Heiksi blogi: juuli 2018\nElame praegu sellisel ajal, mil paljud arusaamised on muutunud. Ebanormaalsus muudetakse vägisi normaalsuseks ja püüa sa "sooneutraalsusepäeval" oma pisipoega kleidis kooli mitte saata – kohe on lastekaitse kukil ning saad avaliku hukkamõistu osaliseks. Hea kui last üldse ära ei võeta.\nÕnneks pole see veel massiline, aga ühest taolisest, tõsi küll, mittekohustuslikust "karnevalipäevast", olen juba kuulnud küll. Loodetavasti ei hakka me kõiki svenssonite trikke järgi tegema, aga igaks juhuks tasuks vaim valmis panna ...\n"Mission impossible - Marsile lennata on lihtsam kui Saaremaal loomale-linnule hädatappu teha!"\nKilluke loomapääste-gängi argipäevast. Lugu on küll juba kuu aega vana, sest ma ei jõua suvel kuidagi arvutisse, aga olukord on stabiilselt endine. Tol päeval meie nõuandetelefonile vastanud Katrin Lehtveer raporteeris mulle nii:\n"Helistas keegi Mia-Maria ja küsis mida ta teeb vigastatud luigega? Oli helistanud juba 1313, kust ta muidugi teada kuhu saadeti ja muud ta teha ei osanud.\nKüsisin kus ta on? Ütles, et Saaremaal, Harilaiul hetkel. Lubasin tagasi helistada ja hakkasin asju ajama. Hr Valner oli offline, Saaremaa piirkonnajuht Marge Kaju mandril ja teisi saare vabatahtlikke sel päeval tabada ei õnnestunudki.\nHelistasin Merili Kesner'ile Sõle kliinikust ja uurisin Saaremaa loomaarstide kontakte. Sain kahe naise telefonid. Mõlemad teatasid, et nad ei ole enam arstid ja esitasid mulle hoopis küsimuse, et kus see Harilaid üleüldse on? Tere saarlased - nad ei tunne isegi oma kodusaart!\n"Hea töö! Hea suhtumine! Nõmme päästekomando mehed ei vigisenud tühja vaid läksid kohe kassile appi!"\nLood loomadega pajatavad paljuski meist endist. Inimeste loomasõbralikkus või -vaenulikkus tuleb minu arust eriti hästi välja näiteks õiguskaitseorganite tööd jälgides. Üks uurija püüab tõeni jõuda ja loomapiinaja liistule tõmmata. Teine passib sind üleolevalt kalapilguga ja loeb tuima järjekindlusega ette seadusepunkte, mis loomapiinajat kaitsevad.\nSama asi kordub prokuratuuris ja kohtuski ning ometigi me räägime ju ühest ja samast seadusest, mida siis väänatakse vastavalt oma arusaamistele! Sitaks mõnus töö - ükskõik millise otsuse sa vastu võtad, ikka oled õige mees ja sa ei vastuta mitte kui millegi eest!\nKa päästjatega on täpipealt samad lood. Ühed viskvad sulle telefonis lolli nalja a la "kas sa oled puu otsas kassiskelette näinud?", teised tulevad aga appi ja toovad päevi puu otsas haledalt kräununud kõutsi pikema jututa alla. Täna taolisest päästjatest juttu teengi.\n"Autovrakis elama sunnitud Bellal algas täiesti uus elu"\nSaaremaal, Salme külas lehmaketi otsas virelema ja autovrakis elama sunnitud Bellal algas tänasest täiesti uus elu. Koer oli kenasti puhtaks pestud ja silmnähtavalt rõõmus uue olukorra üle.\nTohtrid vaatasid ta üle ja mingit kurja tervisehäda ei tuvastanud. Pärast sise- ja väliparasiitide killimist saab ta vaktsiinid naha vahele ning siis jääb üle veel vaid streiliseerimine, et vältida tulevikus soovimatute kutsikate sündimist. Nelja-aastasel Bellal on seni olnud kaks pesakonda, keda keegi ei oodanud ....\n"Šokeeritud Soome turist Salme külas: "Kas Eestis on taoline koerapidamine tõesti lubatud?"\nSaaremaal, Salme külas tekitas Soome turistidele hämmingut üks koer, kes oli lehmaketi otsa aheldatud ja pidi elama mahakantud kaubikuloksus. Nii nad mulle helistasidki:\n"See koer on väga räpane! Jube! Kas Eestis on loomakaitse olemas või tuleb politseisse teatada? Soomes oleks politsei kohe kohal ja omanik saaks suured trahvid!"\nTegelikult käisin Salme külas tausta uurimas juba eile õhtul. Töökojas kedagi polnud, aga poe juures sain külanaistega jutule.\nPosted by Heiki Valner at 22:56\n"Katame lauad! Järvevana Tommi opp on edukalt möödas!"\nKuna maksa- ja neerunäitajad olid eelmisel nädalal äärmiselt kehvad, siis lükkus operatsioon hilisemasse aega. Ei tahtnud riskida ja luumurrud pole ka sellised asjad, mis ülikiiret sekkumist vajaksid. Täna enam vastunäidustusi polnud ja dr.Tralman Billy loomakliinikust võttis Järvevana teel imekombel ellu jäänud koera käpa kokku lappimise ette.\nPärast oppi oli Tommi küll veel üksjagu uimane ega tahtnud kõndida. Kaubikusse hüppas aga mõni aeg hiljem juba täitsa omal jalal ning kibeles minema.\nTriin (1.07): "Tere! Tahtsime tänada, et andsid meile võimaluse tutvust teha Ruudiga. Selle lühikese ajaga puges ta meie südamesse. Meil on väga kahju, et talle meie juures ei meeldinud. Enda poolt proovisime selleks kõik teha. Tahtsin head, aga välja tuli vastupidi - õnnetu koer ja õnnetud vanemad.\nSeda on kaugelt näha, et Ruudi on sinu välja valinud ja seda on väga raske, kui mitte võimatu muuta. See ilmselt murraks ka õrna koera südame .......\n"Kas loomakaitsjad valetasid vanaprouale ja tegid ka kliinikule külma?"\nHarjumaal, Sauel elava memme Vilve Nilk'i ja koer Krantsu lugu sai alguse natuke aega tagasi õite traagilistel asjaoludel. Krantsu pärisperenaine nimelt põles koos teise koeraga majja sisse ja hea sõbrannana hakkas Vilve koera toitmas käima.\nSiis tuli Krantsul jooksuaeg ja vanaproua pidas targemaks koera enda juurde tuua. Nii oli ka mugavam, sest iga jumala päev ca nelja kilomeetri maha vantsimine hakkas üle kaheksakümnesele naisele väga tervise peale. Siis jäi aga Krantsu väga haigeks ning Vilve otsis abi, mida talle lahkelt ka lubati.\n"Ohh kui hea! Loomakaitsjad tulid appi ja maksavad arve!", oli Vilve õnnelik.\n"Keskkonnainspektsioon abi ei taganud! Vigastatud metskits jäeti oma piinarikast surma ootama!"\nEilne päev kinnitas taaskord mu teadmist, et kehtiv süsteem ei suuda operatiivselt aidata liiklusõnnetuses viga saanud metsloomi ega -linde. Uskuge mind ja ma ei aja pada vaid olen taolisi elukaid näinud sadu ja sadu kordi.\nVähe sellest! Ma olen ise neid halastussurmasid kümneid ja kümneid kordi oma käega ellu viinud, vaatamata sellele, et iga mu keharakk taolisele tegutsemisele vastu tõrkub.\n"Valu on saatanast! Ka see on loomakaitse, kui ma nad piinadest vabastan!", lohutan ma ikka ennast.\n"Lõpusirgel oleva Puko vaev sai leevendust ja koer on kodus tagasi!"\nEile otsisin abi ühele koerale, kes võõrasse tallu tuli:\n"Järvamaa, Mäo kandi rahvas! Kelle haige koer on kadunud?\nJuba paar päeva on Järvamaal, Mäo külas kondamas nähtud ühte väliselt üsna nigelas seisus koerakest. Rihm on tal kaelas ja seega peaks ka kuskil kodu olemas olema. Loom on pelglik ja kätte end kohe ei andnud.\nLõpuks läks ta Pedaka tallu ja Kristjan Aare hakkas abi otsima. Mees kuulutas, aga omanik pole senini välja ilmunud. Hetk tagasi pöördus ta juba meie poole. Kristjani sõnul tundub koer haige olevat, sest söögi ja joogi oksendab ta kohe välja. Ilmselt seetõttu on ka jõuvarud otsakorral. Tundub, et ka nägemise ja kuulmisega võib probleeme olla. Ka pissimine-kakamine kulgeb väga vaevaliselt.\nKui Põhja-Eestis mõni loom hädas on, siis on üsna tõenäoline, et talle tõttab appi just Katrin Lehtveer. Katrin on õbluke naine, kes ei poe allergia, töö, abikaas ja laste, rahvusvahelise imperialismi või vabatahtlike võimetuse taha peitu vaid enamasti ikka tõttab kohale. Nii ka eile võttis ta koheselt ette saja kilomeetrise matka, et haige loom Kopli kliinikusse viia.\nEilne kuulutus töötas täiega, sest oma koera otsinud pere võttis koheselt ühendust. Nagu selgus, oli vaevuliikuv koer ette võtnud müstilise kümne kilomeetrise matka, mis tundub lausa maailmaimena. Perekond ei osanud nii kaugelt otsida ja tiirutasid juba alates esmaspäevast ringi ning kammisid oma küla metsatukkasid läbi.\nPuko omanikelt saadud terviseinfo andsin loomaarst Kelli Lomper'ile edasi ja nüüd ta juba teadis täpselt kuskohast haigust otsida. Kahjuks peale Puko valude leevendamise me suurt miskit teha ei saanud. Eesnäärmevähk on juba ka kopsudesse laienenud ja sellest ka kohatine hingamise raskendumine.\nKõige suuremat imestust pakkus aga Puko põis, mis sisuliselt hõivas kogu ta keha sisemuse. Vaadake või ise seda röntgenpilti ja üritage aru saada. Kuna signaal aju ja põie vahel on olematu, siis pole ka ime, et ta seda ise tühjenda ei saa ja ainult sirtsutab. Ei hakka väga pikalt seletama ja küllap saate ka ise sellest aru, mis toimub organismis kui seal liiga palju uriini loksub .....\nPuko peremees helistas tihti ja muretses, mis on ainult tervitatav ja näitas suhtumist oma loomasse. Lõpuks mehe kannatus katkes ja siis läks meie vestlus üsna teravaks:\n"Kus kliinikus mu koer on? Tooge ta kohe tagasi! Te omavoliliselt võtsite ja sellega rikkusite mu omanikuõigusi!", räuskas ta telefoni.\n"Oled sa pärisloll või ainult natuke napakas?", lajatasin vastu. "Su koer jõlgub haigena võõras hoovis ja taluperemees otsib abi! Meie vabatahtlik jätab oma kaks autistist last koju ja tormab oma raha eest SINU koerale appi ja sa nõuad, et ta koheselt taas paarsada kilomeetrit edasi-tagasi maha vuraks?!\nÜleüldse ma ise jooksen täna kolme koeraga eri kliinikute vahet ja ma lihtsalt ei jõua! Sinu koer pole tähtsam kui teised! Nii, et kannata! Kui kiirabikliinikus lõpetan, siis lähen Puko juurde ja annan teada kuidas tal on! Helistan tagasi!"\n"Kas te sõimasite mind lolliks või? Mul on kõik salvestatud!"\n"Sõimasin jah ja ka minu mobla salvestab! Mul on sellest täiesti ükskõik!"\n"Okei, rahuneme maha! Mu abikaasa jõuab ka kohe kliinikusse, aga ärge teda napakaks sõimake!"\n"Kui ta ka süüdistades selga lendab, siis ütlen veel halvemini!"\nPerenaine saabus õige pea ja polnud kaugeltki sõjakalt häälestatud. Otse vastupidi ja ta oli siiras tänulikkus ise:\n"Issand kui hea, et Puko elus on! Me oleme otsinud ja silmad koos lastega peast nutnud. Suur-suur aitäh teile ja andke mu abikaasale andeks. Ta oli ka nii mures ja me kõik oleme parajad närvihaiged praegu Puko pärast."\n"Arusaadav ja küll ma ka ise räuskaks samas olukorras kui pole selge kelle käes ja kus mu koer on. Pole hullu ja oleme sõbrad edasi! Tänage seda meest, kes abi otsima hakkas, sest paljud oleksid ta lihtsalt mujale surema kupatanud."\nKelli kirjutas vajalikud valuvaigistid välja ja need aitavad Pukol väheke paremini siin elus hakkama saada. Järgnes ka kiirõpetus kuidas Pukot pissimisel aidata, sest liiter-poolteist uriini koera organismuses on ikka liig, mis liig.\n"Vaata Karin, pane käed niimoodi siia kubeme juurde kahelt poolt ja hästi õrnalt survesta. Kõvasti ei tohi, sest siirded ja täispõis tekitavad väga suurt valu. Anna oma käed siia ja näitan õige koha kätte", õpetas ta Puko perenaist.\nVat selline väga hea lõpuga lugu, mis on küll ka veidike kurb ka, sest vana koer on oma elukese lõpusirgel. Õnneks on truud kaaslast armastav pere ümbritsemas.\nKa mina tahan nüüd tänada ja alustan Pedaka talu peremehest Kristjan Aare'st. Tänks mees abi ja selle eest, et lubasid pärast arstivisiiti Puko enda juurde tagasi võtta ja tema eest hoolitseda. Enamus meist poleks nii käitunud!\nKnkiks ja kraaps ka Kelli Lomperile, et sa sajatuhandes kord meile koheselt aja leidsid ja esmapilgul erakorralise patsiendi kohe üle vaatasid. Kui sul meest poleks, siis ma kohe abielluks sinuga! Sa oled lihtsalt nii hea südamega imeline inimene!\nKatrin Lehtveeri ma ei täna, sest see tädi kipub uhkeks ja ülbeks minema. Nali, muidugi tänan ja annetajatele samuti suured tänud! Poku arve oli pärast Kelli megaallahindlusi kõigest 113 eurot ja selle tasuvad Poku omanikud. Laekunud raha eest maksame eelmisi arveid, mida on sedapuhku veel lausa tuhandetes kukil. Aitäh kõigile! Hea lugu ja hea päästmine! Kas pole mul õigus?\n"Järvamaa, Mäo kandi rahvas! Kelle haige koer on kadunud?"\nJuba paar päeva on Järvamaal, Mäo külas kondamas nähtud ühte väliselt üsna nigelas seisus keorakest. Rihm on tal kaelas ja seega peaks ka kuskil kodu olemas olema. Loom on pelglik ja kätte end kohe ei andnud.\n"Imede ime! Auto alla jäänud Tommi pääses vaid liigesemurruga ja jäi ellu!"\n"On ta surnud? Mina sõitsin talle otsa. Kaks rida oli autosid umbselt täis ja sealt vahelt ta ette jooksis. Ma ei suutnud otsasõitu kuidagi vältida!\nJube kõva pauk oli! Vaene loom tegi õhus lausa mitu saltot ja prantsatas asfaldile liikumatult maha", kirjeldas kella seitsme paiku Tallinnas, Järvevana teel liigelnud Margus.\n"Aitäh, et kinni pidasid. Enamus oleks mööda sõitnud ja nagu ise just nägid, siis sõidavadki."\n"Helistasin politseisse ja varjupaika. Kas sa oledki varjupaigast? Väga kiirelt jõudsid kohale"\n"Ei ole varjukast. Ma olen palju vägevamast organisatsioonist."\n"Ma tahaksin teada ka omaniku nime kui teada saad. Põhiline loomulikult, et koer ellu jäi, aga mulle tekitatud kahjud tuleb ka korvata!"\n"Me ei ütleks seda isegi kui teaksin. Inimesel niigi suur mure ja raviarved kukil. Halvemal juhul isegi lein sinna otsa."\n"Politseile ikka peate ütlema!"


Juhan Jaik Käokübarad, Eesti Raamat 1999 | vanaraamat.ee\nJuhan Jaik, Käokübarad, 1999 Eesti Raamat\nRAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 049 Võrumaa kirjaniku nii muinasjutulised ja fantaasiaküllased kui ka realistlikud Lõuna-Eesti maaelu kirjeldavad mõnusas rahvalikus jutustamislaadis kirja pandud jutud ja novellid. Kirjanik suhtub oma tegelastesse hea huumoritunde ja sügava mõistmisega. Märksõnad eesti ilukirjandus novellid Eesti novellivara\nRaamatu autoriks on Juhan Jaik kasutatud raamatud pealkirjaga Käokübarad on raamat kirjastuselt Eesti Raamat aastast 1999\nmille on kirjutanud Juhan Jaik antud 1999 aasta raamat Käokübarad on Juhan Jaik oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Juhan Jaik, Käokübarad vanaraamat.ee raamatupood Juhan Jaik, Käokübarad\nVõrumaa kirjaniku nii muinasjutulised ja fantaasiaküllased kui ka realistlikud Lõuna-Eesti maaelu kirjeldavad mõnusas rahvalikus jutustamislaadis kirja pandud jutud ja novellid. Kirjanik suhtub oma tegelastesse hea huumoritunde ja sügava mõistmisega.\nMaarja Kangro, Ahvid ja solidaarsus, Eesti Keele Sihtasutus, 2010, hind: 15,00 eurot\nKoostanud August Eelmäe, The sailors guardian. A selection of Estonian short stories, Perioodika, 1984, hind: 7,00 eurot\nFriedebert Tuglas. Koostanud August Eelmäe, Riders in the Sky. A Selection of Short Stories, Perioodika, 1982, hind: 9,00 eurot\nTeema Eesti novellid ja jutud all on 91 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


Sitsiilia krahvkond – Vikipeedia\nSitsiilia krahvi vapp\nKrahvkond aastal 1112, enne ühendamist mandri-hertsogkonna Apuulia ja Calabriaga\nSitsiilia emiraat Sitsiilia kuningriik\nKrahvkonna moodustamine algas Sitsiilia normannide poolt vallutamise käigus (1061–91) 965. aastal asutatud Sitsiilia moslemiemiraadilt. Krahvkond on seega üleminekuperiood Sitsiilia ajaloos. Pärast moslemite alistamist ja nende kas sunnitud või vabatahtlikku liitmist normannide väega toimus edasine üleminekuperiood krahvkonna ja sitsiillaste jaoks.\nSitsiilia krahvkonna asutas Robert Guiscard aastal 1071 oma nooremale vennale Roger Bossole. Guiscard ise oli saanud 1059. aastal paavst Nicolaus II-lt tiitli Sitsiilia hertsog (dux Siciliae) julgustuseks vallutada see moslemitelt. Aastal 1061 tehti esimene jääv normanni vallutus (Messina). Aastal 1071, pärast Sitsiilia emiraadi pealinna ja tulevase krahvkonna pealinna Palermo langemist, ülendas Guiscard Rogeri krahviks ja andis talle pea täieliku võimu saarel. Küll jättis ta endale aga poole Palermost, Messina ja Val Demone. Roger asus valitsema krahvkonda, mis koosnes ühtlasi Guiscardi plaanitavatest vallutustest. Veebruaris 1091 jõudis Noto langemisega Sitsiilia vallutamine lõpule. Malta vallutamine algas hiljem samal aastal; see lõpetati aastal 1127, kui saare araabia administratsioon välja saadeti.\nRobert Guiscard jättis Rogeri mitmetähenduslikesse suhetesse oma järglastega Apuulia ja Calabria hertsogkonnas. Roger II ja Wilhelm II valitsemise ajal puhkes konflikt kahe normanni vürstkonna vahel, vastavalt Rogeri ja Roberti nõbude vahel. Paavst Calixtus II vahendustegevusel ja vastutasuks abi eest Ariano krahvi Jordani juhitud mässu vastu aastal 1121 loovutas lastetu Wilhelm kõik oma Sitsiilia territooriumid Rogerile ja nimetas ta oma pärijaks. Kui Wilhelm aastal 1127 suri, päris Roger mandri-hertsogkonna. Kolm aastat hiljem ühendas ta oma valdused vastupaavst Anacletus II nõusolekul Sitsiilia kuningriigi moodustamiseks.\nSitsiilia anti aastal 1059 kristliku tagasivallutuse ootuses paavst Nicolaus II poolt "hertsog" Robert Guiscardile. Guiscard andis selle krahvkonnana oma vennale Rogerile.\nTancredi ja Fredisenda poeg Judith\nneli last 1101\nRoger I ja Adelaide del Vasto poeg ei abiellunud kunagi 1105\n22. detsember 1095\nRoger I ja Adelaide del Vasto poeg Elvira\nüks laps 26. veebruar 1154\nNormannide sissetung Lõuna-Itaaliasse, Sitsiilia kuningriik\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sitsiilia_krahvkond&oldid=5865583"


Pluss 1/2012 by Nuotta.com Youth Media - Issuu\nÜhe armastuse lugu / Pühenduda või mitte? / I am second / Seitse nõuannet vallalistele / Kolime kokku! Miks mitte? / Kolgata ja Misjonikoor / Soul Surfer\nPiibel on tõlgitud 2700 keelde,\nmis annab 4,8 miljardile inimesele võimaluse lugeda Jumala Sõna oma emakeeles.\nenesekontroll . Queen'i ülikoolis\nläbiviidud uuringu kohaselt aitab religioon inimestel saavutada lihtsamalt enesekontrolli.\nKristlus Hiinas. Kristlaste arv Hiinas kasvab väga kiiresti ja on juba rohkem kui 50 miljonit, seega elab Hiinas enam kristlasi kui näiteks Itaalias.\nLõuna-Korea aktivistid saatsid õhupallidega põhja-korealastele karmi talve peletamiseks sokke, mida neil vajadusel on võimalik ka toidu vastu vahetada.\nPiibel on maailmas enim müüdud raamat – igas minutis\nmüüakse umbes 50 eksemplari ja kokku on Piibleid müüdud enam kui miljard.\nAmeerika?! St. Louisi linnas kaebas\nüks kohalik naine Evangeelse koguduse kohtusse, kuna talle kukkus peale kogudusekaaslane, kes oli saanud Püha Vaimu poolt puudutatud ja kaotanud enda üle kontrolli.\nKuna Piibel on enimmüüdud raamat, siis on see ka maailmas poo-\ndidest enim varastatud raamat (võibolla see ei olegi nii halb).\nKristlaste arv maailmas on võrreldes aastaga 1910 kolmekordistunud, samas on aga maailma üldpopulatsioon neljakordistunud.\nPidalitõbi. Üle pika aja diagnoositi\nEestis jälle pidalitõbe – õnneks allub iidne haigus tänapäeval paremini ravile kui piiblipäevil.\nInimlikud vead. Kruiisilaeva Costa Concordia õnnetus tõestas taas ilmekalt, kuivõrd lihtsalt inimlik eksimus suudab uputada ka uppumatu.\n2 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nteeb julgeid tegusid Tekst Iiris Kohv, Foto Helari Hellenurm\nArmastan oma kogudust! Lemmik kirjakoht: Mk 16:16 Trenn: suusatamine, jõusaal, rullsuusatamine, rattaga sõitmine, jooksmine Muusikainstrument: elektrikitarr Film: ajaloolised draamad, põnevikud\nJakob Remmel on kristlane, kes põleb soovist jagada inimestele evangeeliumi. Et seda veelgi tõhusamalt teha, rajas ta poolteist aastat tagasi Tartus 3D koguduse. 1. Kust tuli mõte rajada kogudus? Pärast keskkooli tundsin läbipõlemist. Läksin Tallinna Ülikooli rekreatsioonikorraldust õppima. Paari nädala möödudes sain aru, et ma ei taha elu lõpuni korraldada paadimatku. Selline töö mind ei rahuldaks. Niisiis hakkasin lugema raamatuid, palvetama, rääkima inimestega, et otsida oma kutsumust ja näha, kuidas võiks Jumal kasutada minu ande, et kõige efektiivsemalt evangeeliumi kuulutada. Sealt tuligi ratsionaalse otsusena mõte rajada kogudus. 2. Miks just Tartu? Esialgu oli mõttes ka Tallinn. Siiski hakkasid kõik teed mind Tartusse viima. Kui jagasin oma visiooni Tartu sõpradega, siis nad haarasid sellest hoopis teistmoodi kinni kui teised inimesed ja ma tundsin, et asjad hakkasid minema nii, nagu Jumal oli neid plaaninud. 3. Kes motiveerib Sind olema koguduse pastor? Jumal motiveerib. Näen, kuidas Jumal kasutab mind, nii et elan välja seda plaani, mis Tal minu elu jaoks on. Teiseks motiveerib kindlasti see,\net näen inimeste elusid muutumas. Need, kes pole kunagi Jumalat tundnud, on tulnud Tema juurde ja elavad hoopis teistsugust elu. See on hindamatu. 4. Milline on Su tulevikunägemus seoses kogudusega? Meeste osakaalu kasv koguduses on kindlasti üks asi, mida ma tahan näha, kuna kogudused on hetkel tehtud väga naiselikeks, tundelisteks. Tahaksin jõuda sinnamaani, kus ka keskmine tundetu eesti mees võib olla uhke oma koguduse üle. Aastal 2014 näen ka ette, et Tallinnas rajatakse 3D campus. 5. Kuidas Sa puhkad? Varem arvasin, et puhkus on käia trennis või kinos, aga viimasel ajal tunnen just, kuidas aja veetmine oma lähedaste inimestega, elust rõõmu tundmine, suhtlemine ja kasvõi lauamängude mängimine aitab mul puhata. 6. Mis on Sinu jaoks armastus? Nõustun oma sõbra Kuldari ütlusega: „Armastus on otsus, mida saadavad teod ja toetavad tunded“.\n3D koguduse jutluseid saad kuulata www.3dkogudus.ee\nÕhus on armastust! tänapäeva arusaam armastusest on kuidagi väike ja egoistlik. Tihti piirdub see mingi tundeavalduse, lillekimbu või lauluga ning enamasti vaid selleks, et võita vastuarmastust. Sind võib ehmatada, kui suur on selle sõna tähendus Piiblis. Saame vastuse, et tegelikult on armastuse suurus mõõtmatu ja mitte miski ei suuda meid sellest lahutada. „Kes võib meid lahutada Kristuse armastusest? Kas viletsus või ahistus või tagakiusamine või nälg või alasti-olek või hädaoht või mõõk?“ Rm 8:35 KÜLASTASIN JAANUARIS üht USA väikelinna\nLakewoodi ääres asuvat telklinnakut, mille asukateks on inimesed, kes sõna otseses mõttes on kaotanud kõik. Algul näis eemalt vaadates, justkui oleks keset metsa kerkinud laagriplats. Nii kaugele, kui oli võimalik puude vahelt näha, paistsid sinised kilest hütid ja telgid. Tee metsavahele oli mudane ja autole lausa läbipääsmatu. Kohale jõudes nägime inimesi, kelle riided olid määrdunud ja kulunud. Väljas oli külm ja puud raagus, mõne üksiku telgi ees tossas ahi, mis andis veidike sooja. Väga ebaharilik koht, kust võiks leida või üleüldse otsida armastust. Aga tahan Sulle öelda, et seal, kus on eksinud ja haigetsaanud inimesi, sinna tuleb Jumal isiklikult oma armastusega. Autost välja astudes tuli üks härra kohe julgelt kätt suruma ja uurima, kust me pärit oleme. Eriti rõõmsaks muutus ta siis, kui kuulis, et oleme kristlased ja tunneme Jumalat. Mõne aja pärast sõitis kohale järgmine auto. Selles istunud noor naine oli juuksur, kes oli oma Facebooki lehele pannud üleskutse annetada riideid ja muid asju, mida võiks abivajajatel tarvis minna. Auto oli kraami täis,\nolgugi et naine oli kuulutuse üles riputanud vaid 4 tundi tagasi. piibel ütleb meile, et Jumal ise on armastus. Kuidas seda mõista? See tähendab, et Jumala soov on meid, inimesi, armastada. Ta teeb seda igal võimalikul viisil ja igas võimalikus olukorras. Seepärast ei pea üldse imestama, kui inimesed telklaagris saavad kogeda Jumala ülevoolavat armastust läbi armastavate kaasinimeste. Inimkonna suurim probleem ei ole mitte määrdunud riided ja halb sotsiaalpoliitika, vaid määrdunud südamed. Ka Sinule, armas lugeja, tahab Jumal kinkida uue ja puhta südame! „Ja mõtelgem üksteisele, kuidas üksteist virgutada armastusele ja headele tegudele.“ Hb 10:24 \n62 Sooline diskrimineerimine takistab\npõhikooliealisel tüdrukul omandada kooliharidust. Allikas: Plan / Because I am girl -kampaania\nPluss  1 /2012\n10 2\tNoor koguduserajaja Jakob Remmel 3\tJuhtkiri: Õhus on armastust 5\tHerman ja Kristel: Meeldimine esimesest hetkest 8\tKas peaks pühenduma või mitte? 9\tToimetajalt: Liblikad kõhus 10\tI am second – kes siis on esimene? 11\tSõbrakiri: Misjonikoolis Aafrikas 12\tKaks lugu: Elu teerajal 14\tJeesus FBs: Armunud sõbranna peikasse 15\tMeie Isa palve 16\t7 nõuannet vallalistele 17\tNoortekas: Tooma missa 18\tDien Taylor: Armastus jääb kestma 19\tGallup: Armastus kolme sõnaga 20\tPiibliõpetus: Räägi Jumalariigist 22\tTesti millises suunas suhe liigub 23 Jumala armastus Piiblis 24\tVabaabielu – miks mitte?\nI am Second -liikumine esitab küsimuse, kes või mis on sinu elus esikohal. Ütle, mis see on, mitte mis see peaks olema.\n20 Jumalariigi töötegijad\n- kes need on ja kas igaüks kvalifitseerub? Milliseid töötegijaid Jumal kasutab?\n26\tFilm: Soul Surfer 27\tKoomiks: Talisport 28\tKoorilauljad ja misjonärid 30\tLZ7 pidutseb ja evangeliseerib 32\tKolgata\n26 Hawaii lainetes\nSoul Surfer - tõsielufilm jutustab noorest surfarist Bethany Hamiltonist, kelle elu muutus ootamatult.\nToimitussihteeri Johanna Juupaluoma johanna.juupaluoma@nuotta.com Nuotta ilmestyy 10 kertaa vuodessa 33. vuosikerta issn– 0357–7139\nTOIMITUS Päätoimittaja Mika Falk mika.falk@nuotta.com Toimituspäällikkö Tommi Hakkari Kaanefoto Dave Rooso tommi.hakkari@nuotta.com Yhteydenotot sähköpostilla\nTOIMETUS Tätä lehteä tekivät Olga Belan, Madis Ehanurm, Sakari Heinonen, Peatoimetaja Tanja Heiskanen, Hanna Hietikko, Anna Joel Reinaru Jokinen, Tuuli Korpela, Riikka Lautamojoel.reinaru@plussmeedia.ee Seppälä, Milla Nordström, Anete Palmik, Tegevtoimetaja Marianna Sirli Lend Parpala, Jukka Peura, Juho Roimaa, Valdur Rosenvald, Dave Rooso, Hilla Ryösö, sirli.lend@plussmeedia.ee Susanna Sarimaa, Maria Savitskaja, Elina Tervonen, Villu Vares ja Anni Virtanen. Keeletoimetaja Kaire Karro Toimitusneuvosto Ajakirja koostasid Mika Falk, Tommi Hakkari, Juha Heinonen, Iiris Kohv, Sirgit Simso, Leevi Helo,Helari SofiaHellenurm, Huolman, Jari-Pekka Anneli Gill,Olli Paul Parka, Valdur Rosenvald, Järvinen, Lehmonen, Samuli Luomaranta, Madis Ehanurm, Hanna Põldaru, Sakari Heli Orre ja Tytti Vikström. Heinonen, Nancy Kudrin, Kristo Hüdsi, Olga Ulkoasu Belan, Kairi Tamuri, Pille Toompuu, Maarja Tea IkonenSalome Haapalainen, Anete Vihmann, KannenMaria kuva Savitskaja, Leevi Reinaru, Palmik, Istockphoto Hilla Ryösö, Veiko Ilus, Juho Roimaa, Tähti Lehtsaar, Villu Vares, Dave Rooso\nTILAUKSET JA OSOITTEENMUUTOKSET Nuotta/Tilauspalvelu, PL 184, 00181 HELSINKI Puh. 040 7007 707 (ma – pe klo 9 –14) tilauspalvelu@nuotta.com  Sähköpostia Toimetuse juhtkond lähettäessäsi mainitse lehden nimi. Joel Reinaru, Sirli Lend, Tommi Hakkari NORMAALIT TILAUSHINNAT Kujundus kestotilaus euroa, Kalev Rodima,55Tea Ikonen vuosikerta 59 euroa, ulkomaille postitettaviin lisämaksu Soovid toetada Plussi? MAINOKSET JA MEDIAKORTTI Toetamisvõimalus ilmoitukset@nuotta.com SA EELK Misjonikeskuse Mediakortti löytyy netistä:arveldusarvetele: www.nuotta.com/mediakortti.html 1120254269 Swedbank, SWIFT:HABAEE2X, IBAN:EE482200001120254269 ILMOITUSHINNAT 10602016015008 SEB,hinnat SWIFT:EEUHEE2X, Katso mediakortista, alkaen 100 e IBAN:EE551010602016015008 TOIMITUKSEN OSOITE 113230-426398 Nordea Soomes PL 184, 00181 HELSINKI, Selgitusse: Pluss1 (2. krs), Lastenkodinkuja puhelin: (09) 2513 9255 sähköposti: toimitus@nuotta.com etu.sukunimi@nuotta.com www.nuotta.com\nToimitus ei vastaa tilaamattoman materiaalin palauttamisesta. JULKAISIJAT Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys, Toimetus Eestis Suomen115, Evankelisluterilainen Tehnika Tallinn 10139 Kansanlähetys pluss@plussmeedia.ee Suomen Ev. Lut. plussmeedia.ee Opiskelijaja Koululaislähetys Toimetus Soomes KUSTANTAJAT PL 184, 00181 Helsinki, Sley-Mediat Oy, 1 (2. krs), Lastenkodinkuja toimitusjohtaja Hannu Kippo Telefon: +358 925139255 Kustannus Oy Uusi Tie, toimitus@nuotta.com toimitusjohtaja Raimo Raukko www.nuotta.com Suomen Ev. Lut. OpiskelijaVäljaandjad ja Koululaislähetys, EELK Misjonikeskus pääsihteeri Jussi Miettinen PAINO  Arkmedia Agape Eesti Soome Luterlik Evangeeliumiühendus Soome Evangeelne Luterlik Rahvamisjon TRÜKK  Kirjapaino Uusimaa, Soome\nÜhe armastuse lugu Tekst Sirgit Simso ja Anneli Gill Fotod Valdur Rosenwald\nHerman ja Kristel Jürgensi armastuse lugu on tõepoolest kui kaunist muinasjuturaamatust võetud. Sealjuures on nende suhe tutvumisest kuni 11-aastase abieluni kulgenud täpselt Piibli juhiste ja seaduste järgi. Kristel ja Herman räägivad, mis on abielu õnnestumise saladus ja kust nad leiavad jõudu üksteise austamiseks igal hetkel.\noleks hea. Kui mees teenib oma peret, siis see on alus piibelliku pereelu toimimisele.” Kristel täiendab: „Abielus on oluline vastastikuses teenimises üksteisest ette jõuda. Mehed vajavad, et naised neid austaksid.” Kristel on põhimõtteks võtnud, et ei nääguta. Herman kaalub aga erimeelsuste korral, kas see on seda väärt, et Kristel on kurb. Kristel ütleb: „Teiste ees ei tohi kritiseerida. Laste ees ka mitte, sest mina kujundan nende väärtusi selle läbi, kuidas ma Hermaniga räägin. Aususe ja avatuse juures oleme teadlikult leppinud\nTähtis on teadmine, kellelt tuleb abikaasa – täiuslik kingitus tuleb täiuslikult Kinkijalt. kokku, et ei solvu. Tuleb välja öelda, mis viga, sest me ei suuda teineteise mõtteid lugeda.” Abieluseminaril kogutud tarkus, mis on nende abielu õnnestumisele kaasa aidanud, kõlab nii: abielu peabki õnnestuma ja koos Jumalaga õnnestubki.\nlasid kord väike Printsess ja Prints. Poiss sirgus looduskaunil Jõgevamaal. Tema päevi täitsid nelja venna ning kahe õeraasukese kilked ja rõõm. Poisi meelistegevuseks oli mängimine, väljakutseks aga kanade tagaajamine ja kukega võitlemine. Ta kasvas suureks ja tugevaks noormeheks. Kaugel Tallinnas, noormehe lemmikkirikus Olevistes käis teenistustel tarkust kogumas üks imeilus neid. Tütarlaps oli nii kaunis ja asjalik, et töötas lausa mannekeenina. Peagi ...\nHermanile meeldis Kristel kui Jeesuse järgija, kes oli ilma võltsvagaduseta siiras ning hea huumorimeelega. Esimesest silmapilgust\n... jõudis kätte aeg, kui Hermani üks vendadest hakkas käima Kristeli parima sõbrannaga. Kord pidid nad kõik koos Kristeli juurest kodust läbi minema, aga Hermanil oli idee, et ta läheb üksi ja ütleb: „Tere! Kuidas läheb?” Nii juhtuski. Varsti läksid noored koos uisutama ja siis juba kontserdile. „See oli meeldimine esimesest kohtumisest,” ütleb Herman, „armastus on midagi enamat”. Nädal pärast kohtumist hakkasid nad käima. Kristel hindas väga Hermani tõsiseid kavatsusi. Ta armus Hermanisse, sest noormees oli täpselt selline, nagu neid ette kujutas – julges paljut teha ja järele proovida. „Lisaks veel tema ausus, siirus ja hirmus hea süda,” räägib Kristel. Hermanile meeldis Kristel kui Jeesuse\nKui katus sõidab, siis on raske mõelda, et kuule, meil oli siin omavahel selline kokkulepe. järgija, kes oli ilma võltsvagaduseta siiras ning hea huumorimeelega. Herman lisab: „Kristeli ainuke viga on see, et ta on nii armas, et saab kõik, mida tahab.”\nKristelil oli kindel soov, et esimene suudlus toimugu mere ääres – nii ka läks. Nad olid otsustanud, et seksuaalsuhe kuulub abiellu. Noored\n6 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nei pannud end teadlikult olukordadesse, kus on seatud piire lihtne unustada. Põhimõtetest kinnipidamisele aitas kaasa Kristeli ameeriklannast toanaaber, kes küsis tihti ja väga otsekoheselt: „Kuidas sul Hermaniga läheb? Kas sa läksid üle piiri?” Kristel annab nõu: „Leia endale sõbranna või sõber, kellel lubad esitada karme küsimusi, et tunneksid vastutust. Kui katus sõidab, siis on raske mõelda, et kuule, meil oli siin omavahel selline kokkulepe.” Hermani jaoks on käimine eelkõige ideaalne aeg inimese isiksuse tundmaõppimiseks ja seda just vaimse poole pealt. Ta on veendunud, et käima peaks kaks, maksimum kolm aastat, et näha, milline on su paariline erinevatel aastaaegadel – suvel, sügisel, kevadel ja talvel. Nii saad teada, mida oodata näiteks kevadmasenduse ajal ja kas suudad talle sel ajal toeks olla.\nPärast kahte aastat, kolme kuud ja kolme päeva, 2. mail, kihluti. „Kihlumine oli meie jaoks kindel otsus abielu suunas. Inimene on see Õige siis, kui tahad ja suudad teha tema elu heaks,” räägib Herman. „Tõesti, Herman hellitab mind. Sa tahad austada inimest, kelle kohta sa tead, et ta soovib sulle parimat. Sa julged avaldada talle oma mõtteid ning ei ole tunnet, nagu alistuksid võõrvõimule,” lisab Kristel. Pärast kolme kuud kihlust abielluti. Nüüdseks on meie loo kangelased olnud abikaasad juba 11 aastat.\n„Tähtis on teadmine, kellelt tuleb abikaasa – täiuslik kingitus tuleb täiuslikult Kinkijalt. Parem on oodata kauem, kui hiljem oma abikaasat kritiseerida. Kui kritiseerid abikaasat, kritiseerid Jumalat, kes naise andis. Kui mina tahan olla õnnelikus abielus, siis pean hoolitsema selle eest, et Kristel oleks õnnelik. Ma pean vaatama, mida mina saan teha, et abielu toimiks. Mõlemad peavad andma sada, mitte viiskümmend protsenti. Näiteks kui esimene laps Tobias abielu alguses öösel häält tegi, siis ma ei mõelnud, et naise kohustus on poissi vaatama minna. Kui Kristel palub abi, siis on juba midagi valesti – tegelikult pean märkama seda palju varem,” jagab Herman ja lisab: „Kui tahad olla abielus ja juhtida, siis pead teenima, et teistel\nKristelil ja Hermanil on nüüdseks kolm last: Tobias (8), Mattias (6) ja Brita (3). „Soovitame vähemalt kolme last, riik on väike ja peab toetama,” ütleb Herman justkui naljaga, aga väga tõsise näoilmega, ning lisab: „Lapsed on abielu tulemus, mitte abielu olemus. Esimesel kohal on Jumal, teisel abikaasa, kolmandal lapsed. Abielu toimib siis, kui mees ja naine teevad koostööd ja lapsed on õnnistuseks.” Kristel täiendab: „Lapsi peab kindlasti mehega jagama. Esimestel elukuudel on isa roll küll väike, nagu mähkmete ostmine või köögist poti otsimine, aga oluline!” Hermani vanemad õpetasid talle, et kui tahad toimivat suhet, mis kannaks head vilja, siis tuleb olla töökas. Ta nendib, et on hakanud abielus teadlikumalt vastutust võtma isegi siis,\nkui see ei tundu oluline, nagu lastega mängimine. „Vahel mängime kõik koos. Poistele on hea selline füüsiline tegevus nagu maadlemine. Tänagi maadlesin pool tundi,” rõõmustab Herman ja lisab: „Loeme lastele ka piiblilugusid ning igal õhtul saavad nad öelda, mille eest nad on tänulikud. Kell kaheksa lähevad lapsed magama – nii jääb meile ka oma aega. Vahel katame\nAbielus on oluline vastastikuses teenimises üksteisest ette jõuda. laua, paneme selga ilusad riided ja sööme midagi head. Varem mängisime lauamänge, aga ma võitsin liiga tihti. Tähtis on, et kavame koos, suhtleme pidevalt ja teame, kuhu suundume. Me jagame teineteisega vaimulikke kogemusi ja mõtteid jutlustest.” Igaõhtune palvetamine sai reegliks juba käimise ajast. „Abielu juures on miinus see, et kui on aeg reisile minna, siis tuleb rohkem asju pakkida ja pingutada,” ütleb Herman. „Ja sõbrannad ei räägi enam kõike, sest räägin nagunii Hermanile edasi,” lisab Kristel naeratades.\nMõlemal sära silmades, hõiskavad nad: „Abielu on hea! Ühel päeval tuleb Sinu ellu inimene ja Sa mõistad, et tema ongi see ... igal tasandil! Armastus on otsus – see ei ole tunne. Abielu nimel peab töötama ja abielu on määratud õnnestuma! Tähtis on see, mida ma saan teha teisele. Abiellu parimaga, ära tee kompromisse. Parem on oodata, kui leppida kehvemaga ja olla õnnetu.” Justkui ühest suust kostub: „See, mille alusel keegi kellessegi ära armub, on täielik müstika.” Kajama jääb Hermani läbimõeldud teooria: „Inimestele on antud pisut rammu, nad võiksid selle kulutada ühele kohale, milleks on kodu. Raskustes on kodu see koht, kuhu on hea tulla\nVideointervjuud Hermani ja Kristeliga saad vaadata kodulehelt: plussmeedia.ee/jurgens – kindlus. Tähtis on, et su suhted on korras nende inimestega, kes on kodus.” Prints Herman ja tema printsess Kristel elavad Tartus oma imekaunis soojas ja hubases kodus kooskolme rõõmsa väikese lapsega õnnelikult veel tänapäevalgi.\nS i lm a s t si lm a\nMiks me peame ennast ametlikult siduma – kas ta siis ei usalda mind?\nPühenduda või Inimesed on loodud väga erinevateks. Seetõttu näevad kaks isikut ka omavahelist suhet tihtipeale väga erinevas perspektiivis. Kuhu me tahame oma suhetega välja jõuda ja mis on need asjad, mida me mõtleme, kuid enamasti välja ei ütle?\nMilleks asju keeruliseks ajada!? Ta üsna meeldib mulle ja mina talle ka – mina olen rahul. Miks ei võiks kõik jääda nii, nagu on, meil on ju ometi hea koos olla, milleks seda mingi „ametlikuks tegemisega“ rikkuda - kas ta siis ei usalda mind või kardab, et ma jätan ta mingi suvalise ettejuhtuva pärast hoobilt maha!? Peale selle ma tean, et olen keeruline inimene ja minuga koos on kindlasti raske olla. Aga samas selline ma olen ja miks peaksin ennast kellegi pärast muutma? Armastus\n8 Pluss 1 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee /2012 | plussmeedia.ee\npeaks ju olema see, et me oleme üksteise jaoks täiuslikud just sellistena, nagu me oleme. Natuke vabadust ja hingamisruumi ongi hea, see hoiab meid värskena... Võib-olla ma ka ei julge nii tõsist sammu ette võtta – kui midagi peaks juhtuma või valesti minema, mis siis saaks... Kui peaks mingi suurem tüli tulema või selguma, et me ikkagi ei sobi kokku, siis nii on palju lihtsam oma asjad kokku pakkida ja ära tulla, ei pea lahutama hakkama ja paberitega jantima. Abielu on üldse nii vana ja kulunud asi. Mina küll sellel tänapäeva maailmas kohta ei näe. Kõik mu tut-\ntavad paarid on vabaabielus ja veel üsna õnnelikult, mõnedel on juba lapsedki, mis siis enam pulmadega vaeva näha. Samuti on pulmad nii kallid, kes jaksakski tänapäeva rasketes oludes tervet suguvõsa kokku kutsuda ja ülekülapidu maha pidada. Minu arvates on palju vajalikumaid asju, mille alla raha paigutada. Kuigi tänapäeval piisab abieluks ka kahest allkirjast paberil, on abielu ikkagi mingi kiriku värk ja mina ennast usuga siduda ei taha.\nTahaks edasi minna ... Ma tean, et armastan teda, aga kas tema mind ka? Ta võiks vahelgi oma tunded avalikuks teha ja välja öelda – nii raske on lugeda ta näost, mida ta arvab või mõtleb, kui ta midagi ei ütle. Olgu inimene kui tahes iseseisev ja saagu ta kui tahes hästi üksi hakkama – meid pole loodud nii, et me võiksime üksinda elada. Oleme sotsiaalsed olendid, me lihtsalt vajame enda kõrvale kaaslast, kellega oma muresid ja rõõme jagada, kedagi,\nAbielu motiveerib meid oma tülidele koos lahendusi otsima.\nKas Jumalal on ka kõht ja liblikad selle sees? Kas Sul on keegi, kellest kogu aeg mõtled? Sa ei suuda keskenduda ühelegi tegevusele, jätad vahele toidukordi ja öid, valutad südant ning üritad leida võimalusi kohtumiseks? Kui jah, siis oled armunud. Armumisel on meditsiinilise haiguse sümptomid: see põhjustab depressiooni, unetust, valu rinnus või südames, keskendumisvõime ja söögiisu häireid, peapööritust, stressi, kõrgenenud vererõhku. Miks Jumal laseb sel juhtuda, et meil on kellegi vastu nii sügavad tunded? Jumal tahab, et me teaksime, mida Tema meie vastu tunneb. Ta mõtleb meie peale (inimkeeli) peadpööritava igatsustundega ja tahab iga hetke koos veeta, soovides meie jäägitut tähelepanu. Jah, Jumal on Sinusse palavalt armunud! Mõtle filmidele või oma kogemustele. Kui Sinu elus oleks kaks sama ilusat inimest, kellega tahaksid käia, siis kumb neist on sulle lähedasem: kas see, kellega viimati paar kuud tagasi Jumala meelest ei ole kõik telefonis rääkisid, või see, ilmtingimata ajaraiskamine, Ta kellega eile kuud vahtisid? lihtsalt tahaks meiega seda Viimane, jah? Kas soovid olla sõbraga aega jagada. koos (ja teha isegi midagi igavat) terve päeva, samal ajal lobisedes, või tahad helistada talle õhtul ja jagada temaga 20 minutit nö kvaliteetaega? Mulle igatahes meeldiks terve päev ja nõudepesu või õppimine oleks sõbraga kindlasti lahedam! Aga kuidas oleks temaga koos ostelda või Facebooki sirvida? See oleks ju väga Like! Jumala meelest ei ole kõik ilmtingimata ajaraiskamine, Ta lihtsalt tahaks meiega seda aega jagada (1Kr 10:31). Kujuta ette, et Su armastus suhtleb kellegi teisega sama lähedaselt nagu Sinuga või isegi lähedasemalt. Pole raske arvata – Sa tahaksid ise olla tema kõige-kõigem. Mida tunneb Jumal siis, kui Sa ühel päeval ütled, et Ta on Sul ainus, ja teisel päeval teed, nagu oleks Ta õhk? Jah, tõesti, Jumalal ei ole kõhtu, sest Tal pole füüsilist keha (Jh 4:24; Lk 24:39), aga on täiesti võimalik, et Ta tunneb meie mõistes kõhus liblikaid (Jk 4:5). Ta tahab olla Su ainus, et Sul võiks olla parim aeg Facebookis, poodides ja paarisuhtes. Kõike ilusat Su teele! Ära aga unusta, et ükski maine suhe ei suuda täielikult täita Sinu lähedusevajadust, see on võimalik ainult sellesama lähedusevajaduse allikas – Jumalas.\nHanna Põldaru Tekst Madis Ehanurm Foto Istockphoto\nkes on midagi enamat kui lihtsalt sõber... Ja see, et sa kellegagi ennast seod, ei kaota ju ära sinu isiksust või olemust, see täiendab sind ja muudab sind terviklikuks. Me oleme „koos“ olnud juba nii pikalt ja meile meeldib üksteise seltskond, miks siis hoida endid ärevil tuleviku suhtes. Ametlik sidumine aitaks meil oma suhtega järgmisele tasemele jõuda. Ma arvan, et see on just see värskendus, mida me vajame, sest suhtel, mis ei arene ega „ela“, ei ole tulevikku. Kui sa armastad kedagi, aga keeldud ennast sidumast, siis see saadab talle pigem vastupidiseid märguandeid.\nAbielu on vana ja püha traditsioon. Aga enam kui tava on see pigem auväärne leping, mis liidab meid kokku, hoolimata raskustest ja probleemidest. Abielu motiveerib meid oma tülidele koos lahendusi otsima, selle asemel et asjale kriips peale tõmmata ja põgeneda. Pulmade kulutused ei ole ju tõeline põhjus, sest abielu ei seisne pulmades, vaid meis kahes. Tänapäeval võib abielu olla paraku ka ilmalik, aga mina tunneksin ennast hoopis kindlamini, kui tean, et see on sõlmitud Jumala ees, sest Tema võib meid kõigest läbi viia.\nTekst Sakari Heinonen, Tõlge Pille Toompuu, Fotod I am second -liikumine\nKes või mis on Sinu elus esikohal? Ära ütle, mis see peaks olema, vaid mis see on. Ühendriikidest pärit I am Second liikumine kutsub inimesi üles küsima seda küsimust ja asetama elus asjad õigesse järjekorda.\nageli nähakse misjonitööd kui evangeeliumi kuulutamist ja maiste vajaduste rahuldamiseks vältimatute asjade viimist meie maailma vaeseimatele. Siiski on paljud vaesed vaimselt ja hingeliselt rikkamad kui meie maailma miljonärid. Unustame kergesti, et inimesed oma nii-öelda heaoluühiskonnas vajavad evangeeliumit sama palju kui puudust kannatavates riikides. „Hõlpsam on kaamelil minna läbi nõelasilma kui rikkal minna Jumala riiki!� Mk 10:25. Mis tuleb rikka ja Jumala vahele? Omand võtab nende elus esikoha, mis kuulub üksnes Jumalale. Raha ei ole ainus ebajumal, selleks võib olla ka tüdruk- või poiss-sõber, tervis, edu või mis tahes asi, millest me ei ole valmis loobuma.\n10 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nPaljudel tuleb elus ette periood, mil tajutakse, et omand, karjäär või tervis ei pea katsumustele vastu. Kaotused, pettumused ja tühi töö võtavad inimestelt lootuse. Elu variseb kokku ja asemele jääb vaid tühjus.\nI am Second liikumise eesmärk on erinevate taustadega ja erinevates elusituatsioonides ini-\nUnustame kergesti, et inimesed oma nii-öelda heaoluühiskonnas vajavad evangeeliumit sama palju kui puudust kannatavates riikides.\nmeste innustamine, et nad alustaksid uut elu, asetaksid Jumala ja teised inimesed esikohale ning leiaksid oma elule sisu mujalt kui omandist ja maistest naudingutest. Liikumise taustaks on e3 Partners Ministry. Kodulehel on mitmeid videotunnistusi, milles inimesed räägivad oma võitlustest erinevate raskustega ja sellest, kuidas nende elu Jumala abiga muutus. Videote otsimise teeb lihtsaks see, et need on jagatud erinevatesse kategooriatesse, milleks on muuhulgas ka abort, surm ja ülbus. Nende ingliskeelsete videote mõte on anda üksikutele ja haigetsaanud inimestele lootust. Kui keegi sõnastab probleemi, millega ise võitles, ja näitab, kuidas ta sellest jagu sai, annab\nsee teistele uut jõudu võitlemiseks. Muutuse viib küll alati läbi Jumal, aga need inimesed kutsuvad üles Tema abi vastu võtma. Liikumine ei paku inimestele üksnes videoid, vaid julgustab ka rajama I am Second rühmi ja liituma nende tegevusega. On oluline mõelda, mis koht kuulub Jumalale meie elus. Andes Talle esikoha, juhatab Ta meid igavesel teel, millel käimine ei ole küll alati lihtne, aga Ta on kogu aeg meie kõrval!\nKui keegi sõnastab probleemi, millega ise võitles, ja näitab, kuidas ta sellest jagu sai, annab see teistele uut jõudu võitlemiseks.\n"ära karda! Mina olen Esimene ja Viimne ja Elav. Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed." Ilm 1:17b–18\nKoduvägivald jätab lapse ajusse jälje. Vägivalla all kannatanud laste aju reageeris vihastele näoilmetele aktiivsemalt kui vägivalla all mitte kannatavatel lastel. See oli sarnane sõjalises tegevuses osalenud sõduritega. ALLIKAS: Postimees / Suurbritannia University College Londoni uurimus\nArmastuse otsingul Aafrikas Nancy Kudrin Autor õppis 2 kuud misjonikoolis Aafrikas.\nJuba väikesest saadik olen unistanud sõita Aafrikasse ning teha midagi sealsete inimeste heaks. Alates ajast, kui otsustasin oma elu täielikult Jumalale pühendada, on Tema järjest täitnud mu suurimaid unistusi. Samamoodi avas Jumal mulle ukse Aafrikasse. Kuigi olin selle unistuse ammu riiuli taganurka visanud, tõi Jumal ta jälle päevavalgele. Pärast gümnaasiumi lõpetamist otsisin piiblikooli, kuhu minna. Olnud kaalunud mitmeid variante, ei saanud ma ühegi puhul rahu südamesse. Ühel päeval otsustasin uurida Heidi Bakeri kohta, kes kolis Aafrikasse ja teeb seal nüüd misjonitööd. Ta on minu jaoks suur eeskuju, kuna tema tegevus peegeldab täiega Jeesust ja ta on oma elu täielikult Jumala kätte usaldanud. Heidi Bakeri kodulehelt leidsin, et Iris Ministries korraldab igal aastal misjonikooli. Ma ei suutnud oma silmi uskuda – see oli ideaalne koht minu jaoks, paremat lihtsalt ei leidunud! Istusin arvuti ees pisarates ja tundsin, kuidas Jumal See oli ideaalne koht minu kutsub mind sinna. jaoks, paremat lihtsalt ei Teekond enne Aafrikat oli kõige leidunud! raskem. Seisin silmitsi mägedega, mis tundusid ületamatud, aga Jumalaga on ju kõik võimalik. Ja siis ühtäkki istusingi juba lennuki peal. Olin jõudmas kõrgeima mäe tippu, ent tegelikult polnud mul õrna aimugi, mis mind teisel pool mäge ootab. Sellele mõelda oli hirmutav. Ma polnud ju kunagi kusagil üksi käinud, ikka olid sõbrad või pere kaasas. Olen alati kartnud jääda üksi ning kogeda üksindust. Kogu aeg pidin olema sõprade keskel, et tunda ennast armastatuna. Samas on mulle alati meeldinud oma hirmudele vastu seista ning teha just asju, mida kardan, et hirmust võitu saada. Mind julgustasid väga mu armsa sõbranna sõnad, kes ütles, et sõbrad ja perekond ei saa meiega iga kord kaasa tulla ja paratamatult peame inimestega meie ümber hüvasti jätma, aga Jumal on meiega alati kaasas. Ta ei saada mind Aafrikasse ega ütle, et näeme siis, kui tagasi oled, vaid Ta tuleb koos minuga. Muide, Ta tuligi! Igal sammul oli Ta minuga.\nLoe edasi Nancy seiklustest Aafrikas kodulehelt: plussmeedia.ee/nancy Pluss  1 /2012\nk a ks lug u\nJoona-Matias Toivanen, 27, Tartu Kes ei armasta, see ei ole tundnud Juma lat, sest Jumal on armastus. 1Jh 4:8\nTekst ja Foto Kristo Hüdsi\nOlen Tartu Ülikooli magistrant ja olnud abielus 2 aastat eestlannaga. Kristlane olen olnud kogu elu. Selle vältel on ette tulnud hetki, mil Jumal on mind äratanud ja kutsunud enda juurde, küsides, kuhu sa, Joona, oled minemas või kuhu sa tahad oma teel minna. Niisugustel hetkedel on saanud mulle selgemaks ja konkreetsemaks Jumala armastus, Ta tuleb justkui otse kõnelema. Selles avaldub Jumala hoolivus ja armastus. Kõige õudsem oleks see, kui Jumal jääks passiivseks: Ta ei vastaks või ei räägiks. Jumala armastus on mulle saanud ilmsemaks just siis, kui Ta mind raputab. See lubab mul mõista, et armastus on soov teenida ja valmisolek ka vaeva näha. Armastus väljendub kõige ehedamal kujul kristlikus abielus. Kristlik abielu on turvaline keskkond üksteise teenimiseks. Ühtlasi on abielu inimese jaoks ka kutsumus Jumalalt, milles inimene võib õppida tundma Jumala armastust ja õppida ka ise armastama. Abielu on armastuse praktiseerimise mänguväljak, kus inimene saab armastamist õppida. Inimene ei oska loomulikult armastada, niisiis tuleb seda õppida. Kui Paulus rääkis oma esimeses kirjas korintlastele armastusest, siis Jaakobus täiendab teda oluliselt, väites, et me peaksime võtma tema õpetust tõsiselt ja üritama selle järgi ka elada: “Olge sõna tegijad ja mitte üksnes kuuljad, pettes iseendid.” Jk 1:22\nVideointervjuud Joona Toivaneniga saad vaadata kodulehelt: plussmeedia.ee/joona\n12 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nJumala armastus on mulle saanud ilmsemaks just siis, kui Ta mind raputab.\nselle alguses Sirgit simso, 24, tartu\nTekst Kristo Hüdsi, Foto Valdur Rosenvald\nJumala armastuse poole joostes\nVallalisus on fantastiline aeg selleks, et leida ennast ning olla ise täielik ja iseseisvalt õnnelik. Vallalisuse aja arukat ärakasutamist takistab sageli see, kui keegi hakkab tõesti meeldima. Samuti rõhub ümbritseva keskkonna surve: need üürikesed hetked, kui tähed säravad taevas ja tundub, et Sinu ümber keerlevad vaid paarikesed, on vägatavaline nähtus siin planeedil Maa. Mõtle, miks Sa midagi teed. Harjuta armastust nende peal, keda on raske armastada.See on tõeline armastus, kui hoolid veendunult kellestki, kelle armastamine ei olegi nii lihtne. Armastus on otsus ja selles tuleb olla järjepidev. Vallalisus on hea aeg armastada neid, kes ei ole nii popid, kes ei too meile mingit kasu ning keda armastades tunned, nagu võtaksid vastutuse tema eest. Miks? Sest armastus on täiuslik ja see teeb Sind täielikuks. Piiblis on kirjas, et Jumal on armastus ja kes püsib armastuses, püsib Jumalas ja Jumal püsib temas (1Jh 4:16). Pea lugu nendest asjadest, mis on Piiblis kirjas – sellest, mida Jumal on rääkinud, sest Tema sõnadel on tõeline ja kestev väärtus. Jumal on lubanud, et armastus ei kao ja see püsib Sinus. Vallalisuse aeg on suurepärane aeg kasvamaks Jumala täiusliku armastuse poole, tehes seda mitte lihtsalt jalutades, vaid tõesti joostes! Leia enda täielik potentsiaal! Armasta oma ligimest, usalda Jumalat ja küll Ta juhatab Sinu kõrvale kellegi, kes jookseb Sinuga samas tempos.\nLoe lisaks Jane ja Joosepi lugusid Plussmeedia.ee kodulehelt!\nVallalisuse aeg on suurepärane aeg kasvamaks Jumala täiusliku armastuse poole.\nJ e esus face b o o kis Tekst Olga Belan, Tõlge Salome Haapalainen Fotod Sxc\nHobid street & hip hop Elukoht Tartu Sündinud: 2. märts 1991\nSina ja Merle\nMillest mõtled? Marta Ma arvan, et ma olen hakanud uskuma armastusse esimesest silmapilgust ... 24. jaanuar kell 17:27 Meeldib Kommenteeri\nKadi: Ossa, päriselt ka või, kas see on tõeline armastus? Noh,\nToetades enam kui 10€ saad\nkes ta on? ;)\njärgmised 2012 aasta numbrid\n24. jaanuar kell 17:29\nMarta: Mm... Ta käib Annikaga ... Ma tean, et Annika on mu sõber, aga ma ei saa ju midagi teha, Markus lihtsalt on nii\nARMAS! Aga jah, nad ei käi koos nagunii enam kaua ... sa ju\n9 inimesele meeldib see.\nSponsoreeritud Loo kuulutus\nendale postkasti! (ülekande korral kirjuta selgitusse nimi ja aadress kuhu soovid lehe tellida) Meeldib\ntead, milline Annika on.\n24. jaanuar kell 17:34 Sõbrad\nKadi: Võib-olla, võib-olla mitte ... Aga kas ei oleks parem lihtsalt oodata ja näha, mis juhtub?\n24. jaanuar kell 17:35 Marta: Mm ... Aga ma tahan teha midagi enne, kui on liiga\nSoovid samuti olla osaline jumalariigi töös läbi Pluss-ajakirja? Nüüd on selleks võimalus: hakka Plussi fänniks. Meeldib\nhilja. Ma olen kindel, et Markus on mulle see õige. Ja kui ma ei hoolitse oma asjade eest, kes siis veel ... 24. jaanuar kell 17:41\nVaenlane: Jah, sina ja Markus oleksite oivaline paar. Lase käia! Kohe praegu! Sa ju ei taha jääda vanatüdrukuks? 24. jaanuar kell 17:42 Soovita sõpru\nKadi: Pole mõtet mõelda selliselt. Küll sulle leidub keegi, kui\nEemalda sõprade hulgast\nsa vaid jaksad oodata. On üks, kes hoolitseb kõige eest. Ma\narvan, et kui sa lased sel olla, siis kõik läheb paremini, kui sa\narvadki. 24. jaanuar kell 17:45\nJeesus: "Marta, Marta, sa muretsed ja vaevad ennast paljude asjadega, aga tarvis on vaid üht. ” Lk 10:41-42\n14 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nUus noorte lühifilm Plussmeedias! Vaata: plussmeedia.ee/arapoe\nMeie Isa, kes sa oled taevas! Pühitsetud olgu sinu nimi! Sinu riik tulgu, sinu tahtmine sündigu nagu taevas, nõnda ka maa peal! Meie igapäevast leiba anna meile tänapäev! Ja anna meile andeks meie võlad, nagu meiegi andeks anname oma võlglastele! Ja ära saada meid kiusatusse, vaid päästa meid ära kurjast! Sest sinu päralt on riik ja vägi ja au igavesti. Aamen. Pluss  1 /2012\nnõuann kuidas v elus püs\n1. Õpi Jumalat tundma\nSee on vallalisepõlve kõige tähtsam eesmärk. Kui soovid, et Sinu tulevane abielu oleks võimalikult täiuslik, siis kasuta oma aega maksimaalselt selle eesmärgi täitmiseks. Sinu tulevane abikaasa ei saa kunagi lõplikult seda armastusevajadust rahuldada, mis meil inimestena on. Seda suudab vaid Jumal. Mida rohkem Sa armastad Jeesust, seda rohkem armastust on Sul oma naise või mehe vastu. Loe: Ef 5:25\n2. Õpi ennast tundma Leia oma elu põhisuund. Kuigi Jumal ei avalda meile detailset plaani meie tuleviku kohta, saame siiski leida oma elu põhisuuna. Võibolla on Sinu kutsumuseks saada misjonäriks, aidata vaeseid, osaleda poliitikas või hoopis midagi muud. Arukas on juba vallalisena eesmärgi suunas liikuma hakata. Teel olles märkad, et Sinu kõrval on teisigi, kes samas suunas lähevad. C.S. Lewis: „Abielu on kaks inimest, kes on ühendatud ühe eesmärgiga.“\n5. Ära sebi Poisid, austage tüdrukuid ja ärge murdke nende südameid. Kui teil midagi tõsist plaanis ei ole, ärge flirtige, sest tüdrukud saavad sügavamalt haiget, kui te ette suudate kujutada. Tüdrukud, ärge tekitage poistes kiusatusi oma riietuse, käitumise või suhtumisega. Liiga väljakutsuvalt käitudes meelitate ligi poisse, kellega te tegelikult oma elu veeta ei tahaks. Ei ole mõtet oma aega ja energiat raisata suhetele, millest midagi välja ei tule. Ära otsi tunnustust vastassugupoolelt, vaid taevaselt Isalt, kes annab heldelt! Loe: Rm 14:13\n16 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nnet, vallalisena sida Tekst Valdur Rosenvald Foto Istockphoto\n3. Arenda ennast Sõida Aafrikasse misjonireisile, aita pastoril autot pesta, õpi kitarri mängima, tee oma emale ootamatu üllatus, hakka päevikut pidama, käi koolis, kasvata suured musklid. Ole loominguline, proovi midagi uut, ole kohalikus koguduses aktiivne. See on aeg, mis ei tule kunagi tagasi – kasuta seda targalt! Loe: Ef 5:15-16\n4. Hoia end puhtana Kõik tahavad, et nende intiimelu oleks parim. Uuringud näitavad, et õnnelikumad on paarid, kellel on elu jooksul olnud üks seksuaalpartner. Kujutle, kui ilus ja täiuslik on see, kui Su armastatu on hoidnud ennast terve elu puhtana, et jagada ennast intiimselt ainult Sinuga! Tee teistele seda, mida Sa tahad, et Sulle tehtaks. Kontrolli oma mõtteid, sest need määravad ära Su teod. Kui oled sõltuvuses pornograafiast või ebapuhastest mõtetest, otsi abi! Need probleemid tuleb lahendada enne abielu, sest abielu neid ise ei lahenda! Loe: Mt 5:28\nJ u ma l a ki ng itus m e i le Tekst Kairi Tamuri Foto Veiko Ilus\nÜhel õhtul kirikust tulles vaatasin nagu ikka kodutänavas taevasse. On üks koht, kus pilk iseenesest ülespoole kisub. Selge sügavsinine taevalaotus oli täis hõbedaselt säravaid tähti. Naeratasin. Sellise taeva all oli hea ja rahulik olla. Hoidsin peos oma tütre pisikest kätt ja me läksime vaikides kodu poole. Meie meel oli rõõmus, sest olime taas saanud teistele jagada midagi sellest, mida Looja on meile kinkinud. Tulime Tooma missalt. Olin avastanud, et see pühapäevaõhtune perejumalateenistus on mõnus ja turvaline viis jagada oma usku ning armastust Jumala ja ligimese vastu. Missat valmistavad ette eri vanuses ja eri elualadel tegutsevad vabatahtlikud, kes saavad kord kuus kokku, et tekitada sünergia, mis aitaks üheskoos luua midagi ilusat. Midagi sellist, mis rõõmustaks ennast ja teisi ning millest Jumalal oleks hea meel. Missa võimalusterohke õhkkond mõjub innustavalt. Soomes, kust Tooma missa alguse sai, nimetatakse seda ideede laboratooriumiks. Kui uus asi ennast missal õigustab ja inimestele meeldib, siis võetakse see ka teistel teenistustel kasutusele. Kuid tore ei ole missal ainult selle ettevalmistajatel. Missa tavapärasest veidi vabam vorm lubab igaühel tunda end kirikus mugavalt. Seal on võimalus kuulata teistsugust muusikat, liikuda teenistuse ajal kirikus ringi, esitada eest- ja tänupalveid ning paluda vaimulikult hingehoiuvestlust või tervisemure korral õliga võidmist. Missale on alati väga oodatud ka lapsed, kelle silmad pannakse lastenurgas särama. Kui Tooma missa pole Jumala kingitus meile, siis mis see on? Vaata ka Tooma missa kodulehele: www.toomamissa.com\n6. Ära põe Kui Sul on südames soov abielluda, siis Jumal on selle sinna pannud. Ta näeb Sind ja ootab, et Sa Teda usaldaksid. Muretsemise asemel kasuta aega nende nõuannete täitmiseks oma elus. Ja poistele meeldivad tüdrukud, kes ei põe pidevalt. Koguja ütleb, et iga asja jaoks on oma aeg. Loe: Fl 4:6\n7. Ära lase ennast mõjutada „Olime kinos ja siis ta pani mulle käe ümber, ilmselt me nüüd käime“ – see ei ole hea viis suhte alustamiseks. Rääkige asjad selgeks. Kui tunned, et ta ei ole tegelikult Sinu jaoks, siis kindlasti ära lepi vähemaga, kui sellega, mis Jumalal on Sinu jaoks plaanis. Kui Sulle avaldatakse survet suhte alustamiseks või füüsiliseks kontaktiks, mis Sulle ei meeldi, siis pole tegu õige asjaga. Loe: Gl 5:1 Pluss  1 /2012\nKust võiksin leida armastuse? Tekst Anete Palmik, Fotod Istockphoto ja Helari Hellenurm\nArmastus on kingitus Jumalalt, armastus on aare, mida me saame jagada Tema armu läbi, ja armastus kestab igavesti. USAst pärit Dien Taylor on olnud pastor juba üle 11 aasta. Selle aja jooksul on ta rääkinud Jumalast sadadele tuhandetele inimestele. Mida arvab evangelist aga armastusest ning mida on tal öelda inimestele, kes tunnevad, et nad ei ole armastatud? Mis on armastus?\nPiibel räägib meile, et Jumal on armastus. Armastus on ennastohverdav andmine ja kaastunne, mida saame kogeda tänu Jumala armule Jeesuse läbi. Samas on armastus midagi, mida saame üksteisega jagada, see seob meid ja lubab meil olla üheskoos osaduses. Armastus ei ole ajutine, see ei ole ebaviisakas ega isekas. Armastus talub, usub ja loodab kõike. Apostel Paulus on jätnud meile 1. Korintose kirja 13. salmis meeldetuletuse, et armastus ei lõppe iialgi. Armastuse kogemus ei ole ainult ühesuunaline tänav, vaid see on ka võimalus armastust vastu võtta ja kogeda. Armastuse jagamine ja vastuvõtmine teevadki selle nii võimsaks.\nMida tuleks teha, kui tunned, et mitte keegi sind ei armasta?\nSaatan on üks suur petis, ta on justkui valede kuningas. Ta ei väsi meile valetamast ning kordamast, et Jumala sõnu ei tasu uskuda. Jumal on Piiblis meile lubanud, et Ta armastab meid igavese armastusega. Isegi kui me ei näe ühtegi tõendit sellest armastusest või oleme pimestatud patu poolt ja ei kuule Jumala kutsumist meie eludes – siiski Jumal näitab meile, et Tema armastus on imeline isegi siis, kui me seda ehk ei väärigi. On hea Jumal näitab meile, et teada, et Jumala armasTema armastus on tus ei sõltu meist endist ega ka meie tunnetest, imeline isegi siis, kui Tema armastab meid me seda ehk ei väärigi. tingimusteta ja igavesti. Tunnen sügavalt kaasa inimestele, keda vaevavad depressioon ja enesetapumõtted ning kes arvavad, et keegi neid ei armasta. Jutlustades püüan alati inimestele selgeks teha, et nad on armastatud ning see ei sõltu meie tegudest või tunnetest. On fakt, et Jumal armastab meist igat üksikut. Sinu elu loeb ja Sa oled Jumalale väga oluline.\nka sellest, mida teine inimene teeb. Armastus tuleb Jumalalt ja Jumal laseb meil kõiki inimesi võtta kui Tema loomingut. Me saame seda teha läbi teadmise, et Jumal on armastuse Allikas. Jeesus armastas oma vaenlasi. Piibel ütleb, et suurem on see, kes on meie sees, kui see, kes on maailmas. Paulus tuletab meile meelde, et nüüd ei ela enam mina, vaid Jeesus elab minu sees ning Tema annab meile oskuse andestada ja armastada neid, kes on meile haiget teinud ja keda ei ole esmapilgul just kerge ar-mastada. Ma ütlen tihti, et kui inimesed vaArmastuse jagamine ja livad mitte armastada teisi ning omada vaenlasi, siis vastuvõtmine teevadki nad lasevad teistel inimesselle nii võimsaks. tel kontrollida oma elu, kuid miks peaks keegi sinu elu kontrollima? Jumal on meid armastanud, et me saaksime armastada Teda ja ka teisi inimesi.\nMida sooviksid Plussi lugejatele?\nMinu üks ja ainus soov kõikidele noortele inimestele on, et nad teaksid ja hindaksid Jumala armastust. Jumal armastab meid meeletu armastusega ja isegi kui vahete-vahel me ei tunne, et oleme armastatud, ja mõtleme, et Jumal on meid ära unustanud – siis ma võin ilma vähimagi kahtlusevarjuta kinnitada, et Ta hoolitseb oma armsate eest. Jumal lõi Eeva spetsiaalselt Aadama jaoks. Seda on hea meeles pidada. Jumal toob selle ühe erilise inimese meie juurde. Palvetan, et iga üksik inimene oleks tänulik ja avatud armastusele, mis Jumalal meie vastu on.\nVideointervjuud Dien Tayloriga saad vaadata kodulehelt: plussmeedia.ee/dien\nPiiblis on kirjas, et me peame ka oma vaenlasi armastama. Kuidas on võimalik armastada kedagi, kes on sulle haiget teinud?\nSee on see, mis eristab kristlasi kõikidest teistest – armastus ei sõltu meie tunnetest ega\n18 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nKoostanud Anneli Gill Fotod Valdur Rosenvald ja erakogu\narmastust kolme sõnaga Pluss intervjueeris tartu kivilinna gümaasiumi noori.\nNele, 17: –\tKirjeldamatu hoolivus , austus\nMartin-Sten, 17: –\tTunnete seletamatu olemus\nElina, 17: –\tHingeside, usaldus, ustavus\nKeilin, 17: –\tIlusaim ime maailmas\nSabine, 17: –\tHoolivus, truudus, austus\nJumalariik on teie lähed Tekst Leevi Reinaru, Fotod Istockphoto ja Kristo Hüdsi Autor on EELK Lääne-Nigula koguduse õpetaja ja EELK Misjonikeskuse juhataja\nJumalariik ei tõuse ega lange geniaalsete inimeste olemasolust või puudusest. Selle riigi juhtimisega saavad hakkama ka lihtsad kalurid, nagu Jeesus endale õpilasteks valis.\nluline on tõsiasi, et jumalariik ei ole seal, kus inimesed püüavad Jumalat oma töösse kaasata, vaid seal, kus Jumal kaasab inimesed oma töösse. Siin peame mõtisklema kristlaseks olemise üle. Meile on Uues Testamendis antud mitmeid käske ja korraldusi, näiteks minna ja kuulutada jumalariigist kogu maailmale. Ent me ei saa asuda seda teostama omas meeles ja tarkuses. Saame seda teha vaid Jumala Vaimu juhatusel. Teiste inimestega kohtumisel peab olema Jumala Vaimu ettevalmistav töö tehtud, siis\n20 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nsaame sellele midagi juurde lisada. Otsustavaks on koostöö, mitte meiepoolne saavutus. Tema peab olema juhataja ja meie sõnakuulelikult nendes raamides.\nSee riik on ligidal\nTaevariik on lähedal! Nii hüüdis Jeesus oma kuulutustöös. Ta võrdles jumalariiki sinepiseemne ja juuretisega. Sinepiseeme on väga tilluke, kuid sellest kasvab suur taim. Juuretis on väike osa taignast, mis paneb kogu taigna käärima. See ongi nagu varjatud elujõud, mis saadab korda suuri ja\nnähtavaid asju. Meie osa on siinjuures külvata ja hoida endas alles usuline elu juuretisena, mis mõjutab teiste inimeste usku. Jumalariigi praktilise sisu võtab kokku apostel Paulus: „Jumala riik ei ole ju söömine ega joomine, vaid õigus ja rahu ja rõõm Pühas Vaimus.” Rm 14:17. See on terveks saanud inimese vaimne olukord\nVanemad ega ristivanemad ei saa anda oma lastele usku, seda saab kinkida ainult Jumal ise.\n– õigus, rahu ja rõõm Issanda Pühas Vaimus. Jumalariik toob need väärtused inimese ellu kui jäävad, ajatud väärtused. Oled vastu võtnud jumalariigi ja Sa oled päästetud. Tavaliselt saab see osaks nii, et keegi rääkis Sulle sellest. Ka siis, kui Sind lapsena ristiti, oled saanud oma vanemate ja vaderite abil kasvatuse, nii et tahtsid ise tulla leeri ja kinnitada oma usku ristimisse. Vanemad ega ristivanemad ei saa anda oma lastele usku, seda saab kinkida ainult Jumal ise, ent vanemad ja vaderid, sugulased ja tuttavad saavad näi-\nEvangeeliumi põhitõed: Inimene on Jumalast lahutatud\npattude pärast. Rm 3:23\nMõnikord me aga lihtsalt ei suuda leida aega nende inimeste jaoks, keda Jumal meile südamele paneb.\nJeesus Kristus lunastas ristil\nmeie patud ja on Päästja. 2Kr 5:21 Pääsemiseks on vaja meeleparandus ja ristimine. Ap 2:38 Igavene elu on Jumala armuand. Rm 6:23 Jumala armastus kõigi patuste vastu. Rm 5:8 Päästmine on Jumala arm, mitte meie saavutus. Ef 2:8-9 Jumal kutsub meelt parandama. Ilm 3:20 Jumala vastus neile, kes võtavad usus vastu Jeesuse. Jh 1:12\nPalve: Hea Jumal, ma olen Sinust kuulnud ja tahan Sind paremini tundma õppida. Ma saan aru, et Sina tunned mind ning tead minu soove ja mõtteid. Tahan need siiski Sulle teatavaks teha. Palun kasvata mu usku, et oleksin kindel, et Sinu tahe on mind päästa. Anna mulle mu patud andeks ja juhata mind oma Püha Vaimuga, et oleksin ka teistele abiks usu leidmisel. Aamen.\nMilleks peame tunnistama?\nTegelikult on oma usu tunnistamine lihtsalt see, et me räägime teistele, kes otsivad vaimutoitu, kust seda saab. Ütleme näljastele, kust me ise leiba leidsime.\nennast ilmutanud ja kinkinud igavese elu. Igavene elu on antud kõigile, aga kõik ei ole sellest teadlikud.\n·\tUsk äratab meis kaastunde\nkõigi nende vastu, kes kõnnivad igavesse hukatusse viival teel. Piibli järgi teame, et inimene, kes pole meelt parandanud ja Jeesust oma ellu palunud, on määratud igavesti hukkuma koledas kohas põrgus. Keegi ei soovi, et tema vanemad või vend ja õde oleksid kord igavesti põrgus.\non sõnakuulelikkuse tundemärk. Allutades oma elu Jeesusele, deklareerime, et Tema juhib meie elu edasi. Jeesus ütles: „Minge kõike maailma, kuulutage evangeeliumi kogu loodule!” Mk 16:15.\n·\tKui oma usku sõnade ja te-\ngudega tunnistame, leiame ise oma usus kinnitust. Rääkides teistele, saame alati ka ise kinnitatud ja kasvame edasi. Jagades saame õnnistust juurde.\ndata teed Jeesuse juurde. Tee näitamine tähendab sõnumi edasiandmist Kristusest. Paulus ütleb: „Häda mulle, kui ma evangeeliumi ei kuuluta!” 1Kr 9:16. Häda seisneb selles, et minu pärast võib keegi jääda teadmatusse ja hukkuda.\n·\tTänulikkuse väljenda miseks, et Jumal on just meile\nApostel ütleb, et tunnistust andes tegutseb Jumal ise oma Vaimu kaudu. „Te saate väe Pühalt Vaimult, kes tuleb teie üle, ja te peate olema minu tunnistajad” Ap 1:8. Kindlasti on lihtne tunnistada oma usku kohe pärast pöördumist, kuid see vaimustus vaibub ja meile jääb vastutus ehk ülesanne ikka edasi rääkida. Miks on see vajalik? Võime leida erinevaid põhjusi, mis sellele küsimusele vastavad.\nOma tunnistust andes peame tõdema, et see ei käi alati sugugi nii libedalt, kui arvame. Enamik takistusi oma usu tunnistamisel tõusevad üles meist endist. Meil on hirm ebaõnnestumise ees. Usk on nii püha ja suur asi ning keegi meis võtab julgust maha ning ütleb, et seda peaksid tegema ainult vastava õppe saanud inimesed. Alati arvame, et meil pole veel piisavalt teadmisi usust ja Jumalast. Ka usu vähesus seab takistuse meie tunnistusele. Või oleme seotud mõne patuga, millest pole olnud julgust loobuda, ning see omakorda võtab ära julguse tunnistada. Mõnikord me aga lihtsalt ei suuda leida aega nende inimeste jaoks, keda Jumal meile südamele paneb, oleme nii hõivatud oma tööga, et ei leia aega sõita külla ja rääkida usust. On selge, et saatan teeb kõik selleks, et me hoiaksime oma usku ainult endale ja ei jagaks seda teistega. Kohtasin kord Riias ühte naist, kes oli nõukogude ajal usu pärast vangis. Kuna ta tunnistas Jumalast ja palvetas koos teiste vangidega, siis saadeti teda ühest vanglast teise ja manitseti kogu aeg, et ta oma usust teistele ei räägiks. Lõpuks oli ta ilma küt-\nteta üksikkongis. Siberis oli väljas 40 kraadi külma, kuid ta tundis, kuidas miski soojendas tema 4tunnist uneaega. Ülemused Moskvast saabusid temaga vestlema ja ütlesid, et loobugu ta oma Jumalast rääkimisest ja nad annavad talle inimlikud tingimused. Tema aga vastas nendele, et juba homme võib Moskvas olla uus võim ja valitsus ning nemad laulavad siis uut laulu, muutes oma seisukohti, aga tema teab, et tema Kuningas ei muutu kunagi. Sellepärast ka tema ei muuda oma põhimõtteid.\nJumala abiga on võimalik kõikidest takistustest üle saada. Isegi kui Sinu püüe tunnistust anda ei edene, siis ära loobu. Kui räägid, siis ära tee oma lugu ilusamaks, et see oleks usutavam. Jumala Sõna ei ole vaja teha kaunimaks ega karmimaks, kui see on. Kui Sinu töö ei edene, siis pöördu palves Jumala poole ning küsi nõu ja uut juhatust! Jeesus kasutas oma kuulutustöös lihtsaid põhimõtteid, nagu saame lugeda Jh 4:1-42. Ta selgitas igavese elu küsimusi argielu näidete abil. Kohtumõistmine inimeste üle tuleb jätta Jumala hooleks. Jeesus ei tulnud kohut mõistma, vaid patuseid päästma. Päästmise põhimõttest peame lähtuma ka siis, kui tegemist on kurjategijaga, kes otsib abi Jumalalt. Oma tunnistuse jagamiseks ei pea Sa ootama paremat aega, selle edasilükkamine võib tuua kaasa olukorra, kus pead tõdema, et õige hetk läks mööda, mõnel juhul ka jäädavalt.\nKohtumõistmine inimeste üle tuleb jätta Jumala hooleks. Inimesele lähenedes alusta alati palvega, palu Jumala juhatust. Kuula teist inimest ja võta tema jaoks aega. Võta kogu oma elu kui tunnistust Kristusest. See on väga oluline hoiak, kuna inimesed jälgivad meie sõnu ja tegusid, ning parim tunnistus on, kui need moodustava ühtse terviku. Ole alati valmis oma vestluskaaslasega koos palvetama ja julgustama teda patte andeks paluma ning andestust usus vastu võtma. Ära jäta inimest üksi, aita tal leida ühendus kogudusega ja teiste kristlastega. Palveta tema eest jätkuvalt.\nKas tead, mitut last ta sooviks?\nKoda ja vara on isade pärand, aga arukas naine on Issandalt. Õp 19:14\nTeie ehteks ärgu olgu välispidine juuste palmitsemine ega kuldkeede kandmine ega rõivad, mida te kannate, vaid selleks olgu varjul olev südame-inimene, tasase ja vaikse vaimu kadumatuse ilus, mis on Jumala silmis palju väärt. 1Pt 3:3-4\nKas jaksad kuulata tema norskamist?\nKas tead, mitu lusikat suhkrut ta oma kohvi sisse paneb?\n„Palju on tütarlapsi, kes töös on tublid, aga sina ületad nad kõik!“ Võluvus on petlik ja ilu on tühine, aga naine, kes Issandat kardab, on kiiduväärt. Õp 31:29-30\nKas tead, milline on tema unistuste amet?\nKoostanud Olga Belan\nKas tead, kuidas tema tuju tõsta? ja\nArmastus on pika meelega, armastus hellitab. 1Kr 13:4\nKas oled näinud teda ilma meigita?\nKas oled valmis jagama viimast suutäit oma lemmiktoidust?\nKas oled valmis ootama, kuni ta end riidesse sätib?\n(Armastus) ei otsi omakasu, ta ei ärritu. Ta ei jäta meelde paha, tal ei ole rõõmu ülekohtust, aga ta rõõmustab tõe üle. 1Kr 13:5b-6\nKannatlikkusega saab veenda valitsejat ja mahe keel murrab luud. Õp 25:15\nVeetlev naine saavutab au ja virgad saavutavad rikkuse. Õp 11:16\nSeepärast jätab mees maha oma isa ja ema ning hoiab oma naise poole, ja nemad on üks liha! 1Ms 2:24\nSa oled täiuslikult ilus, mu kullake, ja sul pole ühtegi viga! Ül 4:7\nMehed, armastage naisi, otsekui Kristus on armastanud kogudust ja loovutanud iseenese tema eest. Ef 5:25\nKas jaksad vestelda teie suhtest kaks tundi järjest?\nÜleastumise ajal on maal palju valitsejaid, aga mõistliku ja targa mehe puhul püsib kindel kord kaua. Õp 28:2\nKas mäletad ta sünnipäeva?\n22 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nKui ma täna sind käsin armastada Issandat, oma Jumalat, käies tema teedel ja pidades tema käske, määrusi ja seadlusi, et sa võiksid elada ja paljuneda, ja et Issand, su Jumal, õnnistaks sind sellel maal, kuhu sa lähed, et seda pärida. 5Ms 30:16\nIssand ilmutas ennast mulle kaugelt: Ma olen sind armastanud igavese armastusega, seepärast jääb mu osadus sinuga. Jr 31:3\nJumala ja inimeste vahel.\nArmasta Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest ja kõigest oma väest! 5Ms 6:5\nMina olen Issand, sinu Jumal.. olen püha vihaga Jumal, kes vanemate süü nuhtleb laste kätte kolmanda ja neljanda põlveni neile, kes mind vihkavad, aga kes heldust osutab tuhandeile neile, kes mind armastavad ja mu käske peavad! 2Ms 20:5,6\nKoostanud Maria Savitskaja\nÄra tasu kätte ja ära pea viha oma rahva laste vastu, vaid armasta oma ligimest nagu iseennast! Mina olen Issand! 3Ms 19:18\nMina ja teised inimesed.\nEks ole ju mulle meeldiv paast niisugune: päästa valla ülekohtused ahelad, teha lahti ikke rihmad, lasta vabaks rõhutud ja purustada kõik ikked? Eks see ole murda oma leiba näljasele ja viia oma kotta viletsad kodutud, kui sa näed alastiolijat ja riietad teda ega hoidu oma ligimesest? Js 58:6-7\nJUMAL ON ARMASTUS Ent Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8\nArmasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma mõistusega! Armasta oma ligimest nagu iseennast! Mt 22:37,39\nJa see ongi armastus, et me käime tema käskude järgi. See ongi käsk, nii nagu te olete kuulnud algusest, et te käiksite selles. 2Jh 1:6\nArmastus ei tee ligimesele kurja. Nii on armastus Seaduse täitmine. Rm 13:10\nNii nagu Issand teile on andeks andnud, nõnda tehke teiegi! Aga üle kõige selle olgu armastus - see on täiuslik side! Kl 3:13b-14\nEnt nüüd jääb usk, lootus, armastus, need kolm, aga suurim neist on armastus. 1Kr 13:13\nh e a küsim us\nTekst Hilla Ryösö, Tõlge Pille Toompuu, Fotod Istockphoto ja Nuotta.com\nVabaabielu on paarisuhtes elavate noorte seas väga levinud. See tundub olevat üldise arvamuse järgi õige ja heakskiidetud viis teise inimesega tutvumiseks. Statistika järgi elab Eestis 22% paaridest vabaabielu.\n24 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\n„Kurameerimist ei peaks siiski liiga tõsiselt võtma, ehkki teise tunnetega ei tohiks mingil juhul mängida.” Traditsioonilise kristliku arusaama järgi kuulub kooselamine alles abielu juurde. See võib tunduda liiga radikaalne, aga Jumal on meile andnud juhiseid ja seadnud piiranguid üksnes sellepärast, et Ta soovib meid kaitsta haiget ja haavata saamise eest. Paljud otsustavad vabaabielu kasuks majanduslikel põhjustel või soovist proovida, kas suhe toimib, sest kui see purunebki, ei ole nii valus lahku minna. Jeesus õpetas, et seks liidab mehe ja naise üheks lihaks. Suhet ei ole võimalik lõpetada ilma endast tükikest ära andmata ja seejuures saavad mõlemad väga haiget. Seks on Jumala antud kink inimestele, mis on mõeldud abielu jaoks.\nLiiga ruttu liiga tõsiseks\nEelmise aasta novembris toimunud Maata Näkyvissä festivali suhtekanali eestvedajad Laura ja Peter Moukainen julgustasid noori usaldama Piibli juhiseid. „Abielus elamist ei saa kunagi eelnevalt testida. See on ainulaadne suhe ja ka pärast mitmeid aastaid kestnud tutvust tuleb esile teise inimese uusi külgi,” tõdeb Peter. Kurameerimine on Laura sõnul tähtis teise inimese tundmaõppimise aeg. Siis mõeldakse, kas see, kellesse ollakse armunud, on sobilik kaaslane kogu ülejäänud eluks. „Kurameerimist ei peaks siiski liiga tõsiselt võtma, ehkki teise tunnetega ei tohiks mingil juhul mängida. Kurameerimise võib ka katkestada, kui suhtel ei tundu olevat häid eeldusi. Lahkuminek teeb ka siis päris kindlasti haiget,” ütlevad Peter ja Laura.\nKurameerimise piiride ja selle juurde kuuluvate armastuse vormide kohta Piiblis väga otseseid juhiseid ei ole. „Armastuse piirangute kohta kurameerimise ajal ei annaks ma ise mingeid üldkehtivaid juhtnööre, aga Zen Cafe laulus „Ära tee” öeldakse minu meelest välja kurameerimise hea point: ära tee minuga midagi sellist, mida võiksid hoida selleks puhuks, kui sul on mees, keda tegelikult otsisid,” tsiteerib Peter.\nOotamisele eelneb otsus\nJumal lõi mehele kaaslaseks naise, öeldes: „Inimesel ei ole hea üksi olla; ma tahan teha temale abi, kes tema kohane on.” 1Ms 2:18. Armastus oli paradiisis täiesti loomulik asi. Esimesed inimesed olid Piibli järgi alasti ja nad ei tundnud sellepärast häbi. Enne pattulangemist oli armastus veel puhas ja niisugune, nagu Jumal selle plaaninud oligi. Armastuse Looja antud armastuse juhised on originaalsed ja ehedad. Kui neist ollakse siiski kõrvale mindud, võib usaldada Jumala armu: „Tema võib parandada kõik meie haavad ja selle, mis on katki, ehkki neist võivad jääda ka jäljed. Jumal on eelkõige armu Jumal, kes loob uut ja tervendab meid,” julgustab Laura.\n24. - 26. veebruar TALLINNAS\nPõlev Pirn 2012\n„Abieluni ootamine ei ole kerge tee ja see nõuab kindlat otsust.“ Piiblist võib lugeda juhtumist, kus Jeesus andestab abielurikkumiselt tabatud naisele. Ta ei mõista tema üle kohut, vaid õhutab endist patust eluviisi hülgama ja pöörduma õigele teele. „Abieluni ootamine ei ole kerge tee ja see nõuab kindlat otsust. Siin on väga olulisel kohal armastatuga rääkimine, palvetamine ja Piibli uurimine. Jumal soovib abielu õnnistada ja tõotab oma Sõnas meie eest hoolitseda: „Ja kui ka üksikust jagu saadakse, siis kaks panevad ometi vastu; ja kolmekordset lõnga ei kista katki nii kergesti.” Kg 4:12. Jumal tahab olla abielu ühendaja ja toetada inimesi ka rasketel hetkedel,” julgustavad Laura ja Peter.\nLaura ja Peter Moukainen\needias on palju sellist, mis propageerib seksi ja õhutab kokku kolima, kui tunned, et oled selleks valmis. Kahe inimese valmisolek ei pruugi aga sugugi olla ühesugune ja suurte asjadega võidakse kokku puutuda liiga vara. Praktikas on tihtipeale raske teada, millal siis on see õige päev ja hetk.\nTekst Sakari Heinonen, Tõlge Pille Toompuu, Fotod Provident Films\nEhkki Sa ei ole varem midagi sellist kogenud, võib Sind filmi Soul Surfer (2011) vaadates tabada igatsus kihutada piki laineharja, jalge all vaid surfilaud, ja sukelduda selgesse merevette. See film ei jutusta üksnes surfamisest, vaid ka võitlustest elumuutuste keskel.\nethany Hamiltoni (Anna Sophia Robb), andeka noore surfari kogu elu on veel ees. Ta on võitnud võistlusi ja leidnud endale ka sponsori. Sarnaselt Bethanyga teame ka meie, mis tunne on, kui kõik äkki paika loksub. Viimase peal õppimis- või töökohta, mõistvaid vanemaid ja paljusid sõpru omades on olemine lihtne. Mõnikord läheb koguni nii hästi, et unustame, kellelt selle kõik saame. Jumal jääb tahaplaanile ja keskendume üksnes Tema antud kinkidele. Samas võib olla Jumala armastusse just headel aegadel kerge uskuda.\nSuure edu ees\nSuhte lõpp, lähedase surm või, nagu Bethanyl, tervise kaotamine lõhub elumosaiigi täielikult. Filmis jääb Bethany ilma vasakust käest ja tundub, et sellega koos ka kogu oma elust. Ühtäkki ei saa ta teha võileiba, ise korralikult riietuda ja – mis kõige hullem – surfata. Armastavasse Jumalasse uskumine muutub raskeks. Jeremija raamatu salmi ei olegi enam nii lihtne mõista:\nÜhtäkki ei saa ta teha võileiba, ise korralikult riietuda ja mis kõige hullem – surfata. „Sest mina tunnen mõtteid, mis ma teie pärast mõlgutan, ütleb Issand: need on rahu, aga mitte õnnetuse mõtted, et anda teile tulevikku ja lootust.” Jr 29:11 Surfamine oli olnud Bethany elu ja nüüd võttis Jumal selle temalt ära. Meilgi tuleb ette päevi, mis võivad muuta kogu elu suunda. Sei same silmitsi raskustega, millest läbipääsemine tundub võimatu. Kaotame midagi nii väärtuslikku ja tähtsat, et elu jääb justkui seisma.\nInimmõistusega võttes oleks Bethanyl täielik õigus Jumala peale solvuda, langeda enesehaletsus-\n26 Pluss Pluss 1 1 /2012 | plussmeedia.ee /2012 | plussmeedia.ee\nSoul Surfer rajaneb tõsielulool paljutõotavast surfajast Bethany Hamiltonist (pildil), kes kaotas oma käe hai rünnaku tagajärjel. Bethanyt ja tema peret on kandnud usk Jeesusesse. Praegu osaleb Bethany kampaanias I am Second. Hetkel on film väljas vaid Ühendriikides, kuid ootame selle jõudmist ka Euroopasse.\nse ja ka masendus olnuks täiesti mõistetav. Võidelnud natuke aega kodus, läheb ta teisele poole maakera üleujutuse ohvreid aitama. Bethany näeb, mida tähendab kaotada palju, ning ta julgustab väikest last randa naasma ja kartusest üle saama. Sageli soovime loksuda omaenese kurjuses ja kerjata inimeste tähelepanu, seda siiski vastu võtmata. Kas poleks hoopis parem märgata kõike, mida Jumal on meile andnud? Mis mõtet on kaotada see, mis meil on, lihtsalt sellepärast, et igatseme midagi, mida meil ei ole? Kui Bethany poleks oma käest ilma jäänud, ei saanuks ta olla julgustamas paljusid raskes olukor-\nras olevaid inimesi. Midagi iseendast ohverdades sai ta võimaluse jagada Jumala armastust mitmetele teistele. Andmine teeb meele\nMidagi iseendast ohverdades sai ta võimaluse jagada Jumala armastust paljudele teistele. rõõmsaks ja see omakorda innustab jagama. Bethany sai oma surfamise eest võitlemiseks uut indu ja koges taas, kui tore on kihutada laineharjal – ja veel võistlustel. Jumal ei ole meile kunagi tõotanud lihtsat elu, aga Ta on tõotanud meie eest hoolitseda.\nInimmõistusega võttes oleks Bethanyl täielik õigus Jumala peale solvuda, langeda enesehaletsusse ja ka masendus olnuks täiesti mõistetav.\nLaulmine kooris on osadus, teenimine ja kuulutamine\nTekst Hanna Põldaru, Fotod Veiko Ilus ja Tähti Lehtsaar\nestlased on ikka olnud laulurahvas ja nii on alati kristlastegi seas neid, kes armastavad koorilaulu. Plussil on au tutvustada kahte Maarjamaa kristlikku koori: üks neist, Kolgata baptistikoguduse kammerkoor, on otse laulupidude sünnikohast Tartust, teine aga kõikjalt üle maa kokku tulnud Misjonikoor.\nKoor sünnib ideest\nMisjonikoor sai alguse 1998. aastal. Kolgata kammerkoori tegevus ulatub juba meie vanemate lapsepõlve või hämaramassegi aega, aastasse 1969. Kolgata koguduses oli tollal palju erinevaid koore, aga tegevust vajati ka uuele põlvkonnale – sealt sündis idee noortekoori loomiseks. „Kammerkoori nime all oleme tegutsenud juba vähemalt 1995. aastast,” mäletab kõnealuse koori dirigent Tähti Lehtsaar. Misjonikoori idee eelkäijaks loetakse Oikumene noortekoori,\nmida juhtis tänase Misjonikoori dirigent Maarja Vardja. Eve Lend, kes ise selles kooris laulnud oli, tahtis kolida kasvõi Soome, et seal ühes misjonikooris kaasa teha. Tema abikaasa pakkus alternatiivina välja idee rajada samalaadne koor Eestis.\nLauljaid ei ühenda ainult muusika\nTingituna Kolgata koori asukohast on vähemalt pooled selle lauljaist tudengid, mistõttu pole seltskond kuigi stabiilne: kevad tühjendab kooriridu, sügis täidab. „Ette ei tea, mis koosseis on,” pole Tähtil sugugi lihtne järgmist hooaega prognoosida. Misjonikooris on veidi teisiti: „Inimeste vahetumist on ikka, osa käivad mõnes proovis ja kui ajad ei sobi või tunnevad, et see ei ole nende koht, siis lahkuvad,” ei varja Misjonikoori koorivanem Kadri Lääs, „aga need, kes on käima jäänud, käivad kohal.”\nMisjonikoori liikmeid ühendab põhjus, miks nad musitseerivad. „Igaüks meie kooris on nagu misjonär,” tähtsustab Kadri evangeeliumi levikut. Kolgata koori dirigendi Tähti arvates on peale muusika oluline ka liikmetevaheline osadus: „Kuna koosseis vahetub ja dirigent kõikide liikmeteni ei jõua, on hea, kui tekivad sõpruskonnad või kodugrupid.”\nProovid ≠ ainult laulmine\nKolgata koori noored kohtuvad esmaspäeviti umbes kaheks tunniks, proov juhatatakse sisse kellegi tunnistuse või vaimuliku mõttega. „Mõnikord korraldame mõne projekti eel ka ühepäevaseid laululaagreid,” selgitab Tähti. See, mida Kolgata kooriline laululaagriks nimetab, on Misjonikoori jaoks tavaline proov: nemad kohtuvadki korra kuus üheks laupäevaks. Laulmisele ja söömisele lisaks toimuvad siis veel piiblitunnid-väi-\nPeale muusika on oluline ka liikmetevaheline osadus.\nmer m a k e s u d u g o k Kolgata 28 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee\nkerühmad, et suurendada lauljatevahelist ühtsustunnet. Väsimust peletab mõni video, sketš või ergutusvõimlemine, mille kooriliikmed ise ette valmistavad. „Neid nimetatakse happy face'ideks,” naeratab Kadri.\nlauluvalik toetab eesti keelt\nKolgata kammerkoori dirigent on võõrkeelte suhtes konkreetne: „Suund on laulda ainult eesti keeles. Alati, kui laulame inglise või ladina keeles, ütleme kuulajale laulu tähenduse. Aga näiteks Saksamaal oleme laulnud saksa keeles,” kinnitab Tähti, et projektikorras esitatakse hea meelega ka võõrkeelset materjali. Misjonikoor on laulnud inglise, ladina, saksa, heebrea, vene ja mitmes aafrika keeles. Välismaa kontsertidel esineb Misjonikoor samuti publikukeelsete lauludega. Kindel võib olla aga selles, et Misjonikoori\nlaulukaante vahelt leiab alati rohkem emakeelseid viise, mis tihtilugu pärit dirigendi enda sulest.\nTänutäheks meeskonnale ja teistele reisijatele laulsime neile muuhulgas näiteks Palveränduri laulu”.\nParimad mälestused on koorireisidelt\nSalvestamine on põnev\nKolgata koor teenib korra kuus kaasa koguduse teenistusel. Täisprogrammiga kontserte kannavad nad ette suvel ja jõuluajal. „Oleme esinenud suvefestivalidel ja suurüritustel ning suvistel ringreisidel oleme laulnud ka paljudes luterlikes kirikutes,” avaldab Tähti. Välisriikidest on koor käinud Saksamaal, Lätis ja Venemaal. „Aga Eesti on küll risti-põiki läbi käidud,” hindab Tähti. „Kõige kirkamalt jäävad meelde ikka koorireisid. 2005. aastal käisime Peterburis. Laulsime umbes sajale kooriliikmele mõeldud koorirõdul,” õhkab Tähti, kellele avaldas muljet kohalike usklike misjonimeelsus. Misjonikoori kutsutakse tavaliselt misjoniüritustele. „Välisriikidest oleme kooriga käinud Soomes, Venemaal, Lätis, Saksamaal, USAs ja Kanadas,” loetleb 10-aastase liikmestaažiga Kadri. Misjonikoor on samuti teinud ringreise ka Eestis, ent meeldejäävaim sündmus koori ajaloos on mitmenädalane USA turnee 2006. aastal. „Hullumeelne ettevõtmine, ühest otsast teise,” meenutab Kadri. „Meie pärast hoiti veel ühte lendu kinni.\nMisjonikoor kostitab kuulajaid oma lühikese tegutsemisaja jooksul juba seitsmenda albumiga. Loodetavasti ei tekita albumi pealkiri „Ilm 21” kristlastele suuremat peamurdmist. „Laulud plaadil räägivad surmast ja igavikust, kuid seda helges ja lootusrikkas võtmes,” ei tee Kadri uue albumi sisust saladust. „Koorijuht, kes on plaadi kõigi laulude autor, on pühendanud mitmed laulud oma vanemate mälestusele.” „Kolgata koguduse kammerkoor andis välja plaadi „Jumal räägib”, mis ühendab koguduse kõiki koosseise,” tutvustab Tähti. „Kooriliikmete jaoks oli see põnev kogemus, me ei ole harjunud lindistama nii palju nagu Misjonikoor,” tunnistab Tähti, et 10 aasta tagune salvestamiskogemus oli juba meelest läinud. Oma kõrvaklappidest saad kuulata kvaliteetset kristlikku koorimuusikat, kui soetad Misjonikoori ja Kolgata kammerkoori plaate kristlikest raamatupoodidest või internetist. Muusika on võimas vahend oma hinge kosutamiseks ja evangeeliumi jagamiseks!\nIgaüks meie kooris on nagu misjonär.\nKolgata koguduse CD „Jumal räägib“ Tartu Kolgata Baptistikogudus tegi endale 110. juubeliks toreda kingituse – kogupere CD “Jumal räägib”. Plaadil laulavad koguduse kammerkoor, naisansambel, meeskoor, lastekoor, mudilaskoor, mitmed solistid ning vana muusikaansambel „Tuli taevast“. Plaadil on pooled laulud Eesti maise päritoluga – nii kaasaegsete eesti autorite sulest kui ka vai mulikke rahvalaule. Teine osa on tõlgitud rootsi ja inglise keelest. Lapsed laulavad hoogsate fonode saatel. Kooridele on vahvad kla verisaated teinud Lauri Lehtsaar, Maike Otsing ja Lea Sirkel.\nPlaati saad tellida tahti@ekklesia.ee Rohkem infot: www.kolgata.ee/index.php/muusika\nMisjonikoori CD ”Ilm. 21” Ilmutuse raamatu 21. peatükist loeme Jumala tõotust: “Vaata, ma teen kõik uueks!” Need read sobivad hästi iseloomustama uue plaadi sõnumit: meil on igavese elu lootus! Jumala valgus muudab meid, meeleparandus toob rahu. Lisaks Misjonikoorile laulavad plaadil solistid ja ansambel. Kü lalisena teeb kaasa Oleviste segakoor. Plaadi muusika autor on koori dirigent Maarja Vardja. Kesksel kohal on helitöö Cantata pa cis ehk Rahukantaat, mille sõnad põhinevad vanadel reekviemi tekstidel.\nVaata: www.misjonikeskus.ee Tellimine tel 6464760, mk@eelk.ee\nMisjonikoor 29 Rõõmustage oma sõpru hea muusikaga! Pluss  1 /2012\nuntud Briti bänd LZ7 esines põhjanaabrite juures juba teist korda, astudes üles sealse suurima kristliku muusikafestivali Maata Näkyvissä kümnetuhandepealise publiku ees. Esialgu kartis bänd, et roki ja heviga harjunud soomlased neist ei vaimustu, kuid pärast esialgsest üllatusest ülesaamist hakkasid kuulajad kaasa pidutsema.\nInglismaalt Manchesterist pärit bändis on lisaks bändiliider Lindz Westile veel lauljad Lucy, George ja Adam. Trumme mängib Joel. Lindz ja George musitseerisid varem koos ka kollektiivis The Tribe, kuid 2003. aastal läks see laiali ning aastal 2005 sündis Lindzi initsiatiivil LZ7.\n30 Pluss 1 Pluss 1 /2012 | plussmeedia.ee /2012 | plussmeedia.ee\n„Elu kulgeb Jumala antud etappide kaupa. The Tribe'il oli oma aeg. Saame endiselt bändiliikmetega omavahel hästi läbi. Näeme üksteist tihti ja teeme palju koostööd,” seletab Georg. LZ7 määratleb ennast kui hiphopi-bändi. Nende muusika ongi ülevoolavalt rõõmsameelne dance-\n„Oleme näinud suurte stereotüüpide kadumist noorte seas, kui nad on meid vaadanud ja mõistnud: vau, ma ei teadnudki, et kristlased võivad nii teha!” rap-klubimuusika, mis paigutub rohkem mõnusa taustamuusika alla. Märkimist väärib LZ7 energia ja sünergia, mis on bändi kontser-\ntidel pigem reegel kui erand. „Tahame, et meie kontserdid oleksid peod! Eriti just seepärast, et oleme usklikud ja soovime oma kuulajaid evangeliseerida. Eesmärk on näidata noortele, et Jeesuse järgimine ei ole hullud reeglistikud ja hirmus elamine, vaid hoopis maailma parima asja omamine,” valgustab Lindz. „Oleme näinud suurte stereotüüpide kadumist noorte seas, kui nad on meid vaadanud ja mõistnud: vau, ma ei teadnudki, et kristlased võivad nii teha!”\nEriline evangeliseerimine koolides\nKõige paremini on näha LZ7 misjonitööd koolides, mida tehakse sel aastal 12-15 nädalat 11-16-aastaste seas. Selle aja sees võib bänd\nLZ7 vallutab kooli, teeb sellest ööklubi ja räägib õpilastele Jeesusest. minna ühte kooli nädalaks või viite erinevasse kooli nädalas. Mõnikord käiakse ka kristlikes õppeasutustes, kuid enamjaolt on tegemist tavaliste riigikoolidega. Vastuvõtt on peaaegu eranditult hea. „Õpetajad võivad alguses olla meie suhtes skeptilised, aga kui nad näevad, kuidas meie jutt mõjub, annavad nad meile vabad käed ja jäävad ise rahulikuks.” Praktikas näeb see välja kui päev või nädal, mil LZ7 vallutab kooli, teeb sellest ööklubi ja räägib õpilastele Jeesusest. Esmaspäeva hommikul poole üheksast on klasside ja koridoride kõlaritest kosta Joeli trummimängu ja õpilased\nTekst ja foto Juho Roimaa, Tõlge Maarja Vihmann\nevangeliseerib maailma üks kool ja kontsert korraga\nkutsutakse saali. Seal algab LZ7 kontsert, mille alguses nad teatavad hajevil õpilastele, et kõik bändiliikmed on kristlased. „Ja kui õpilased võivadki hetkeks mõelda, et me võtame kitarri ja hakkame laulma "kumbayad", siis tegelikult hakkame hoopis mööda seinu ringi hüppama. Nii vähehaaval müürid langevad ja parimal juhul saavad noortest kristlased. Oleme näinud sadu ja sadu kooliõpilasi, möödunud aastal isegi juba tuhandet, kes on andnud oma elu Jeesusele ning tulevad kirikusse ja noorteõhtutele,” teatab Lindz. LZ7 ei taha olla üksik adrenaliinipauk ja hea show, vaid koolides tehakse üritusi alati koostöös kohaliku kogudusega. „Tahame olla sild, mis ühendab noorte valearusaamad usust\nja kirikust sellega, mis on tegelikult tõde.” „Noored tunnevad ära, kui sa ei ole ehe ja kui sa ei mõtle seda, mida sa ütled. Seetõttu palume alati enne kontserti, et Jumal räägiks meile, mida Ta tahab, et me teeksime. Usun, et tänu sellele noored näevad ja tunnevad, et me tõesti siiralt hoolime neist ja soovime neile kõike head,” ütleb Lucy, bändi ainuke naine.\nKogu au Jumalale\nPalves ja Pühas Vaimus liikuv grupp annab oma tööst kogu au Jumalale ja tahab, et see oleks kõigile selge. „Püha Vaim läheb enne meid kooli ja muudab seal õhkkonda. See on Jumala töö, mitte meie,” ütleb Lindz.\nElu ilma Jumalata ja elu koos Jumalaga ei saa võrreldagi. Iga bändiliige tunnistab oma usust jõuliselt ja värvikalt. Joeli sõnul sisaldab usk kõike. George´ile on Jeesus vabaduse Jumal. Adami jaoks on usk teadmine, et elul on tähendus ja et Jumal läheb kõikjale ning on igas kohas juba enne teda. Lucy meelest ei saa elu ilma Jumalata ja elu koos Jumalaga võrreldagi, sest kuigi viimane võib olla tõeline ameerika raudtee ja tõsiselt raske, siis alati on olemas Päästja. „Meie bändiliikmetest on igaüks elanud elu ilma Jumalata ja elu koos Jumalaga ning viimane on lihtsalt kirjeldamatult parem.” Pluss  1 /2012\nVeebruarikuu Pluss ajakiri pealkirjaga "Õhus on armastust" - suhetest, armastusest ja abielust. Kristlik noorteajakiri, mida noored ise kirj...


Finaalide avavaatuses tuli vastu võtta kaotus\nTartu Ülikooli spordihoones valgusshowga alanud finaalseeriat asus juhtima Tallinna Kalev/Cramo. Väljakuperemehed hoiti terve kohtumise tagaajajatena ja nii tuli Tartu Ülikooli vastu võtta 63:75 kaotus. Tartlaste parimana kogus Sten Sokk 12 punkti. Finaalseeria teine mäng peetakse juba kahe päeva pärast laupäeval. Loe edasi\nEla finaalidele kaasa õiges võistlussärgis\nNeljapäevasele esimesele finaalmängule on võimalik kaasa elada eriti uhkelt, sest müügil on autentne Tartu Ülikooli korvpallimeeskonna võistlusvormi särk. Loe edasi\nBC Tartu Basketball 41 minutit ago


Marge Tava: turul kauplemine õpetab ettevõtlikkust - Kuulutaja\nMöödunud laupäeval rivistus Rakvere Põhjakeskuses üles enam kui sada müüjat, keda käis väisamas 12 000 külastajat – toimus teistkordne Buduaari turg Lääne-Virumaal.\nNaisteajakiri Buduaar on 12 000se tiraažiga väljaanne, mis sai alguse samanimelisest veebikeskkonnast. Kõnealuse netilehekülje üheks populaarsemaks alateemaks oli ja on tänase päevani foorum, mille kaudu muuhulgas ka ostetakse-müüakse kasutatud asju. Buduaari turg on aga hoopis omapärane nähtus: virtuaalmaailmast koliti tagasi reaalellu.\nKas Buduaari turg on üleslöödud ja veidi rumalate blondiinide kogunemispaik? Koht, kus on tähtis vaid väline sära?\n„Kõik on taju küsimus,“ kommenteeris Buduaari looja Marge Tava. „Oleme roosa vahuga taotluslikult liialdanud, sest masendavat ja halli on meie elus liiga palju.“\n„Tegelikkuses on nii, et kui kellegi poole näpuga näitad, suunad kolm sõrme automaatselt enda peale. Inimesi on igasuguseid. Kunagi ei tea, miks keegi on selline, nagu ta on, või miks keegi oma asju turule müüma tuleb. Kindel on aga see, et siia on tulnud müüma vaid tegusad ja ettevõtlikud naised – see väärib lugupidamist, mitte näpuga näitamist.“\nMarge Tava rääkis, et kõiki tema tegemisi kannustab missioon naisi finantsiliselt harida. “Olen ülikoolis lõpetanud majandusteaduskonna, aga pean tunnistama, et seal ei õpetatud oma elu juhtima ja finantsvabadust saavutama. Olen oma vaba ja voolava suhte rahaga aja jooksul loonud. Raha on nii elementaarne asi, et kõik inimesed peaksid sellest palju rohkem teadma. Raha peab vabamalt ringlema ja selles osas täidab Buduaari turg oma missiooni – õpetab naisi majanduslikumalt mõtlema,“ jätkas ta.\n„Soovitan naistel mitte viriseda,“ lausus ta. „Tuleb mõelda, mida elult soovid. Sa ei saa jõuda eesmärgini, kui ei tea, kuhu jõuda tahad. Ka tuleks välja rookida sõpruskonnast need, kes sinu eesmärki ei toeta. Suhtle inspireerivate inimestega. Ka mentor pole paha mõte. Minul näiteks on mentor. Kui ma ei leia probleemile kohe head lahendust, siis istun temaga maha ja arutame asjad läbi. Ise ei pruugi kõiki võimalusi näha ja siis on hea, kui keegi aitab.“\n„Tuleb olla nutikas,“ jätkas Tava. „Näiteks riided, mida sa ei kasuta, müü maha! Pane kuulutus internetti või tule müü Buduaari turul. Samuti võid korralda sõbrannadega väikese koosviibimise, kus kohvi ja koogi kõrval saate pakkuda riideid, mida ise ei vaja. Ka maksuametit ei pea kartma. Oma isiklikke asju võib müüa, uue kauba müümisega on lood muidugi teised. Lisaks sellele, et kappi tekib lisaruumi ja rahakotti raha, õpetab selline elustiil rõivaid ka paremini hoidma. Ei viska hoolimatult riideid pesumasinasse, mõtled, kuidas paremini hoida, et turuväärtus oleks kõrgem.“\nKa kulud soovitab ettevõtja hoolega üle vaadata, sest kuude ja aastate peale koguneb palju selliseid kulusummasid, mis oleksid võinud olla olemata. „Kulude optimeerimine on väga tähtis, eriti püsikulud. Näiteks mobiilipakett – kui see on aastaid muutumatu olnud, siis tasub uurida, kas ikka maksate turuhinda või on vahepeal palju soodsamaid lahendusi tulnud. Kindlasti tasub õppida kauplema! Ma tean, see pole eestlastele omane, aga küsija suu pihta ei lööda. Kasvõi siinsamas Buduaari turul: hind ei ole ju kivisse raiutud – kui ise ei küsi, siis kohe kindlasti paremat hinda ei saa.“\nBuduaar on elustiil\n„Buduaar ja kõik sellega kaasnev on välja kasvanud 12 aasta tagusest veebikeskkonnast, mille toona algatasid hoopis ühed poisid,“ selgitas Marge Tava. „Mina investeerisin sellesse ettevõtmisesse kümme aastat tagasi. Esimene paberajakiri ilmus 9 aastat tagasi. Buduaari veebikeskkonnas muutus foorum väga populaarseks, meil oli tol ajal 400 000 ostu-müügikuulutust. Tuligi mõte, et kutsume ka päriselt kokku need inimesed, kes osta ja müüa soovivad. Tänaseks oleme sündmust korraldanud üle terve Eesti juba kuuendat aastat.“\n„Buduaar on elustiili ajakiri,“ jätkas ta. „Õige pea tulevad meil suuremad muudatused. Nagu naistele omane, teeme ka Buduaarile korraliku haircut´i (juukselõikus inglise keeles; siin mõeldud muutust – toim. ). Tuleb uus logo, uus, lihtne ja puhas uudisteleht, oleme üle vaadanud oma ajakirja sisu ja seda pisut muutnud ning kaasanud Eesti oma ala tipptegijad. Lugemist on tulevikus rohkem, lisaks ilu- ja moeteemadele õpetame enam naistele ka elementaarset finantstarkust, jagame lugejaga inspireerivaid edulugusid ning käsitleme muid selliseid teemasid, mis aitavad elust rohkem rõõmu tunda.“\nLisaks 12 000se trükiarvuga Buduaarile annab firma välja teismelistele suunatud ajakirja Buduaar Teen ja toiduajakirja Jamie, mille võtmesõnaks on tervislikkus ja maitsvad toidud. Buduaar opereerib internetis ka suurimat turgu b-turg.ee, kus on üle 600 000 kuulutuse ja enam kui 150 000 kasutajat.\nRääkides Buduaari lugejatest mainib Marge Tava väljendit „buduaaritar“. Kes on „buduaaritar“, kas tema ise?\n„Mind võib nimetada välja kasvanud buduaaritariks,“ naeris ta. „ Mina olen lihtsalt buduaaritaride abiline, kes loob neile võimalused olla buduaaritar. Üldiselt pean ma buduaaritari all silmas aktiivset Buduaari lugejat ja veebkeskkonna ning foorumi kasutajat, kes lööb kaasa oma kommentaaridega foorumi või uudistelehe aruteludes.“\nTava kinnitusel on budaaritare umbes 10 000, kes elavad täiesti oma elu ja ei ole kuidagi Buduaari kollektiiviga seotud. „Igal ühel omad jutud: kes räägib kaasa iluteemadel, keda huvitavad rohkem pere- ja suhteprobleemid, osad neist aitavad ka meie keskkonnas korda luua ning meil kehtib ka selline tore süsteem, et iga kommentaari ja postituse eest saavad buduaaritarid punkte, mille eest saab endale erinevaid auhindu võtta. Buduaaritaride elu on aktiivne ka väljaspool meie poolt pakutud mõõtmeid- nad korraldavad suuremaid ja väiksemaid koosviibimisi, mis pole Buduaari meeskonnaga kuidagi seotud. Buduaaritarid elavad täiesti iseseisvat elu ja mul on väga hea meel, et Eestis on palju naisi, kes just tänu meie foorumile on leidnud endale mõttekaaslasi ja uusi sõbrannasid, kellega koos sportima minna või kellega üheaegselt lapseootust nautida.“\nMarge Tava enda ja laste kaupa müümas. Foto: Martin Lätt