiseks. Arstid soovitavad ravimit võtta pärast sööki ja vee joomist. Manustamise sagedus ja annus sõltuvad patsiendi vanusest ja haiguse tunnustest. Tablettide kasutamise tavaline režiim hõlmab 30 mg ravimi võtmist kaks või kolm korda päevas.\nKrooniliste hingamisteede infektsioonide ägenemise korral on lubatud annust suurendada 2 tabletini (60 mg) kaks korda päevas. Alla 12-aastastel lastel soovitatakse anda Ambroxoli siirupit, mis sisaldab 15 mg toimeainet iga 5 ml kohta.\nMis on Ambroksooli kõige tõhusam köha? Tulenevalt asjaolust, et Ambroksoolil on rögalahtistav toime, on see ette nähtud kõigi haiguste jaoks, millega kaasneb röga moodustumine kopsudes ja märg köha. Ligikaudne loetelu haigustest, mille korral on selle ravimi kasutamine vajalik:\nhingamispuudulikkuse sündroom vastsündinutel ja enneaegsetel imikutel, kellel on kopsude mittetäielik küpsemine.\nSamuti on ravim välja kirjutatud trahheostoomitoru kaudu toimuva mehaanilise ventilatsiooni korral.\nSeega on köhasiirup näidustatud mitte ainult kopsude ja bronhide muutuste lokaliseerimiseks, vaid ka ülemiste hingamisteede põletikulistes protsessides (riniit, neelupõletik jne). See on tingitud asjaolust, et koos ülemiste hingamisteede põletikuga moodustub ka röga, millest osa võib hingamisteedest allapoole minna, põhjustades köha ja täiendavaid tüsistusi. Ravimi võtmine aitab suurendada bronhide limaskesta kohalikku resistentsust, kaitstes seda nakkuse leviku ja võimalike komplikatsioonide eest.\nMis tahes ravimitel on mitmeid vastunäidustusi kasutamiseks. Ambroksooli ei saa kasutada järgmiste haiguste raviks:\nrase esimese 12 nädala jooksul;\nrinnaga toitmine (kuna ravim eritub rinnapiima);\npõevad mao ja kaksteistsõrmiksoole peptilisi haavandeid;\nravimi koostisosade individuaalse talumatuse korral ja fruktoosi metabolismi kaasasündinud häirete korral.\nKasutamisviis ja annuse arvutamine lastele\nPõhimõtteliselt on Ambroxoli siirup ette nähtud lastele, nii et paljud vanemad on huvitatud küsimusest, kuidas annust täpselt ja õigesti arvutada. Üle 12-aastastel noorukitel soovitatakse haiguse esimese 2-3 päeva jooksul anda 2 tl (10 ml) kolm korda päevas ja ülejäänud päevadel vähendada annust 1 tl iga annuse kohta.\n5–12-aastastele lastele antakse teelusikatäis siirupit kaks või kolm korda päevas. Kogu päevane annus on vahemikus 30 kuni 45 mg.\n3-6-aastastele lastele antakse 2,5 ml siirupit (pool teelusikatäit) 3 korda päevas ja alla 3-aastastele lastele antakse sama annus, kuid 2 korda päevas. Ravimi koguannus selle meetodiga on vastavalt 22,5 ja 15 mg päevas.\nNäidatud annus on keskmistatud. Kuid soovitud annuse arvutamiseks on täpsem ja õigem viis: selle arvutamiseks peate korrutama 1,2-1,6 mg lapse kehakaaluga kilogrammides ja jagama tulemuse annuste arvuga. Eriti hoolikalt tuleks arvutada annus kuni aasta vanustele imikutele.\nErinevatel teelusikatel võib olla erinev maht ja sageli kahtlevad vanemad õige annuse osas. Parim väljapääs sellest olukorrast on ravimi koguse mõõtmine mitte lusikaga, vaid tavalise ühekordse nõelata süstla abil. Süstla kerel on jaotused, mis võimaldavad teil mõõta soovitud annust milliliitri murdosa täpsusega.\nKas lapsel võib olla kõrvaltoimeid??\nAmbroksooli kasutamisega seotud kõrvaltoimed tekivad harva. Ravim toimib üsna pehmelt, nii et see on ette nähtud isegi imikutele ja rasedatele naistele 2-3 trimestril. Kõrvaltoimed ilmnevad tavaliselt ravimi kontrollimatu tarbimise tõttu, juhiseid järgimata või individuaalset talumatust eirates. Neid saab väljendada järgmiselt:\nVäga harva avaldub ravimite talumatus tõsiste komplikatsioonidena Stevens-Johnsoni sündroomi ja Lyelli sündroomi kujul. Vanemad peaksid olema tähelepanelikud lapse seisundi muutuste suhtes ja kui kahtlustate kõrvaltoimet, lõpetage kohe ravimi võtmine ja pöörduge arsti poole.\nSiirup maitseb hästi ja laps saab korraga juua suure koguse. Sellises olukorras on vaja lapsele teha maoloputus ja seejärel anda talle toitu, mis sisaldab suures koguses rasva, mis võib neutraliseerida ravimi komponendid. Seda ebameeldivat olukorda saab vältida, kui hoiate ravimit lastele kättesaamatus kohas..\nAmbroksooli koostoime kohta teiste ravimitega on ravimile iseloomulikud järgmised toimed:\nantibiootikumide kontsentratsiooni suurenemine ja nende toime suurenemine;\nteofülliini suurenenud toime.\nAmbroksooli ei soovitata kasutada koos köha refleksi pärssivate ravimitega (kodeiin), kuna selline kombineeritud kasutamine raskendab röga normaalset väljumist kopsudest.\nRavimi analooge on palju. Neist kuulsaimad:\nAmbroxoli vaieldamatu eelis on eelarve maksumus, mis võimaldab teil seda valida mis tahes elanikkonna kategooria jaoks. Siirupipudel maksab sõltuvalt selle mahust 90 kuni 110 rubla. Üksikasjalikud juhised on lisatud pakendile..\nTundlik seisund, kui mandlid on turses ja neelamine muutub valulikuks, on üsna tavaline, eriti hooajaliste infektsioonide (gripp, SARS ja muud haigused) perioodidel.\nKöhimisel valutab parem külg ribide all\nNina murd koos nihkega või ilma: nähud, sümptomid ja ravi


ITKs suri vaktsiini saanud mees. Uuritakse seost - Koroonaviirus - Tervis\n3. märts 2021, 13:56\nTäiendatud kell 16.44\nFoto on illustratiivne FOTO: Brendan Mcdermid\nIda-Tallinna keskhaiglas suri 31-aastane mees, keda vaktsineeriti mõni nädal tagasi AstraZeneca koroonavaktsiiniga. Veel ei ole selge, kas vaktsineerimisel ja mehe surmal on seos.\nRavimiametile saabus täna teave 31-aastase mehe surmajuhtumist, keda vaktsineeriti koroonavaktsiiniga 17. veebruaril. Amet alustas täiendava informatsiooni kogumist ja andmete analüüsi.\nPärast AstraZeneca vaktsiini tekkis mehel tugev peavalu ja palavik, mille kestus ei ole ravimiametile teada. Kümme päeva pärast vaktsineerimist tekkis mehel raske terviserike, mis vajas haiglaravi. Täna teavitas Ida-Tallinna keskhaigla arst ravimiametit mehe surmast.\n«Avaldan sügavat kaastunnet lähedastele. Koostöös raviarsti ja ekspertidega täpsustame juhtunu asjaolusid,» lausub Ravimiameti peadirektor Kristin Raudsepp.\nRaudsepp selgitas, et praegu käib Eestis laialdane eesliinitöötajate vaktsineerimine, jätkame vaktsiinide, nende toime ja kõrvaltoimete kohta info jagamist.\nRavimiameti kinnitusel on AstraZeneca vaktsiini kasutatud sadadel tuhandetel inimestel ja ravimiohutusjärelevalve pole näidanud ohusignaale, millele ei viidanud kliiniliste uuringute andmeid.\n«Ida-Tallinna keskhaiglast teavitati meid noore, 31-aastase mehe surmast, kes oli päästetöötaja,» kommenteeris ravimiameti ohutusjärelvalvebüroo juhataja Maia Uusküla valitsuse pressikonverentsil.\n«Praegu pole piisavalt andmeid, et on seos vaktsiiniga,» nentis Uusküla. Teadaolevalt tekkisid mehel pärast kaitseüsti peavalu ja palavik, mis on võrdlemisi sagedased kõrvaltoimed. Siiski tekkis valuvaigistit võtnud mehel 10 päeva hiljem tõsisem terviserike, misjärel viidi ta haiglasse. Kolmapäeval kella 12 paiku teatati mehe surmast.\nUusküla sõnas, et täpsem uurimine ja andmete hindamine võtab aega, et teha kindlaks, kas vaktsiin või selle kõrvaltoime võis mängida mehe surmas rolli.\n«Inimestel, kes on vaktsineerima minemas, ei ole siiski vaja muretseda,» rõhutas ta. «Kui kõrvaltoimed kestavad kauem kui neli päeva, siis võiks sellest kindlasti arstile rääkida. Kuid meile seni teadaolevalt selliseid juhtumeid ei ole.»\nKa tervise- ja tööminister Tanel Kiik lisas, et praegu ei saa veel esialgse info põhjal järeldusi teha.\nVarem on ravimiametile teatatud neljast eakast, kes surid neli-viis päeva pärast vaktsiini saamist. Siiski ei olnud neil tekkinud kõrvaltoimeid ja kõigil eakatel olid kaasuvad südame-veresoonkonna haigused, rääkis Uusküla varem Postimehele.\nRavimiamet saab teada vaid nendest surmajuhtudest, mil teatakse seosest ravimite ja vaktsiinidega. Uusküla sõnul on siin mitu olulist aspekti, mida arvestamata ei tohi numbreid interpreteerida.\nEsiteks peavad arstid teatama ravimiametile tõsistest kõrvaltoimetest, mille puhul nad hindavad seose vaktsiini või ravimiga võimalikuks. Tõsiseks kõrvaltoimeks loetakse aga sellist, mis lõppeb surmaga, on eluohtlik, nõuab haiglaravi või haiglaravi pikendamist, põhjustab pikaajalise töövõime kaotuse, raske või sügava puude, kaasasündinud väärarengu või sünnidefekti.\nTeiseks peavad arstid koroonavaktsiinidega seoses teatama kõigist kõrvaltoimetest, mille puhul peavad seost üldse võimalikuks. Surmajuhtudest peab teatama juhul, kui arsti hinnangul võis vaktsiinist põhjustatud kõrvaltoime raskendada haigusseisundit, mis lõppes surmaga. «Oleme arstidele öelnud, et kahtluse korral võib enne teatise saatmist meiega nõu pidada – parem teatada, kui mitte,» selgitas Uusküla. Ehk siis väga raskelt haige patsiendi puhul peab arst otsustama, kas vaktsineerimisest on oodata täiendavat kasu. «Kui patsient on lähenemas elu lõpule või on sellises üldseisundis, kus ka näiteks palavikust ja oksendamisest tingitud vähenegi veepuudus võib seisundit halvendada, siis hindab arst, kas vaktsineerimine on ikka vajalik,» selgitas Uusküla.\nKolmandaks võivad lähedased ravimiametile teatada vaktsineerimisele järgnenud surmast ka siis, kui arsti hinnangul seos puudub. «Ravimiamet hindab ise seose võimalikkust. Selleks on vajalikud täiendavad andmed (patsiendi anamnees, st kaasuvad haigused, kasutatud ravimid, muud teostatud raviprotseduurid), mida üldjuhul saame arstilt,» selgitas Uusküla, kuidas ameti uurimine siis välja näeks.\nTema sõnul aga ei tea lähedased enamikul juhtudest täpselt, eriti hooldekodu elanike puhul, mis ravimeid lähedased võtavad või milline oli nende seisund enne surma.\nSaaremaal suri ühe vaktsiinidoosi saanud 30-aastane naine koroonasse\n16. veebruaril tuli Saaremaalt Sõmera kodust teade, et koroonasse suri 30-aastane naisklient, kellel oli kaasuvaid haigusi, ent oli saanud ka vaktsiini. Kuressaare haigla ravijuhi Edward Laane sõnul viibis naine haiglas viirusinfektsioonist tingitud kopsupõletiku tõttu. Hoolekandeasutuse kliendina sai naine ühe doosi vaktsiini üheksa päeva enne seda, kui ta haiguse tõttu haiglasse sattus. Ravijuht rõhutas, et ühe vaktsiinidoosi saanud inimesed ei tohiks veel arvata, et nad on Covid-19 eest kaitstud, sest süst ei tähenda seda, et immuunsus tekib kohe järgmisel päeval. Laane arvates võis naine saada nakkuse pärast esimest vaktsiinidoosi, kui immuunsus ei olnud veel välja kujunenud.\nEsmaspäeva hommiku seisuga on Eestis Covid-19 vaktsiinidoose tehtud 112 807 ja vaktsiinidega seoses on ravimiametile saadetud 1209 kõrvaltoime teatist (1 protsent vaktsiinidoosidest), neist 698 teatist Pfizeri, 13 teatist Moderna ja 426 teatist AstraZeneca vaktsiini kohta.\nSihtrühmad ja vaktsineeritute hulk, keda kolme vaktsiiniga vaktsineeritakse, on erinevad, mis võib tähendada ka erinevat teatiste üldarvus ja aktiivsust kõrvaltoimetest teatamisel. Eeltoodud numbrite põhjal vaktsiine omavahel võrrelda ei saa.\nAstraZeneca koroonavaktsiini on Euroopa Ravimiametis põhjalikult hinnatud ja on kinnitatud selle ohutust ja tõhusust ning vastavust kvaliteedistandarditele. Tingimustega müügiluba tähendab, et tootja on kohustatud pärast müügiloa saamist edastama kahe aasta jooksul täiendavaid andmeid nii ravimi ohutuse, efektiivsuse kui kvaliteedi kohta. Euroopa ravimiamet jätkab andmete kogumist ja hindamist.


Lennuliitudel on tavaliselt neli kuni kümme liiget. Edukaim neist paistab seni olevat Star Alliance, kuhu kuulub üheksa firmat, millest tuntumad on Lufthansa, United Airlines ja SAS ning mis aastas teenindavad 284 miljonit reisijat.\nEstonian Air on ise liiga väike, et Star Alliance'i liikmeks saada. Kuid Estonian Airi ja SASi kahepoolse koostöö leping võimaldab Estonian Airil oma klientidele pakkuda samu võimalusi, mida pakuvad liidu liikmed oma klientidele, nagu näiteks EuroBonuse püsikliendiprogramm, selgitas Estonian Airi infojuht Raimond Made.\nEstonian Airi teeninduse kvaliteet vastab SASi normidele, mis omakorda lähtuvad Star Alliance'i nõudmistest. Seega peab Estonian Air kvaliteedi poolest olema võrdväärne Stari liitu kuuluvate lennufirmadega. Star Alliance'iga konkureerib värskelt loodud Oneworld, kuhu kuulub seitse lennufirmat. Kummagi liidu käes on maailma lennundusturust 15%.\nPeale liitu kuulumise on nende liikmed sõlminud lisaks kahepoolseid lepinguid üksikute lennufirmadega kogu maailmas. Põhjamaade SASil on näiteks leping viieteistkümne lennukompaniiga, keda ta vahendab teistele liidu liikmetele.\nSoome lennufirma Finnair liitub augustis British Airwaysi moodustas Oneworld-liiduga, kuhu kuuluvad American Airlines, Canadian Airlines, Quantas (Austraalia) ja Cathay Pacific.\nEuroopa suurtest lennufirmadest on vaid Air France'il õnnestunud seni liitudest väljaspool püsida. Hetkel teeb ta tihedat koostööd nii The Qualiflyer Groupi kui KLMi liikmetega, seetõttu peetakse loogiliseks, et ta liitub ühega neist.\nLõuna-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas on veel samuti suur hulk eraldiseisvaid lennufirmasid, nii et lennufirmade ülemaailmne liitudevõrk pole veel päris valmis.\nLennuliitude põhiline mõte on selles, et lennufirmad ehitavad oma põhilennuväljade juurde ühise kommunikatsiooni- ja teenindusvõrgu ning saavad kasutada üksteise omi, parandades teenindustaset ja kasvatades reisijate hulka.\nOlulisteks liitude sõlmimise tõukejõududeks on keskmise majandustulemuse langus, ratsionaliseerimisvõimaluste vähenemine pöördvõrdeliselt turu küllastumisega ning suurenenud vajadus investeerimiskapitali järele.\nMida liitude loomine tähendab hinnatasemele, ei osata veel prognoosida. Illinoisi ülikoolis tehtud uuringus igatahes kinnitatakse, et liitu mittekuuluvate lennufirmade hinnatase oli keskmiselt 36% kõrgem kui liidukompaniidel. Ekspertide arvates võivad liidud tekitada konkurentsi aladel, kus seda seni oluliselt ei ole, nagu näiteks Skandinaavias. On ju seal seni domineerinud SAS ning väikefirmad pole näinud mõtet SASiga konkureerida. Nüüd aga liitub Finnair konkureeriva ühenduse Oneworldiga, Norra Braathens ja Rootsi Malmö Aviations kuuluvad omakorda KLM-ühendusse.\nEuroopa komisjon (EK) on seisukohal, et lennufirmade liidud on kujunenud liiga domineerivaks, mis raskendab väiksematel firmadel konkureerimist üksikutel liinidel.\nPraegu peab EK läbirääkimisi Star Alliance'iga, nõudes sellelt 108 vaba stardi- ja maandumisaega eri lennujaamades, et anda need konkureerivatele firmadele. Ka Oneworldi liikmetele British Airwaysile (BA) ja American Airlinesile (AA) heidab EK ette, et need kontrollivad liigselt üle Atlandi ookeani lendamist. Kahepeale kulub neile Londoni Heathrow lennujaamas 60% stardi- ja maandumisaegadest, mistõttu EK tahab neilt 267 sõiduaega ära võtta.\nOneworldi probleemiks on see, et Suurbritannia ja USA vahel puudub nn avatud taeva leping, mille USA on sõlminud 30 riigiga ja mis muudab vabamaks hinnakujunduse ja uute firmade tuleku turule. Kuni nende kahe riigi vahel seda lepet ei ole, ei kavatse EK Oneworldi tunnustada, mis omakorda ei lase BA-l ja AA-l kasutada ühiseid lennukoode ja ühtlustada hindu. Seetõttu piirdub 1. veebruaril tegevust alustanud Oneworldi koostöö ühise logoga, ühise boonusprogrammiga ja ühise teenindusega lennujaamades.


Appi, küttearve tuli! - Ehitusuudised\nAppi, küttearve tuli!\nDetsembrikuu üüriarved potsatavad omanike postkastidesse ning rõõmsaks need vaevalt kedagi teevad. Pealtnäha väikese eurosumma taga on peidus kopsakad kulud küttele - üle neljakümne krooni (üle 2,5 euro) ruutmeetri kohta.\nAS Kuressaare Soojus juhatuse liige Paul Leemet ütles Saarte Häälele, et 2010. aasta viimane kuu oli möödunud kümnendi detsembrite võrdluses üks külmemaid. Leemet on varem öelnud, et kindlasti ei suurene küttearved kõigil korteriomanikel võrdselt, sest elamud tarbivad soojusenergiat sõltuvalt kütterežiimist ja soojapidavusest erineval hulgal.\nNäiteks sai Rae vallas Jüri alevikus renoveerimata-soojustamata majas korteriomanik arve, kus küttekulu ruutmeetri kohta 2,577 eurot ehk 40,32 krooni (teenusepakkujaks Elveso). Aasta eest küsiti detsembrikuu küttekulude eest 1,88 eurot ehk 29,434 krooni; 2010. aasta kõige külmemal kuul - jaanuaris - aga 2,42 eurot ehk 37,858 krooni.\nKirjuta kommentaariumisse, kui palju maksad küttekulu ruutmeetri kohta, kas maja on renoveeritud ja kes pakub teenust! Kui palju on küttekulud aastaga kasvanud?


Eile alanud rahvusvahelise Cannes'i filmifestivali filmiturult Marché du Film leiab ka sel aastal Eesti paviljoni ning seal toimuvad üritused on suunatud Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamisele. Cannes’i filmifestivali ja -turgu külastab ka kultuuriminister Indrek Saar. „Eelmise nädala seisuga on Eesti filme kinos vaadanud juba üle 357 000 vaataja, mis on rohkem kui ühelgi varasemal aastal kokku. Mul on hea meel, et Eesti filmil läheb erakordselt hästi ning ma loodan, et just käesoleval, Eesti juubeliaastal õnnestub meie filmitegijatel lisaks kodumaistele headele saavutustele saada tuult tiibadesse ka mainekal Cannes’i filmifestivalil,” ütles kultuuriminister Indrek Saar.\nCannes’i filmituru Eesti paviljon on kohtumispaigaks Eesti ja rahvusvahelise filmitööstuse esindajatele. Lisaks toimub filmituru ajal Eesti produtsentide esitlus Producers’ Networkiprogrammis. European Film Promotioni produtsentide koolitusprogrammi Producers on the Move, mis toimub samuti Cannes’i filmituru ajal, valiti sel aastal Esko Rips Nafta Filmsist. Lisaks toimub Eesti ja Suurbritannia produtsentide kohtumine, kus luuakse uusi kontakte, aga jagatakse ka seniseid koostöökogemusi.\nCannes'i filmiturg, mis toimub paralleelselt filmifestivaliga on olulisim ja suurim filmisündmus, millel Eesti on esindatud oma stendiga alates 2000. aastast.\nCannes’i filmiturul toimuvaid Eesti Vabariigi sünnipäeva üritusi toetab ka Riigikantselei EV100 välisprogramm.


Vaakumpakendaja Sprint, 40 cm I parimad vaakumpakendajad turul\nEsilehtKöögiseadmedVaakumpakendajadKamber vaakumpakendajadVaakumpakendaja Sprint, 40 cm\nVaakumpakendaja Sprint, 40 cm on mõeldud sisenemaks professionaalsesse vaakumpakendamise maailma, kasutamiseks erinevates sektorites. Need mudelid on kergesti äratuntavad nende kõrgekvaliteedilise ehituse poolest, ekstreemse vastupidamise ning eriti soodsa hinnataseme järgi.\nTootekood: Vaakumpakendaja Sprint, 40 cm Kategooria: Kamber vaakumpakendajad\n410 x 450 x H 220 mm\nQ = 12/14.4 m3/h – ÕLI\nVaakumpakendaja Essential, 30 cm\nVaakumpakendaja Essential, 30 cm on mõeldud sisenemaks professionaalsesse vaakumpakendamise maailma, kasutamiseks erinevates sektorites. Need mudelid on kergesti äratuntavad nende kõrgekvaliteedilise ehituse poolest, ekstreemse vastupidamise ning eriti soodsa hinnataseme järgi.\nSKU: Vaakumpakendaja Essential, 30 cm\n€1,028.00 + km\nVaakumpakendaja Alfa, 25 cm\nSee mudel on mõeldud sisenemaks professionaalsesse vaakumpakendamise maailma, kasutamiseks erinevates sektorites. Need mudelid on kergesti äratuntavad nende kõrgekvaliteedilise ehituse pärast, ekstreemse vastupidamise ning eriti soodsa hinnataseme järgi.\nSKU: Vaakumpakendaja Alfa, 25 cm\n€887.00 + km\nVaakumpakendaja Mixer XXL, 2×40 cm\nVaakumpakendaja Mixer XXL, 2 x 40 cm, kuulub uude vaakumpakendajate põlvkonda. Äärmiselt praktiline, sellel seadmel on mitu tööfunktsiooni ja see toode seisab oma kategooria tipus. Maksimaalselt saab pakendajat kasutada: hotellisektoris, gastronoomias, sobib ideaalselt tervete kalade pakendamiseks jne …\nSKU: Vaakumpakendaja Mixer XXL, 2x40 cm\n€2,556.00 + km


Hotline'i ja Eesti Telefoni vaidlus laheneb\nEesti Telefoni peadirektori asetäitja Heinar Leismanni sõnul on kõigil soovijatel nüüdsest võrdsetel tingimustel võimalik osta Eesti Telefonilt eraklientuuri puudutavate telefoninumbrite kohta käivaid andmebaase. Esialgsete plaanide järgi peaks ühe telefoninumbri hind tulema kuskil 4--6 krooni vahel. Kokku on Leismanni jutu kohaselt Eestis ligikaudu 300 000 eraisikute telefonide numbrit.\nKuuma Liini ASi peadirektor Jaanus Hallik ütles, et kuna info numbrite hinna kohta on temale veel nii uus, siis ta ei oska öelda, kas Eesti Telefoni poolt välja pakutud hind on mõistlik.\nTüli Kuuma Liini ASi ja ET vahel sai alguse sellest, kui Kuuma Liini AS taotles 1995. aasta sügisel enda käsutusse korteritelefonide numbreid, et saaks avaldada neid kirjastada plaanitavas telefoniraamatus. ET keeldus, tuues keeldumise põhjuseks lepingu, mille kohaselt ET-l ei olnud õigust loovutada mitte kellelegi peale TeleMedia Eesti ASi tema käsutuses olevat numbriinfot. Leping kehtis 1996. aasta lõpuni.\nET peadirektori Guy Sundqvisti poolt Kuuma Liini ASile adresseeritud kirjas lubas ta teha kõik, et ET saaks antud lepingu kehtivusaega lühendada.\nKuuma Liini AS aga viitas tüli käigus omalt poolt ET põhikirjajärgsele kohustusele avalikustada kogu numbriinfot peale salajaseks kuulutatud numbrite.\nEhkki ET plaanib ka oma numbriinfot müüa, kavatseb ta luua kevadeks tasulise infotelefoni. 60 protsenti loodavast Teabeliini ASi aktsiatest kuuluks ET-le ja 40 protsenti TeleMedia Eesti ASile. Kahasse loodavasse uude infotelefoni kavatsetakse investeerida 10--15 miljonit krooni.\nInvesteeringute tasuvusaja pikkus ulatub üle viie aasta.\nKuigi infotelefon oleks tasuline, oleks tasuta telefoniomanikele saadetav telefonikataloog.\nPraegu firmade telefone teatava infotelefoni Ekspress Hotline'i omava Kuuma Liini ASi peadirektori Jaanus Halliku jutu kohaselt hakkaks tema firma edastama ET eraisikute telefoninumbreid tasuta. Tasulised oleksid telefonikataloogid.


Kansas rahvastiku etniline koosseis - 2022\nKansas rahvastiku etniline koosseis\nAsub peaaegu USA kesklinnas, Kansas on 15. ja 33. kohal. 2010. aasta rahvaloendus pani Kansas'i elanikkonna umbes 2 911 641 inimesele. Riigi kasvutempo on hinnanguliselt umbes 0, 57% aastas, mis paneb Kansas'i hinnangulise elanikkonna 2018. aasta seisuga ligikaudu 2, 91 miljonile inimesele. Elanikkond koosneb peamiselt valgetest inimestest, kes moodustavad rohkem kui 77% elanikkonnast. Ülejäänud 23% elanikkonnast moodustavad emakeeled ameeriklased, mustad ameeriklased, Hispanics, Native Hawaiians, aasialased ja teised Vaikse ookeani saared.\nValgete populatsioon Kansasis on riigi suurim, moodustades umbes 2, 39 miljonit inimest. See elanikkond koosneb oluliselt iiri, inglise ja saksa päritolu eurooplastest. Kansasis on ka poola, prantsuse, rootsi ja šoti päritolu inimesi. Hinnangute kohaselt on saksa päritolu inimeste arv umbes 25, 8%, samas kui iiri inimeste arv on 11, 5%. Saksa päritolu populatsioonid on enamasti riigi loodeosade elanikud, samas kui inglise päritolu elanikud on tavaliselt kagus. Kansasis on vähemalt 30 000 rohkem naisi kui mehi.\nHispanic populatsioon Kansas on umbes 11, 6% kogu riigi elanikkonnast. Enamik neist on Mehhiko päritolu. Mõnedes maakondades moodustavad Mehhiko päritolu elanikud 50% kogu elanikkonnast. Kanadas elavatest 300 000 Hispanic / Latino päritolu inimesest on vähemalt 12 900 meest rohkem kui naised.\nAafrika-Ameerika elanikkond moodustab 5, 9% kogu Kansas'i elanikkonnast. Pärast orjuse kaotamist 1865. aastal oli märkimisväärne hulk äsja vabanenud orjusid, kes viisid Kansasini põhja poole. Need on nn Exodusterid, kellest enamus Kansasis elavatest mustadest inimestest on järeltulijad.\nOma asutamisel oli Kansasil üks suurimaid ja mitmekesisemaid rahvusrühmi. Riigi nimi on tegelikult pärit Kansa inimestest, kes olid piirkonna põliselanike suurim rühm. Sellest ajast peale on indiaanlaste arv oluliselt vähenenud. Tänapäeval on Ameerika indiaanlased, Alaska päritolud ja teised kohalikud Ameerika elanikud hinnanguliselt vähem kui 1, 2% kogu Kansas'i elanikkonnast.\nMaaelu ja linnapiirkondade vaheline ränne\nMitmetes Kansas'i maapiirkondades on üha rohkem kummituslinnu. Linnapiirkondade ja maapiirkondade ränne on Kansasis endiselt väga aktiivne, kuna majanduslikud võimalused on linnakeskustes silmapaistvamad. Elukallidus on olnud rände üks põhjus. Samuti on üha rohkem valgesid inimesi, kes liiguvad suurlinnadesse Kansas, eriti Kansas City. Musta elanikud ja Hispanic elanikud seevastu liiguvad peamiselt linnadest äärelinna. Üllatav, kui see nähtus võib olla, see ei ole Kansasile ainulaadne, vaid on tunnistajaks ka teistele Kesk-Lääne linnadele, mis asuvad Kansas City suuruses, näiteks Tulsa, Dallas ja Minneapolis.


Noorte aednike kutsemeistrivõiistlused Tartu Maamessil 21.04.16 Maaturismi ettevõtete avatud uste päev 01.05.16 Koigi Umbrohufestival 14.05.16 Tallinna Kopli Ametikooili aianduseriala õpilased Tallinna Lillefestivalil 2016 Ettevalmistused Püha Hildegardi aia rajamiseks Tallinna Vanalinnas aug-sept. 2016 Helsingi aiandus- ja sisustusmess 7.04.17 Kevadkollast Kihnut avastamas 20.05.17 Tallinna Kopli Ametikooli aianduseriala õpilased Lillefestivalil 2017 Aiandus- ja sisustusmess Helsingi 12.-15.04.18 TOIDUURBANISM - 18.-20.18 Tartus Tartu kogukonnaaiad apr. 2018 Avatud talude päev 22.07.18 Karla külas Harjumaall Avatud talude päev 22.07.18 Nurme Looduskosmeetika talus Kose vallas Avatud talude päev 22.07.18 Nurga talus Imaveres Põhjaka mõisa köögiviljaaed juuli 2018 Värskelt rajatud Linnaaed Vitorias, Hispaanias aug.2018 Dendroloogia Seltsi suvepäevad 06-08.08.18 Pärnumaal Versaille Marie-Antoinette küla okt. 2018 Pariisi aiad, pargid Versaille lossi aed okt. 2018 Aiandus- ja sisustusmess Helsingis 05-07.04.19 Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed juuni 2019 Riia vanalinna haljastus juuli 2019 Vitoria Lakua linnaosa kogukonna aed juuli 2019 Vitoria Zabalgana linnaosa kogukonna aed juuli 2019 Vitoria Abetxuko linnaosa kogukonna aed juuli 2019\nAvaleht > Galerii > Tallinna aiandusmess 22.04.16 > 1/17


Kommentaarid: Rongiliiklus Tartus on taastunud, kuid rongid hilinevad\nKristel Veerus, 16. mai 2018, 16:50\nEesti keeles krjutatakse/ 16. mai 2018, 23:23\nVaatleja/ 16. mai 2018, 21:50\nmuudkui modereerite kommentaare, aga endal sõidavad "rogid"\nRogi/ 16. mai 2018, 21:48\nOn kakoi sõiduk?\nAgatha/ 16. mai 2018, 21:19\nTund aega sai rongis niisama istutud. Ainsaks infoks oli taristu rike. Järelpärimise peale, et mis edasi, jäi vastuseks ei tea. Küsimusele, kas reis asendatakse bussiga, oli vastus samuti, et ei oska öelda. Info liikumine oli tund aega täiesti olematu. Korraldus kriisisituatsioonis samuti. Pettumus.\npartsi porgand - gaasigamber ilma elektrivooluta/ 16. mai 2018, 22:22\nOle tänuliket elekter ära ei läinud siis uues rongis kõnged sinna sisse sest aknad lahti õhu saamiseks ei käi\nsiilimamma/ 16. mai 2018, 23:32\nSiili õppus oli hetkeseisuga võttes nö. täiesti kasutu. Õpime küll lahinguteks, aga kui juhtub lihtsalt õnnetus või terroriakt Eestimaa raudteel, on väljaõpe ja info jagamine täiesti puudulik. Õpi võsas palju tahad, reaalsuses ei osata tegutseda. Kivi muidugi ülemuste kapsaaeda, kes suurt noosi jahtides, sellised asjad elus välistavad.\nKristiina/ 16. mai 2018, 23:46\nJa ütle mulle, kas Sina oskaksid võtta sellistel kriisiolukordades bussifirma numbri ja paluda, et kõik bussijuhid oma tööjätaksid ja tuleksid rongisõitjaid sõidutama ja seda ei näe keegi ette? Kuidas Sa sellises olukorras käituksid? Ja arvad, et see on nii lihtne?\nto Kristiina/ 17. mai 2018, 11:35\nhea Krisiina - jah, oskaksin. Kriisiolukordadeks peab olema alati valmis; sellisel firmal nagu Elron peab olema kriisiplaan, bussifirmade numbrid, alternatiivne logistika kogu aeg mapi vahel. Elementaarne. Teiseks, Elroni töötajana teeksin ma korda Tartu jaama teavitussüsteemi ja vaataksin, kus asub mikrofon mille sisse vajadusel rääkida. Kolmandaks, ei lubaks tunnelit sulgeda ajal, mil inimesed veel peroronil on või viimane rong saabumata. Eilne juhtum oli lihtsalt lubamatu prohmakas.\nKristiina/ 17. mai 2018, 19:37\nElroni töötaja ei saa Tartu suunal mitte ühtegi asja teha, sest seda asja haldab Eesti Raudtee. See tunnel, seda ei saa Elron reguleerida.\nkuule crazy/ 16. mai 2018, 19:46\nilma asjata süüdistad arvuteid. Asi on pigem vastupidi, kuulsal riiigiettevõttel Eesti Raudtee käib Tartu kandis rongiliikluse juhtimine tõesti isa-isade meetodil, releeliinide kaudu. Ja põleng oli Lembitu konsumi vastas olevas jaamakorraldaja hoones, põlesid piltlikult öeldes rublnikud ehk lülitid. Arvuti puhul oleks lihtne see võrku ühendada, aga rubilnikud tuleb asendada. Äärmisel juhul piisab kui Volli ja Kolja saata ülesõitude lülituskilpe käsitsi välja lülitama.\nMonny/ 16. mai 2018, 20:04\nER-l pole kaasajastamiseks ega varuserveri jaoks raha , sest kogu nänn läheb juhtkonna palkadeks ja preemiateks.\ncrazy eights/ 16. mai 2018, 20:20\nEt siis rubilnikud pôlesid läbi nii, et telefoni ja raadioside kah ei tööta, ja ei saaisegi rongi jaama vastu vôtta? Ju siis seal ikka môni arvuti vahel on, kui jaamakorraldaja hoones istuv tegelane hoobilt nii abituks muutus.\nkuule/ 16. mai 2018, 20:32\naga mis Sa ise arvad? Telefoni ja raadio teel ikka pööranguid ei juhi, nagu ka signalisatsiooni. Vanasti kasutati saua, mille vedurijuht jaamas üle andis, aga praegu pöörmeseadjaid enam ametis pole.\ncrazy eights/ 16. mai 2018, 21:01\nNo miks ei juhi? Nende samadele Volli ja Koljale "kollatôved" selga vändat kätte jamars pöörangud käsitsi väntama. P\ncrazy eights/ 16. mai 2018, 21:03\nSorry läpals saatis pooliku sônumi. Ja ku saua sûsteem tôrkuma hakkas siis väikese koormaga liinidel nagu seda ka Tartus praegu on juhiti ronge, kuni süsteemi korda seadmiseni telefoni ja raadiosidega.\nvõix/ 16. mai 2018, 23:15\nmuidugi, aga need pöörmekangid tuleks ennem pöörangutele külge keerata ja inimesed välja õpetada.\nvõixx/ 16. mai 2018, 23:30\narvata võib, et liiklus taastati vaid paaril peateel, kas kasutati vaikimisi seadeid või käsitsi ümber lülitamist. Ülesõitude automaatika senini ei tööta, foorid vilguvad ja kellad löövad vahetpidamata.\ncrazy eights/ 16. mai 2018, 23:31\nVaata monteerijatel on see vänt koos muu nodiga tööristakastis kaasas. Pöörangu mehanismi kaan tôstetakse üles vôetakse stopper maha ja päärang vändaga keeratakse ôigesse asendisse. Aga kui tänapäeva tsivilisatsioon on inimesi nii ära rikkunud, et pôlengu tagajöärjel ühe suht väikse koormusega jaama piiris automaatika ei tööta ja kaotatakse pea ning ei suudeta ronge liigutada siis millest me räägime.\ncrazy eights/ 16. mai 2018, 18:51\nJa ühtki rongi ei saa jaama vôtta? Vot see tänapäeva inimete saamatus, ilma arvitita kôik nagu S ta hädad. Saan aru kui raudtee koormus oleks nagu Jaapanis vôi mône Suuremat sorti linnas. Aga sellises uberikus nagu Tartu saab rongi liiklust täitsa edukalt telefoni teel korraldada, nagu seda oli vanaisade aegu.\nXxx/ 16. mai 2018, 18:10\nSa nimetu komenteerija(Pärnakas)Käi ravile oma idiootse jutuga.Koguaeg üks ja sama plaat...\nInfrarike?/ 16. mai 2018, 17:44\nAga mis taristust sai?\nJa millal ultrarikked tulevad?\nJõlkuv kalkar Valgest august/ 16. mai 2018, 17:21\nSellised asjad ikka juhtuvad, kui kasutada vanu asju - infrastruktuuri.\nOleks kohe taristu hangitud, siis probleeme poleks.\nno/ 16. mai 2018, 17:01\nmingi häda neil seal on jah, viadukti kõrval oli mitmeid päästeameti masinaid ja Aardla ülesõitu reguleeris politsei, rong passis ka Aardla peatuses.


HOBIAUTODE KERETÖÖD: 202. Peatükk: Tööd tagaluugi kallal.\nSellel "Cadillacil" näikse neid "üllatusi" ikka veel jaguvat mu jaoks.\nNädalavahetuseks planeeritud tagaluugi värvimisest ei saanud asja.\nAlgul, autot vaadates arvasime kõik(kes toona "Cadillaci" juures viibisid) et tagaluugi sisepinna jaoks piisab vast kergest matistusest ning värvi pealekandmisest.\nNädalavahetusel asja lähemalt uurides aga selgus, et sellest asjast ei tule sellisel kujul küll midagi välja.\nNimelt on siis keegi kunagi USA-s luuki seestpoolt värvides jätnud kas vana värvipinna korralikult alt matistamata, või siis pole ta seda üldse teinud. Ühesõnaga- kogu see pealekantud must värv tuli luugi küljest väikeste kildude haaval prõginal lahti. Selle alt tuli nähtavale auto õige värvitoon. Muidugimõista ei saanud seda asja sellisel kujul sinna alles jätta, rääkimata sellisele pinnale uue värvi pealekandmisest.\nNii et mis seal ikka- võtsin pahtlilabida ja hakkasin teda sentimeeter-sentimeetri, kohati ka millimeeter-millimeetri haaval puhtaks kraapima. Üpriski nüri töö oli- olgem ausad.\nNiiviisi teda puhastades ei saanud arugi, kui juba oli päev õhtusse veerenud:\nSellist pudi oli luugi ümber terve põrand täis:\nSamuti koukisin luugi seest välja ka tema vana mürasummutusmati, mis oli pandud kahe pleki vahele. Mul millegipärast oli tunne, et mürasummutusmati all olevale plekile pole midagi peale kantud, ja mu kahtlused osutusid õigeteks. Seetõttu rookisin ära ka sinna külge jäänud vanad liimijäänused ning lihvisin kettaga pleki kergest pindmisest roostest puhtaks.\nSiin siis luuk juba lihvitud ja puhastatud kujul nii happe- kui ka tavakrunti ootamas:\nKui täitevkrunt oli kuiv, lasin talle peale kaks kihti tavalist mustatoonilist pinnavärvi:\nMiks ma just nii tegin, et luugi värvisin seest eraldi, sellest ma räägin ka varsti. Õigemini seda põhjust saab lähiajal mõnest järgnevast postitusest näha.\nJa otsast hakkavad tagasi saabuma ka need mõned detailid, mis said puhastusse saadetud. Kapotilukk nägi nii rõve välja, et teda ei oleks sobinud sellisel kujul küll auto külge tagasi panna. Noaotsa või liivapaberiga teda rookides oleksin aga vist varsti paberitega hull valmis olnud. Seetõttu küsisin ühe tuttava käest, kes tegeleb klaaskuulipritsi teenusega, et kas ta on nõus ühe väikese jublaka puhtaks "tulistama". Nagu näha, oldi nõus ja täna ma sain selle, alguses lootusetu välimusega näiva detaili kätte.\nLukk näeb nüüd välja nagu uus:\nPostitaja: Vanatehnikahuviline kell 27.1.09


Jose Mourinho on vallandamistega teeninud peaaegu 100 miljonit eurot - Spordijutud.com\nJose Mourinho on vallandamistega teeninud peaaegu 100 miljonit eurot\nJose Mourinho näitamas teistele ette, kuidas tuleb asju teha. Foto: Jose Mourinho ametlik Instagram\nPortugallane Jose Mourinho on taas vaba mees, sest temast sai esimene ja ainus jalgpallitreener, kes on Superliigas saanud sule sappa. Tottenham Hotspur andis juhendajale kinga, kuid seda ei saa kuidagi pidada üllatavaks, sest Spursi vorm oli pikalt kehv ning väidetavalt oli ka sisekliima omadega täiesti untsus.\nEnt see on töölepingu lõpetamise vaid üks tahk. Pole ju mingi saladus, et vallandamise ehk ennetähtaegse töölepingu lõpetamise korral on treenerite lepingus enamasti klausel, mis kohustab klubisid neile raha maksma. Nii nagu tippjalgpallis ikka, pole summad teps mitte väiksed, vaid ulatuvad miljonitesse.\n58-aastane Setubalist pärit Mourinho läheb igal juhul ajalukku vutiajaloo ühe kõige edukama, vastuolulise ja karismaatilisema treenerina. Tõsi, mida aeg edasi, seda rohkem tuhmub tema sära ja tuuakse esile tema suutmatust vastutada ning mängijaid kaitsta. Otse vastupidi, Ibeeria poolsaare mees on korduvalt oma hoolealuseid bussi alla lükanud, nii individuaalselt kui ka meeskondlikult. Küsige Manchester Unitedi vasakkaitsjalt Luke Shaw’lt, mis ta Mourinhost arvab. Võime garanteerida, et ei midagi head!\nMourinho on tiitlitega ja rikas!\nKes peab Mourinhot pahaks inimeseks, kes arvab, et ta on lihtsalt ajale jalga jäänud. Ent tegemist on treeneriga, kes on juhendanud Portot, Milano Interit, Londoni Chelseat, Madridi Reali, Manchester Unitedit ja Spursi. Tema auhinnakapis on kaks Meistrite liigat, kolm Inglismaa, kaks Itaalia ja üks Hispaania meistritiitel. Mahlamütsid selliste saavutusteni ei jõua.\nMõni ime siis, et kunagi ka FC Barcelonas treenerina leiba teeninud Mourinho on aastate jooksul juhendajana taskusse pistnud kümneid ja kümneid miljoneid eurosid, võib-olla isegi sadu miljoneid! Ja mingi ime pole ka see, et ka vallandades on tema taskud rahaga täitnud.\nPärast Spursist lahkumist kirjutas Hispaania väljaanne Marca, et Inglismaa tiim tasus talle vallandamistasuna 23 miljonit eurot. Kui Eestis oleme lihttöölistena harjunud saama mõne kuu palga, siis 23 miljonit eurot on… Uskumatu, mis muud.\nMarca oli kokku rehkendanud, et umbes 20 aastat kestnud peatreeneriametis on Mourinho vallandamistasudena saanud peaaegu 100 miljonit eurot. See on küll üks kulukas mees, kelle tööleping ennetähtaegselt lõpetada, või mis?\nPanustamisrubriigis keskendume Meistrite liiga esimesele poolfinaalõhtule. 27. aprilli ehk teisipäeva õhtul lähevad vastamisi Madridi Real ja Londoni Chelsea. Mäng algab kell 22 ning paari korduskohtumine toimub sellest järgneva nädala kolmapäeval.\nReal ja Chelsea on Euroopa tippvutis suured tegijad, kuid pärast Thomas Tucheli peatreeneriks saamist on Inglismaa tiim olnud pigem kaitsvama suunitlusega võistkond. Osalt arusaadav, sest nii nagu on eksperdid rääkinud, on kaitsefaasi kergem paika timmida kui rünnakut. Ning et Tuchel asendas Frank Lampardi hooaja keskel, on praegune rõhuasetus üsna loogiline.\nLegendaarse Zinedine Zidane’i juhitav Real lükkas veerandfinaalis konkurentsist Liverpooli, samal ajal kui Chelseal oli tükk tegemist FC Portoga. Real on selles kohtumise favoriit ning koduväljakul on nende võidule võimalik panustada nii suure koefitsiendiga kui 2.40. Võtame selle vastu!\nBetsafe’i kihlveokontor @23.04 kell 15.08.\nMeile meeldib väga ka koefitsient, millele panustades näitame on veendumust, et finaalis mängib Manchester City või Pariisi Saint-Germaini vastu just Real. Tuchel on Chelsea vorminud küll vintskeks vastaseks, kuid Real on Meistrite liigas olnud kohati isegi üllatavalt hea. Chelsea pole.\nBetsafe’i kihlveokontor @23.04 kell 15.09.\nKes on hauganud lõvikonservi ja tunneb end julgelt, tasuks mõelda aga panuse peale, et Reali ja Chelsea avamängus lüüakse 1 või mitte ühtegi väravat. Tõesti, Chelsea on suutnud enda kaitse päris hästi lukku keerata ning jäi ju ka Reali ja Liverpooli teine lahing väravateta viiki. Koefitsient on igatahes magus!\nBetsafe’i kihlveokontor @23.04 kell 15.12.\nJalgpallisõpradel ei tasu muidugi kunagi ära unustada Betsafe’i podcaste. Keskendume eraldi ka jalgpalli ning viimases osas rääkisid Kalev Kruus, Toomas Vara, Gert Kams, Tarmo Kink ja Tarmo Rüütli nii Eesti liigast, tänavusest EMist kui ka Jose Mourinho lahkumisest Tottenham Hotspurist.\nMeil on midagi pakkuda ka neile, kes armastavad kombopanuseid. Näita oma taset tehes vähemalt viie euro suuruse mängueelse kombopanuse mis tahes spordialadele (minimaalselt viis valikut ja vähemalt 1.50 koefitsient valiku kohta). Parimaid mängijaid premeerib Betsafe iganädalaste 2500 euro suuruste jackpottidega! Liitu pakkumisega ja hakka kombopanusetes ässama!\nEl Cashico tuleb taas – Euroopa uusrikkad püüdlevad püha graali...\nRauno Sappinen jõudis vinge tähiseni: kuhu ja kui kõrgele edasi?


Kas Euroopa Liit saab ühtse luureagentuuri? • Objektiiv\nMaailm » Kas Euroopa Liit saab ühtse luureagentuuri?\nBelgia sõdurid patrullimas Brüsseli tänavail, 23. november 2015. Foto: Emmanuel Dunand, AFP/Scanpix\nIntervjuus Prantsuse raadiojaamale RTL rõhutas peaminister Michel eriti vajadust kaitsta EL-i välispiiri ja ennetada terroriohtu. Tema arvates täidaks EL-i keskne luureorganisatsioon neid ülesandeid paremini kui olemasolev luurevõrgustik. Praegusel hetkel liigub Euroopa Liidu territooriumil enam kui kümme isikut, kes olid seotud Pariisi terrorirünnakutega.\n“Euroopa LKA (Luure Keskagentuur), need on mu sõnad. Niisugune on vajadus, usun ma. Ja ma mõtlen nii Schengeni tsooni pärast, millega on seotud kaks olulist asja: Euroopa Liidu tugevam välispiir, mis täna ei toimi ja on reaalne teema. Ja teiseks, (vajadus) paremini jagada rohkem infot inimeste kohta, kes (Schengeni) tsoonis ringi liiguvad,” rääkis peaminister Michel.\nEsialgu ei paista idee Euroopa luureagentuurist eriti palju toetajaid leidvat. Prantsusmaa siseminister Bernard Cazeneuve on ettepaneku suhtes kõhklevalt häälestatud ja ka Saksamaa seisukoht on selgelt tõrjuv. “Me ei tohiks raisata oma energiat Euroopa Liidu Luureagentuuri peale,” ütles Saksamaa siseminister Thomas de Maiziere. “Peame keskenduma infovahetuse tõhustamisele juba olemasolevate institutsioonide kaudu.”\nSildid Euroopa Liit LKA luureagentuur terrorism turvalisus


Päeva ajal tulede põletamine ? - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 24.01.2020 04:23 00\nPäeva ajal tulede põletamine ?\nPostitus Postitas oo7 » 10.02.2013 02:22 48\nAntud probleem pole küll ainult BMW-ga haakuv, kuid autodega siiski.\nNimelt peab 24h meil Eestis tuled põlema. Lihtsalt hakkasin mõned päevad tagasi sellele mõtlema, kui 2 tuttavat hädaldasid peetis reflektorite üle ja ühel neiul jälle pirni aitasin vahetada , et kuidas sellised maailma suurimad autoriigid nagu USA ja Saksamaa saavad valgel ajal ilma tuledeta sõidetud ja meie mitte ?\nMiks peab põletama südasuvisel valgel päeval autol pm kõiki tulesi ? See avaldab näiteks talvel lühikesi otsi sõites laadimisele märgatavat mõju, lisaks pirnid, reflektorid jne.. (jah uutele autodele on tekkinud päevasõidu tuled)\nMa saan aru, et vb olla pidevalt põlevad suunatuled+ksenoonudukad on vajalikud sõitval pedemajakal, aga tavalisel autol ? Olen politseilt noomida saanud selle eest :S\nOlen kuulnud, et Eestis kunagi päeva ajal tuled põlema ei pidanud, ehk mõni vanem liikleja selgitab, kuidas kord sel ajal oli ja miks see ära kaotati.. kas inimesed ei järginud seda vms ?? See oli vist 90ndendatel..\nPostitus Postitas Kustas » 10.02.2013 06:24 58\nSee on ju iseenesest mõistetav - ohutus. Põlevate tuledega auto on nähtavam nii teistele juhtidele kui ka jalakäijatele. Eesti laiuskraadil on see eriti vajalik, kuna talvel on päevad lühikesed, ja päike paistab madalalt. Võrdluseks sulle niipalju, et näiteks Jaanuari kuu 31 päeva jooksul on Detroit'is 34% rohkem päevavalgust, kui Tallinnas.\nAlates 2011. aastast peavad kõik Euroopa Liitu müüdud uued autod olema varustatud päevasõidutuledega, nii et küll ka aja möödudes Saksamaalt need pimedad autod kaovad.\nIsiklikust kogemusest rääkides, siis Eestist tulles on USA's kohati vastik sõita, sest igalpool sõidavad 'parkivad' autod . Tahaks kõigile kohe tulesid vilgutada. Ise sõidan ka päevasel ajal lähituledega.\nMillest üldse selline teema, kas sulle ei meeldi päevasõidutuled?\nPostitus Postitas MargusA » 10.02.2013 11:41 33\nVanasti oli 1.september kui tuled olid kohustuslikud.Mind häirivad need krdi led ribad mis on päevasöidu tuledeks praegu.Esiteks on nad koledad.Topitakse neid maeiteakuhu...stange alla neeruplekile...tulede ümber ja teap kuhu veel.Mönel on veel nii kenasti ühendatud et ees pölevad led ribad aga taga pole ühtegi tuld...Maailm muutub.Kui ikka tänu tuledele keegi ellu jääb siis vöin nad ju pölema panna...Mind on rohkem huvitanud et mis sellest projektist möttest on saanud et ette paigutada ka pidurituled?et jalakäija näeks et autojuht enne ülekäiku ikka pidurdab....Praegu seadus ei luba ju ette panna punast tuld\nPostitus Postitas Riivo » 10.02.2013 11:59 54\nmargusa kirjutas: ...Mönel on veel nii kenasti ühendatud et ees pölevad led ribad aga taga pole ühtegi tuld.....\nMinu teada on uutel tehasest päevatuled ka sellised et andur paneb need tagumised alles hämaras-pimedas põlema\nPostitus Postitas TiitR » 10.02.2013 12:22 58\nUuematel masinatel jah peal nö. hämaraandur, mis hämardudes lähituled+tagatuled sisse lülitab. Kuid vaatasin huvipärast meie Liiklusseadust ja seal pole nagu mittepõlevate tagatuledest üldse juttu?\n...või on siis arvestatud, et numbrituled PEAVAD töötama koos tagatuledega ja muu variant on välistatud?\nPostitus Postitas oo7 » 10.02.2013 12:38 06\nEi ei mitte et midagi vastu oleks, lihtsalt hakkasin mõtlema, kuidas see enne oli.\nPraegu jah kui sa endale need LED- ribad topid siis teised tuled enam põlema ei pea. Ma neid siiski oma autole paigaldada ei tahaks, kuna need väga koledad.\nPean siiski seda mõttetuks.. vaevalt nüüd keegi mingi pisikese hõõguva riba pärast mu autot ei märka ?\nPostitus Postitas MargusA » 10.02.2013 12:49 54\nHämaraandur peaks ikka öhtul kella 17.xx paiku linnas ikka töötama.Tänavavalgustus niigi alla arvestust.Kui udukatega söita siis need pidid önnetusi pöhjustama aga ilma tagatuledeta söit on OK?\nPostitus Postitas StenV70 » 10.02.2013 13:47 26\nMa hakkasin mõtlema,et kas originaal udukatest ei kannataks/tohiks teha päevasõidutulesid.\nOn ju olemas igasugused H1 led pirnid jne,need ribad on tõesti okse ja üldse sõidukal mingid lisatuled ilu juurde ei anna.\nÜmber ehitada natuke,et esimesed udukad saab eraldi sisse lülitada ja olekski korras.\nNiikuinii suht mõttetud tuled need udukad.\nPäevasõidutuli ju ei pea pimedas valgustama ja kui mingi H1led udukas on siis vaevalt see kedagi pimestab.\nPostitus Postitas Cardo » 10.02.2013 13:49 02\nVanemad autojuhid mäletavad ka aegu, mil päevasel ajal tuledega sõitmise eest trahvi tehti ja päris korralikult.\nTulede kasutamine päevasel ajal on pigem hea kui halb, seega mõte antud seadusemuudatus teoks teha oli minuarust õige. See, et trahvida, kui tuled on unustatud sisse lülitada on halb.\nKa päikeselisel päeval , kui hommikul või õhtul madal päike silma paistab on põlevatest tuledest ka kasu ja kui hakata kellaajaliselt tulede kasutamist reguleerima, siis noo kuulge, mõelge pisut järele !\nPostitus Postitas V2ike_Suur » 10.02.2013 14:25 36\nSelle teema teine ja palju halvem äärmus on meie idanaaber. Seal nimelt kiputakse sõitma linnas ka pimedal ajal ainult ääretuledega. Tänavavalgustus laseb sõita küll, aga selliselt sõitev auto on kaasliiklejatele ikka üsna nähtamatu.\nMina igatahes küll päeval tulede kasutamises midagi halba ei näe. Elementaarne ohutus.\nPostitus Postitas Madis. » 10.02.2013 14:35 11\nTiitR kirjutas: Uuematel masinatel jah peal nö. hämaraandur, mis hämardudes lähituled+tagatuled sisse lülitab. Kuid vaatasin huvipärast meie Liiklusseadust ja seal pole nagu mittepõlevate tagatuledest üldse juttu?\nTagumised tuled ongi ääretuled (gabariidid). Ehk siis päevatuledega ei pea põlema ääretuled, lähituled, numbrituled (pidurituled loomulikult süttivad). Osadel on nii, et ees on päevatuled ja taga põlevad ääretuled ja nr tuled.\nPostitus Postitas oo7 » 10.02.2013 14:39 03\nStenV70 kirjutas: Ma hakkasin mõtlema,et kas originaal udukatest ei kannataks/tohiks teha päevasõidutulesid.\nMa olen samu mõtteid mõlgutanud, et saaks ainult udutuled põlema panna, ja sees oleks LED-id.\nMillised need välja näeks ja kas näiteks E30nele sobiks ? kellelgi pilte ehk\nSamas E30 udutuled täitsa näitavad ja nagu neist isegi tolku ka..\nLiitunud: 01.08.2011 21:34 13\nPeamine sõiduk: F07 535xd 265kw\nPostitus Postitas KalevK » 10.02.2013 15:19 57\nMa ei saa kogu teemast aru? Kas on raske nagu tulesid peale lülitada, juhul kui ei juhtu aut. lülituvaid tulesid olema. See on sama, kui turvavöö peale panemine või auto käivitamine.\nIlmselge, kui meil on 9 kuud aastas si**a suusailma, siis tulede kasutamine peab olema kohustuslik. Isiklikult ei saa aru tänapäevastest autodest millel ei põle taga ükski tuli, kehvema ilmaga maanteel sõites tõsiselt häirib.\nKas tõesti on nagu mõnest eurost kahju, et tuled põlevad kiiremini läbi, kui neid 24/7 kasutada?\nBuy BMW, they said, it will be fun, they said - TRUE, I'll say!\nPostitus Postitas Kustas » 10.02.2013 16:32 26\noo7 kirjutas: Pean siiski seda mõttetuks.. vaevalt nüüd keegi mingi pisikese hõõguva riba pärast mu autot ei märka ?\nSa ei saa nii seda asja nii lihtsalt võtta. See, et sa oled noor mees, kellel on "20/20" nägemine ja sa igat võimalikku liikuvat objekti märkad, ei tähenda et selleks kõik teised inimesed võimelised on. Võta kasvõi suvaline vanamemm, kes sopasel Märtsi kuul üritab üle tee joosta valest kohast. Kui nurga tagant juhtub tulema ilma tuledeta halli värvi sõiduk, siis seda on tal raske sellistes tingimustes märgata ja on võimalus, et memm jookseb sellele autole lihtsalt ette.\nMa kulutaks ennem maailma kõik pirnid ja akud ära, kui ma suudaksin tänu sellele kellegi elu päästa.\nPostitus Postitas oo7 » 10.02.2013 18:34 03\nMa tõstatasin selle teema, sest hakkasin lihtsalt üks päeva mõtlema, et miks USA-s kus on iga 4 inimese kohta 3 autot (k.a imikud jne) saab kuidagi päeva ajal sõidetud ilma tuledeta, ilma et kõik autoalla jääksid ja meie ei saa sellega hakkama.\nKahtlen siiani, et näiteks mu punasele autole vaevu hõõguvad niidid (tagumisi tulesi pole üldse näha suvel) midagi annavad.\nMa suvel unustasin mitu korda tuled põlema, sest lihtsalt pole näha, kui pargid põlevad, ja pärast ei läinud auto enam käima. Selline tobe olukord juhtus kahjuks mitu korda.\nSellesmõttes ei vaidle selle üle või midagi, pigem lihtsalt tundsin huvi, kuidas asi enne Eestis oli ja miks seadus ära muudeti, mitte et millegist kahju oleks. Päris huvitav oleks teada, millistes Euroopa riikides antud nõue kehtib ja kas seal' on nüüd niiväga ohutum, kui teistes.\nTavaline arutelu nagu igateinegi\nPostitus Postitas Pille » 10.02.2013 19:05 10\nKust tuleb arvamus, et USA-s on kõik nii ilus ja kena ja me peaksime neid kadestama ja soovima olla samasugused? Millistele andmetele see soov end võrrelda sellises kontekstis USA-ga tugineb?\nSurfasin - Eurostati andmed EL riikide autoõnnetuste (surmade) kohta ja analoogne statistika USA kohta. Mul on Eestis piisavalt hea elada ja mu jaoks tulesid "põletada" pole probleem, sest tõesti meil on pime ja kole üle poole aastast.\nPostitus Postitas MartenL » 12.02.2013 08:49 10\nNagu eelpool mainitud, osadel autodel ei põle päeval tagumised tuled See on viimase paari aasta uute trend ning eks see nii saab olema. (Kia, Skoda jms) Lasnamäe kanalis meie ilmadega ning mujalgi peaks ikka eesliikuval autol tagatuled põlema paremaks kujutiseks.\nAsi on selles, kui tulede lüliti on A asendis põlevad ees väiksed päevatuled ning taga on kustu. Kui lülitada tulede asendisse, põlevad ka päeval (ka hämaras!) ees lähituled ning taga tavalised tuled aga kes tänapäeval ikka enam lülitit näpib.\nKusjuures E91 LCI põlevad päevatuledega taga punased LEDid ikka!\nPostitus Postitas KalevK » 12.02.2013 11:00 05\nMa enda e39'l A sendisse panen, siis ei põle kusagil midagi, alles siis kui hämarduma hakkab, lükkab tuled peale\nPostitus Postitas MartenL » 12.02.2013 11:10 19\nMõtlesin selle jutuga paariaasta vanuseid autosid.\nPostitus Postitas KalevK » 12.02.2013 11:19 43\nMartenL kirjutas: Mõtlesin selle jutuga paariaasta vanuseid autosid.\nNo Ma sain sellest väga hästi aru, lihtsalt mainisin, et kuigi vanal e39'l ka A-funktsioon olemas, siis see on hoopis teistsugune, funktsioon.\nPostitus Postitas TiitR » 12.02.2013 12:05 00\nEi miks? Funktsioon ikka pea sama ju, kuna tegu ongi hämaraanduriga, ainult, et sinu autol puuduvad päevatuled. Päevatuledega masinate puhul, A asendis lülituvad hämaras samuti lähituled järgi\nPostitus Postitas KalevK » 12.02.2013 14:59 40\nÜtleks, et suht kirjuks on asi aetud, päevasõidtuled, parktuled, lähituled, udutuled, kaugtuled.\nEi tea, mida sinna ette veel nagu annab pookida? Miks peavad üleüldse olema mingid päevasõidutuled? Kas lähitule funktsioon see mitte nagu juba ei olnud?\nPostitus Postitas TiitR » 12.02.2013 15:43 42\nKalevK kirjutas: Ütleks, et suht kirjuks on asi aetud, päevasõidtuled, parktuled, lähituled, udutuled, kaugtuled.\nMa ei saanud küll hetkel aru, mida sa täpselt teada tahtsid , kuid päevatuled on pmst. teistele liiklejatele sinu nägemiseks, sina ise aga ei näe nende valgel suurt s*ttagi\nPostitus Postitas jjanno » 12.02.2013 15:49 35\nKalevK kirjutas: ...parktuled...\nLiiklusseadus selliseid ette ei näe Pead silmas ääretulesid?\nIlmselt päevasõidutulede mõte tuleb sellest, et nad võtavad vähem energiat kui lähituled. Energia aga nende tarbeks muundatakse valdavas osas autodes naftast, mis on "üsna aeglaselt" taastuv maavara\nKui pisut googeldada, siis leiab ka arvutusi, kui palju suureneks Saksamaa aastane bensiini/diisli tarvidus, kui kõik sealsed autod hakkaks lähitulesid päeval kasutama.\nPostitus Postitas KalevK » 12.02.2013 15:58 21\nMa ei tahtnud midagi teada, lihtsalt märkisin, et küll on palju liike tulesid, et mis järgmisena välja mõeldakse. Ning et lähituled nagu olid juba päevasõidutuled.\nParktuled vms, see on suht tähenärimine, point on selles, et siis võiks nende "ääretuledega" ka sõita, hõõguvad needki, aga valgust ei näita suurt palju midagi.\nPostitus Postitas StenV70 » 12.02.2013 17:02 36\nLED päevasõidutuled (DRL - daytime running lights) on kogumas järjest rohkem populaarsust,\nkuna tarbivad vähem voolu võrreldes tavaliste tuledega. Väiksem voolutarbimine aitab kokku koida kütust (näiteks tavapirnid 120W vaste on 14WLED). Led päevasõidtulede kasutamisel on kütusekulu kokkuhoid 0,2L 100km kohta. Samuti on LED tulede eluiga ca 10 korda pikem ning pirnid ei lähe nii kuumaks võrreldes tavapirnidega.\nhttp://www.autokaubad24.ee/et/tooted/le ... soidutuled\nLiitunud: 30.01.2007 18:58 27\nPostitus Postitas maestro » 12.02.2013 17:09 14\nEi poolda mina neid LED ribasid ja päevasõidu tulesid.\nToon kaks näidet elust enesest:\n1) Asukohaks oli Tallinn - Tartu mnt, ilm oli kaunis soppane (tee oli märg) kuid päike paistis. Veendudes et tee on vaba, alustasin möödasõitu. Jõudes möödasõidetava auto taha nurka märkasin vastu tulevat autot millel põlesid vaid "LED-id" mis olid sopased ja seega need ei õieti välja ei paistnud. Lisaks LED-id olid suht madalal. Täiesti pointless tuled nähtavuse seisukohalt kui need on mustad ja asuvad madalal (jah tean et on ka autosid millel on need kõrgemal)\n2) Eile õhtul, hakkates teed ületama (jalgsi) siis lumevallide tagant kohe ei märganudki BMW millel põlesid vaid "udutuled" ingli silmadega. Ja jällegi olid tuled soppased ja põlesid nagu seasilmad.\nOlen enam kui kindel et kui oleks mõlemal autol põlenud lähituled, poleks olnud probleemi nende märkamisega.\nBMW E39 528i Shadowline 98' -˃ Volvo V70 Move 05' -˃ Toyota LC120 05' -˃\nHonda CR-V 16'\nPostitus Postitas J_V » 12.02.2013 17:12 50\nKeegi küsis siin udutulede kohta.\nmnt.ee lehel selline punkt:\nValge ajal võib lähitulede asemel kasutada päevatulesid, mis võivad põleda ilma ääre- ja numbrituledeta. Samuti on lubatud sõidu ajal kasutada lähitulede asemel eesmisi udutulesid, kuid sõiduki selline valguslahendus ei ole soovitatav pimeda ajal. Pimeda ajal või halva nähtavuse korral võib kasutada kaugtulesid. Möödasõidu kavatsusest võib anda märku kaugtulede lühiajalise vilgutamisega.\nNiiet seaduse järgi võid sõita 24/7 ainult eesmiste udutuledega.\nAga miks ei või sõita lähituli+udutuli, sellest mina aru ei saa.\nUdutulede kasutamine koos esituledega on lubatud ainult ja üksnes udust või sajust põhjustatud halva nähtavuse korral.\nPostitus Postitas StenV70 » 12.02.2013 17:41 15\nLähi+udu sõites teed esiteks endale karuteene(kui sa ninaesise valgeks teed siis sellest kaugemale ei näe),teiseks on vastutuleva auto juhile sinu poolt teele saadetud valguslaik topeltsuur/ere.\nTavaliselt kui keegi häirib mind oma lähi+uduga ei ole mul kahju talle kaugtulesid vastu panna.\nPostitus Postitas Kustas » 12.02.2013 18:04 19\nStenV70 kirjutas: LED päevasõidutuled (DRL - daytime running lights) on kogumas järjest rohkem populaarsust,\nKeda see teema rohkem huvitab, siis ma panen siia University of Michigan-i uurimistöö tulemused, teemal LED vs traditsioonilised valgusallikad autodel ning nende võimsustarve.


Alates sügisest uues asukohas – LAYHER TELLINGUD EESTI OÜ\nTäna ostsime krundi Layher Tellingud Eesti OÜ uuele kontorile ja laole. See oMeil on rõõm teatada uutest Saksa investeeringutest Eestisse. Täna ostsime krundi Layher Tellingud Eesti OÜ uuele kontorile ja laole. See on meie kiiresti kasvava ettevõtte jaoks loogiline samm ja me plaanime kolida uude asukohta juba 2020 Septembris. Uus hoov võimaldab hoida suuremat laoseisu ja tarnida 90% standard kaupadest samal päeval. Uus asukoht annab meile võimalused luua suurepärane koolitus- ja demo ala. Kõik meie kliendid ja koostööpartnerid on teretulnud avamisele juba 2020 sügisel. Me oleme Layher!


§ 133 Väljaspool Natura 2000 võrgustiku ala asuvate erametsaalade looduskaitseliste piirangute hüvitamise toetus\nRT I, 27.06.2022, 2\n29.03.2022 RT I, 01.04.2022, 4 04.04.2022\n10.06.2022 RT I, 27.06.2022, 1 30.06.2022\n(1) Erametsanduse toetus, välja arvatud käesoleva määruse § 10 nimetatud toetus, on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse EL toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), mõistes. Kui Euroopa Komisjon on toetuse kohta teinud lubava otsuse, antakse § 7 punktis 9 nimetatud toetust riigiabina ja kooskõlas komisjoni otsusega.\n[RT I, 01.04.2022, 4 - jõust. 04.04.2022]\n8) üraskikahjustuste ennetamise toetus;\n9) väljaspool Natura 2000 võrgustiku ala asuvate erametsaalade looduskaitseliste piirangute hüvitamise toetus.\n3) konsulendi hinnang pärandkultuuriobjekti toetamise ja tehtavate tööde vajalikkuse, mahu, maksumuse ja õigusaktides sätestatud nõuetele vastavuse kohta;\n(31) Iga lõike 3 punktis 1 sätestatud pärandkultuuri objekti ja seal nimetatud tegevusi toetatakse üks kord viie aasta jooksul, välja arvatud objekti hooldamisega seotud tegevusi.\n(5) Pärandkultuuri toetuse määr on kuni 80% abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot pärandkultuuri objekti kohta kalendriaastas, sealhulgas:\n1) omatöö kuni 800 eurot ühe pärandkultuuri objekti kohta;\n2) konsulendi hinnangu koostamine kuni 200 eurot ühe pärandkultuuri objekti kohta.\n2) pärandkultuuri objekti asukoha skeemi, milles on märgitud objekti asukoht, piirid, kinnistu nimi, katastriüksuse tunnus ja metsaeraldise number.\n3) [Kehtetu - RT I, 01.04.2022, 4 - jõust. 04.04.2022]\n2) omatöö korral kulude kalkulatsiooni.\n§ 133. Väljaspool Natura 2000 võrgustiku ala asuvate erametsaalade looduskaitseliste piirangute hüvitamise toetus\n(1) Väljaspool Natura 2000 võrgustiku ala asuvate erametsaalade looduskaitseliste piirangute hüvitamise toetuse (edaspidi piirangute toetus) eesmärk on ökoloogilise seisundi säilitamine ja parandamine ning erametsaomanikule piirangute järgimise tõttu saamata jääva tulu kompenseerimine.\n(2) Toetust võib taotleda metsaalana Eesti looduse infosüsteemi kantud toetusõigusliku kaardikihi alusel vähemalt 0,3 hektari suuruse metsaala kohta, mis vastab järgmistele tingimustele:\n[RT I, 27.06.2022, 1 - jõust. 30.06.2022]\n1) asub väljaspool looduskaitseseaduse § 91 lõike 6 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud Natura 2000 võrgustiku alade – linnualade ja loodusalade nimekirja kantud Natura 2000 võrgustiku ala (edaspidi Natura 2000 võrgustiku ala);\n2) asub looduskaitseseaduse § 4 lõike 1 punktis 1 või punktis 4 nimetatud kaitstava loodusobjekti piiranguvööndis või § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud hoiualal või alal, mille kohta on algatatud kaitse alla võtmise menetlus looduskaitseseaduse § 9 lõike 1 tähenduses;\n3) asub väljaspool looduskaitseseaduse § 28 lõikes 2 nimetud parki ja arboreetumit;\n4) vastab metsaseaduse § 3 lõike 2 punktis 2 sätestatud puittaimede kõrguse ja puuvõrade liituse nõudele või millel on tehtud metsaseaduse § 28 lõike 4 punktis 1, 2, 3 või 6 nimetatud raiet või puud on hukkunud loodusõnnetuse tagajärjel.\n(3) Metsaalaks loetakse metsamaa või selle osa, muu hulgas kuni nelja meetri laiune tee, kraav, tuletõkestusvöönd ja elektripaigaldise kaitsevööndis olev maa ning kuni 0,1 hektari suurune lagendik, mis asub ühe katastriüksuse ja piiranguvööndi, hoiuala või ala piires, mille kohta on algatatud kaitse alla võtmise menetlus looduskaitseseaduse § 9 lõike 1 tähenduses. Metsamaa jagab erinevateks metsaaladeks seda läbiv üle nelja meetri laiune tee, kraav, lagendik või muu ala.\n(4) Lõike 2 punktis 4 nimetatud puittaimena käsitatakse keskkonnaministri 16. jaanuari 2009. a määruse nr 2 „Metsa korraldamise juhend” lisas 14 loetletud puuliike.\n(5) Toetust võib taotleda ja saada määruse § 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud erametsaomanik taotluse esitamise kalendriaasta (edaspidi kohustuseaasta) eest.\n(6) Kui metsaala võõrandatakse kohustuseaasta jooksul pärast taotluse esitamist, makstakse toetust taotlejale, välja arvatud juhul, kui taotleja ja uus omanik on kokku leppinud teisiti ja on hiljemalt kohustuseaasta 1. novembriks esitanud EMKle sellekohase kokkuleppe. Toetust makstakse uuele omanikule juhul, kui võõrandatakse kõik taotluses märgitud metsaalad.\n(7) Toetuse määr on kohustuseaastal kuni 60 eurot hektari kohta.\n(8) Kui metsaala on ühises omandis, esitab taotluse üks omanikest. Toetuse maksmisel eeldatakse, et ühised omanikud on saavutanud kokkuleppe ühise asja kasutamisel. Kui ühise asja kasutamises omanikud kokkulepet ei saavuta ning ühele metsaalale esitatakse mitu toetuse taotlust, jäetakse need taotlused rahuldamata.\n(9) Toetust ei või taotleda:\n1) põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud maa kohta;\n2) Eesti Looduse Infosüsteemi poolloodusliku kooslusena kantud maa kohta;\n3) metsaala kohta, mille kohta on sõlmitud vääriselupaiga kaitseks leping keskkonnaministri 4. jaanuari 2007. a määrusega nr 2 „Vääriselupaiga klassifikaator, valiku juhend, kaitse korraldamine ning vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimine ja kasutusõiguse tasu arvutamise täpsustatud alused” sätestatud korras.\n(10) Toetust võib saada taotleja, kes ei ole oluliselt rikkunud looduskaitseseaduses ja metsaseaduses ning nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõudeid kohustuseaasta eest.\n(11) Rikkumine on oluline, kui rikkumisega tekitatud kahju ei ole võimalik kõrvaldada või heastada ja tegemist on pöördumatu looduskoosluse kahjustumisega ning see pandi toime:\n1) sihtkaitsevööndis või reservaadis;\n2) mujal kui punktis 1 nimetatud alad ja selle eest määratud karistus moodustab üle 2/3 õigusaktides nimetatud maksimaalsest määrast.\n(12) Keskkonnaamet teavitab EMKd nendest taotlejatest, kes on kohustuseaasta jooksul rikkunud looduskaitseseadusest ja metsaseadusest tulenevaid nõudeid ning kelle suhtes on tehtud ettekirjutus.\n(13) EMK kontrollib karistusregistrist, kas taotleja on kohustuseaastal rikkunud looduskaitseseaduse ja metsaseaduse nõudeid. Rikkumise olemasolul hindab EMK selle olulisust, arvestades lõikes 11 sätestatud tingimusi.\n(14) Kui tegemist ei ole olulise rikkumisega, siis hindab EMK rikkumise raskusastet, ulatust, kestust ja kordumist lisas 20 kehtestatud hindamiskriteeriumite alusel ning seda võetakse arvesse toetuse summa arvutamisel.\n(15) Toetuse summa vähendamised arvutatakse vajaduse korral järgmises järjekorras:\n1) pindala suurusega seotud vähendamised;\n2) looduskaitseseaduses ja metsaseaduses sätestatud nõuete rikkumised;\n3) taotluse mittetähtaegse esitamisega seotud vähendamised.\n(16) Lõikes 14 nimetatud nõude rikkumise raskusaste sõltub eelkõige selle tagajärgede olulisusest, võttes arvesse võetud kohustuste eesmärki, mida ei ole täidetud. Rikkumise ulatus sõltub eelkõige selle mõjust kogu tegevusele. Kestus sõltub eelkõige selle mõju ajalisest ulatusest või sellest, kas seda mõju on võimalik mõistlike vahenditega lõpetada. Kordumine sõltub sellest, kas ühel ja samal toetuse saajal on avastatud samalaadseid rikkumisi eelneval neljal aastal.\n(17) Toetuse saamiseks esitab taotleja taotluse PRIA e-teenuse keskkonna kaudu ajavahemikul 4. aprillist kuni 22. aprillini lisades 1 ja 19 näidatud andmetega.\n(18) Kui käesoleva määruse kohaselt esitatakse taotlus pärast lõikes 17 sätestatud tähtaega, vähendatakse summat, mis toetuse saajal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1%. Kui taotluse esitamine hilineb üle 25 kalendripäeva, ei võeta seda vastu ja taotlejale toetust ei maksta.\n(19) EMK teeb taotluse rahuldamise ja toetuse maksmise või taotluse osalise rahuldamise ja osalise maksmise või taotluse rahuldamata jätmise ja toetuse maksmisest keeldumise otsuse hiljemalt kohustuseaasta 15. detsembriks.\n(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab eelarveaastal toetuse andmiseks määratud summat, on käesoleva määruse § 12 lõikes 5 ja § 133 lõikes 7 nimetatud toetuse ühikumääraks summa, mis võimaldab rahuldada kõik nõuetele vastavad taotlused.\n(2) EMK teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse metsaseaduse § 10 lõikes 91 sätestatud juhtudel.\nLisa 19 Looduskaitseliste piirangute hüvitamise toetuse taotluse andmed\nLisa 20 Looduskaitseseaduse ja metsaseaduse ning nende alusel kehtestatud nõuete rikkumiste hindamine


Protargol: kasutusjuhised ja ülevaatedLadinakeelne nimi: ProtargolumATX-kood: R01AX10, D.08.A.XToimeaine: hõbevalguaatTootja: PFC "Obnovlenie" (Venemaa), CJSC NPK "Echo" (Venemaa)Kirjeldus ja fotovärskendus: 14.08.2019\nKülmal aastaajal on külmetushaigused tavalised. Koos köhaga võib täheldada nohu, kõrva ülekoormust. Sellest vabanemiseks on vaja kõrvaldada ummikute põhjus - ninaõõne turse.\nNina limaskest on erinevate haiguste korral põletikuline. Tüüpilised sümptomid on ülekoormus, hingamisraskused, tühjenemine. Nohu kiireks raviks on vaja kindlaks teha selle põhjus ja tüüp.\nMaailma meditsiinipraktikas on märgitud kõigi erinevate sümptomitega allergiate kõrge levimus, millest peamised on allergiline riniit, turse ja konjunktiviit..\nKülmade ilmade saabudes muutub nohu probleem aktuaalsemaks kui kunagi varem. Keegi ei taha pidevalt nina puhuda ja nuusutada. Kuidas tulla toime ninakinnisuse ja vedeliku vooluga?\nAvamis: müüdi kummutamine allergilise riniidi hormonaalsete ravimite kohta\nAllergiliste haiguste levik maailmas kasvab igal aastal pidevalt. Nende seas esinevat allergilist riniiti peetakse kõige soodsamaks seisundiks, kuid hiljutised uuringud näitavad, et selline patoloogia vähendab oluliselt elukvaliteeti ja on bronhiaalastma arengut soodustav tegur.\nKeskkõrvapõletik on põletik, mis moodustub kõrva ühes osas. Haigus on laialt levinud kõigis vanuserühmades.Haiguse pädevas ravis osaleb otolarüngoloog või teisisõnu kõrva-nina-kurguarst.\nKülmetushaiguste perioodil on paljudel valu kuulmisorganites. See seisund näitab põletikulise protsessi arengut, mis sobimatu ja enneaegse ravi korral põhjustab tõsiseid tüsistusi.\nKülmade ilmade ilmnemisel ei lahku te majast ilma taskurätikuta? Tilgad ei leevenda külma alati kiiresti ja nende kulud on põhjendamatult suured?Siis päästab kallis sind!\nFuratsiliini-adrenaliini tilgad: juhised ja ülevaated\nKõik ei tea, et kõige tavalisem ja kahjutuna näiv riniit võib olla tõsisema haiguse kuulutaja. See võib provotseerida bronhiiti, keskkõrvapõletikku või larüngiiti.\nAdrianol - kombineeritud ravim ninakanalite haiguste raviks.\nNinasprei Aquamaris Sens ja selle analoogid\nAquamaris Sens on sprei, mis hoiab ära hingamisteede allergilise reaktsiooni tekkimise. Sarnaselt teistele Aqua Marises'ele toodab Sens ka Horvaatia labor Jadran.\nKui lapsel on kurguvalu, on vanemad huvitatud lastele mõeldud ohututest ja looduslikest ravimitest, millel on minimaalne kahjulik mõju, eriti mis puudutab lapse ravimist.\nTundub, et nohu pole kõige hullem haigus. Kui aga sellega haigeks jääd, muutub elu magusaks. Nohu võib ilmneda mitte ainult nina väljaheitega, vaid ka ninakinnisuse, nina hingamise halvenemise ning lõhna ja maitse puudumisega.\nÜha sagedamini määravad lastearstid ja otolarüngoloogid patsientidele raviks vasokonstriktoreid. Miks just nemad? Mis haigust saavad nad ära hoida ja kuidas neid õigesti võtta?\nRinosinusiit on samaaegne nasaalsete kanalite ja ninakõrvalkoobaste limaskestade põletik. 5-13% laste ägedatest hingamisteede viirusnakkustest komplitseerub rinosinusiit. Kuigi see vaevus ei ole eluohtlik, mõjutab see lapse üldist seisundit ja und ning võib kergesti muutuda ka krooniliseks..\nAquamaris: riniidi tõhus ravi ja ennetamine raseduse ajal\nLapse ootamise ajal võib naisorganism silmitsi olla nohu ja viirushaigustega, mis vähendavad immuunsust ja millega kaasneb selline sümptom nagu ninakinnisus.\nSinuse hüperplaasia. Hüperplastiline sinusiit on üks kroonilise sinusiidi vorme. Mis põhjustel see haigus areneb?\nKui kaua asitromütsiin töötab??\nKuidas kodus ninatilkadest võõrutada\nMis on parem "Rinofluimucil" või "Polydex" ja kuidas need erinevad\nLiiga palju lima kurgus võib olla äärmiselt ebameeldiv.Kogunev flegm tekitab ebamugavustunnet ja kinnijäämise tunnet, samuti pidevat tungi kurku puhastada.\nKas inhalaatorisse on võimalik lisada soolalahust?\nTatt tilgub kurku, kuidas last ravida


Sormonne on saanud nime Põhja-Prantsusmaal voolava jõe järgi. Mati kattega polüesterkangas on vetthülgav. Sisemine arvutitasku mahutab kuni 13-tollist rüperaali. Lisaks on sees mitu väiksemat taskut ning hall vooder. Kaks välimist taskut peidetud lukkudega. Mustast nahast rihmad õlgadel, matt mustast metallist pandlad ning lukud.


Kuusmaa jätkab Rapla peatreenerina veel vähemalt kaks aastat - Sport\nKuusmaa jätkab Rapla peatreenerina veel vähemalt kaks aastat\nAivar KuusmaaFoto: Priit Simson\n2014. aasta märtsis võttis Aivar Kuusmaa üle Rapla korvpallimeeskonna peatreeneri rolli. Nüüdseks on selge, et Kuusmaa juhendab Rapla mängumehi veel vähemalt kahel hooajal.\nKuusmaale assisteerib jätkuvalt Toomas Annuk, teatab Rapla klubi kodulehekülg.\nMöödunud hooaja koosseisust, kellega Kuusmaa oma tööd Raplas alustas, loodetakse säilitada enamik mängijad. Heites tagasivaatava pilgu suvele, on ülimalt positiivne, et tervenisti seitse meest sellest koosseisust on olnud seotud rahvuskoondistega. Eesti meeste koondise kutse said neli meest – Rait-Riivo Laane, Martin Paasoja, Sven Kaldre ja Martin Dorbek. Eesti U-20 koondises mängisid Hendrik Ruut ja Kaarel Traumann ning Sloveenia meeste B-koondise kandidaat oli Žiga Fifolt.\nEile sai alguse ettevalmistus Kuusmaa esimeseks täispikaks hooajaks Rapla meeskonnas. Esialgu alustavad treeningutega Kristjan Voolaid, Janar Soo, Andre Pärn, Oliver Metsalu ja Hendrik Ruut. Žiga Fifolt lisandub neljapäeval. Eelpool nimetatud nelja meeste koondise kandidaadi puhul on klubi ning treenerite poolne soov nende naasmiseks Rapla rivistusse olemas. Meeskonna edasisel komplekteerimisel reageeritakse vastavalt nö küsimärgi all olevate mängijate otsustele.\nRapla meeskonna mänedžer Jaak Karp on uue hooaja eel positiivselt meelestatud: „Suvel erinevate koondistega seotud olnud meeste arv näitab, et Raplas on mängijatega tehtud head tööd. Jah, klubi jaoks ei õnnestunud eelmisel hooajal seda heaks tulemuseks vormida, aga teades kui palju praktiliselt kõik meie mängijad sel suvel tööd on teinud, on mu usk meeskonda veelgi tõusnud. Seda ka juhul kui kõik neist ei jätka meiega, sest kavatseme tekkivad augud täita mängijatega, kellega on võimalik endiselt meie saavutusliku põhieesmärgi – medalini – jõuda! Meisse on endiselt palju teisigi uskujaid, mida kinnitab ka mitmete uute toetajate lisandumine. Ootan uut hooaega kannatamatult!“\nDELFI VIDEO: Aivar Kuusmaa kossutiimis on treenimise maailmameister!\nFOTOD: Eesti korvpallikoondis kaotas Tallinn Arenal lõpusekundite heitluses Austriale\nVIDEO: Tanel Kurbas uuest hooajast: päris õiget pakkumist veel ei ole


viirukahull kirjutas: inglise viir papagoid on 18 cm pikad ja aktiivsemad, ameerika viirpapagoid aga 26 cm ja rahulikumad (rohkem nagu näituselinnud).\nKas see pole mitte vastupidi?\nKas sul, viirukahull on siis see suurem ja rahulikum papagoi ?\nEi mul see väiksem ja aktiivsem, lihtsalt ajasin need inglise ja ameerika sassi!!\nJärve Selveris veel pühapäeval oli selline suurem viirukas ( võibolla nüüdseks on juba ära ostetud). Ilus kollane ja tõesti suurem kui teised temavanused.\nSelline huvitav küsimus, et kui paaritada inglise viiru ja ameerika viiru, millises suuruses tulevad nendel pojad? Kas keegi teab?\nOlen pidanud kodus inglise viirut kolm kuud ( jaan. 2004-märts 2004, emast oliivrohelist), kuid otsustasin ta poele tagastada, sest ta ei tundnud end väiksemate liigikaaslaste seltsis kuigi lõbusalt. Ostsin selle Tartust "Lõunakast "(Lõunakeskus). Maksis 400 EEK-u. Eesmärk oli endale soetada ka teine samasugune liigikaaslane, kuid neid liigub meie linnukaubanduses harva. Olin sellest muidugi pettunud, et ameerika viirud temaga ei kohanenud. Ju põhjus oli tema suuremas välimuses. Nagu "Taavet ja Koljat"!\nKahju, et ta poodi tagasi viisid . See ju talle jälle üleelamine. Ehk oleks keegi leidunud, kes teda tahtnud oleks. Kas sa jälgisid ka, kas ta osteti sealt poest ruttu ära?\nMa käin alati oma lemmikute saatust jälgimas kui poodi viin, olgu see siis noorte poegadega või juba vanema, antud juhul inglise viiru puhul. Osteti kahenädala pärast ära, vähemalt müüja mainis nõnda. Kui poodides enam minu müüki antud viirusid ei ole ja on äraostetud, on ka süda endal rahul. Said järelikult õigema kodu.\nUrammat, kas sa tead, kust see inglise viiru, kelle poodi tagasi viisid, pärit oli? Huvitav palju neid võiks Eestis olla? Mitte et endale kavatseksin võtta, aga niisama ka huvitav teada. Ma pole neid meie poodides näinudki. Olen raamatutest ja eelkõige netilehekülgedelt pilte näinud ja tunduvad ikka natuke teistsugused küll - kuidagi tuimemad ja majesteetlikumad. Minu isane on ka emasest ja eelmisest isasestki tunduvalt suurem, kuid majesteetlikkusest pole tema puhul juttugi ning välimus pole ka selline, nagu piltidelt olen näinud.\nOn kellegi äkki veel kogemusi inglise viirudega?\nPoes müüjaga vesteldes selgus inglise viiru päritoluks linnukasvatus Saksamaal, kust tellimise peale aeg-ajalt mõnda saadetakse. Igaljuhul oli sellel viirul rõngas jalaküljes nagu kord ette näeb. Vanuseks oli umbes aastane. Oli väga hea isuga. Sõi päevas kolme viiru toidukoguse. Tõeline õgard!.\nei tea aga äkki on nii et kui emane on ammeerika siiis tytred tulevad ameerika ja isane inglise siiiiis pojad tulevad inglise aga tegelt vaevalt seee niiih on\nNo vaevalt see nüüd ikka nii on, aga huvitav oleks teada küll.\nKuna inglise viirud kipuvad olema ülearetatud ja paraku ka nõrgema tervisega, siis nende paaritamine ameerika viiruga võib-olla ei õnnestugi. Nad on ilmselt ka pepsimad ja ei lase energilist ameerika viirut endale ligigi.\nOlen nende kohta üht-teist lugenud ja selle küsimuse panin siia selleks, et vaadata teie kõigi teadlikkust ja spekulatsiooni sellel teemal. Ise tean niipalju, et on olnud juhuseid, kuid üsna sageli esineb neil väärarenguid ja pojad tulevad niiöelda "metsapoole".\nKas pilti võrdluseks on?\n-xmasdog- kirjutas: Kas pilti võrdluseks on?\nKui minna peaaegu ükskõik millisele (väljaspool Eestit) viirpapagoide leheküljele, on seal pildid just inglise viirpapagoidest. Nad on jah suuremad ja uhkemad, kuid vähemalt pildi järgi otsustades meeldivad mulle ameerika omad rohkem.\nÜks lehekülg: http://www.budgerigarsociety.com/\nmul on kodus suur inglise papa kelle ostsin esimesena ja väike ameerika oma(ostsin hiljem)...kusjuures suur on rõngastatud. tahtsin osta isase linnu kuid nüüd on aasta suur lind minu juures olnud ja tuleb välja, et hoopis emane...nüüd kaks emast. algul ma seda ei teadnud ja panin neile peaskasiti. seal sees nad sebimas käivad ja musitavad ka. poest sain teada, et välismaalt sisse toodud lindudel ei tulegi soo tunnus nii ruttu välja kui kodu pesakastist tulnutel. aga poegi pidid suured ka saama\nMul on ka õnn olla kolme inglise viiru omanik.Nendest kahe värv on imeline segu kõikmõeldavatest värvidest.Üks valge helesinisega poiss on aga kahekuuselt palju suurem kui täiskasvanud isane ameeriklane.Nad on palju rahulikumad ja häälitsevad meloodilisemalt ,kui ameeriklased.Isane´´kokteil´´ teeb pea samasugust häält kui mu kanaarikas.Järglasi saavad nad harva rohkem kui 2-3 ja emast ameeriklast ei tohi mingil juhul isase inglasega paaritada-muna võib kinni jääda-on ju see ilmselgelt suurem kui peaks.\nMargitikas, kas Su inglise viirust oleks võimalik pilte näha?\nPilte mul oma viirukatest ei ole hetkel,aga ma tegelen sellega ja loodan varsti oma tibusid näidata.Inglise viirud on veel väikesed-2,4 kuud ja emane vist vanem,aga ameeriklasi on hästi palju värve ja praegu on tume ja helelillal juba 3 tibu seitsmest munast.Linnud on niiii huvitavad ja annavad nii palju tagasi ,ei teagi kuidas enne ilma nendeta sain.