Järjepidevus viib Kambja vallas elu edasi | Kambja Valla Sõnumid\nElu Järjepidevus viib Kambja vallas elu edasi\nJärjepidevus viib Kambja vallas elu edasi\nAlles see oli, kui võtsime elevuse ja põnevusega vastu uut aastat – nüüdseks on sellest juba tubli tükike kulunud.\nAastavahetusel on inimestele suuresti vaid sümboolne tähendus – aastanumber on küll ühtäkki muutunud, kuid igapäevaelus kulgevad arengud ja edasiminekud reeglina siiski järjepidevalt. Täna saab igaüks meist jätkata üksnes seda või sellega, millele ta lõi eeldused eile või veelgi varem. Ja tänaste tegude ja mõtetega, kuid ka unistuste ja lootustega kujundame juba oma homseid ettevõtmisi ja õnnestumisi. Sellise seaduspärasuse järgi on kulgenud elu ikka ja alati. Tänaste ettevõtmiste seos eilse ja homsega kumab ka mõtetest, millega Kambja vallavanem Ivar Tedrema vastas Koduvalla toimetaja poolt esitatud küsimustele ja arvamustele. Eilse, tänase ja homse seondumisest joonistub vastutustunne, mis on andnud läbi aastate tegutsemisindu Ivar Tedremale, Kambja vallaametnikele ning vallavolikogu liikmetele.\nVallavanem Ivar Tedrema annab oma intervjuus Koduvalla lugejaile ülevaate sellest, mis Kambja vallas tehtud, mis teoksil ning tunneb rõõmu kambjalaste teotahtest ja koostöövalmidusest.\nUue koolihoone ehitamine on jõudnud lõpusirgele\nIvar Tedrema, kui peaksite tulevikus aastat 2004 meenutate, on ilmselt Kambja kooli uue hoone osaline kasutuselevõtmine üks olulisemaid fakte, mis kindlasti meenub?\nUue koolimaja ehitusjärg lubas eelmisel sügisel esimese ja teise klassi õpilased kohandatud ruumidesse õppima paigutada. Seda oli hädasti vaja, sest lasteaeda kimbutab juba mõnda aega ruumipuudus – kohta ootavaid lapsi on palju. Lasteaias ühe kooliklassi kasutuses olnud ruumid remontisime kiiresti ning seal pandi eelmisel sügisel tööle sõimerühm, mida paljud lapsevanemad on soovinud. Teise kooliklassi poolt kasutatud ruumid remondime sel aastal, et lasteaia tegutsemisvõimalused veelgi paraneksid.\nKui uue koolimaja hoone juurde tagasi tulla, siis alates 1. septembrist on kasutusel ka saal. Sellest saab valla kultuuriürituste toimumiskoht. Kõigil huvilistel ongi olnud juba mitmel korral võimalik osaleda seal korraldatud ettevõtmistel.\nSeptembris avasime ka uue koolihoone juurde kuuluva staadioni. Selle rajamisele aitas erilise hoole ja armastusega kaasa valla majandusnõunik Enno Soodla. Aja jooksul püüame staadionile rajatisi juurde teha – näiteks pealtvaatajaile on vaja istumiseks pinke.\nTahaksin loota, et uus spordirajatis leiab mõistlikku ja heaperemehelikku kasutamist ning avaldab meie laste ja täiskasvanute tervisele parimat mõju.\nUus saal on tõesti muljet avaldav – ainuüksi lava on seal ligikaudu sama suur kui kogu saalike vallamajas. Staadion mõjub veelgi suursugusemana – vähe on Eestis neid vallakeskusi, kus nõnda esinduslik spordiplats.\nKambjasse uut koolihoonet kavandades ei olnud meie eesmärgiks teha lihtsalt ports uusi klassiruume, vaid kujundada uue koolimaja baasil omalaadne haridus- ja kultuurikeskus. Staadion ja saal on juba valmis, kuid uue koolimaja ehitusjärgus olevas osas saavad uued ja avarad ruumid ka Kambja raamatukogu ja internetipunkt.\nValla juhid on uue koolihoone rajamise nimel rohkem kui kümme aastat riigivõimukoridorides suurt vaeva näinud, kuid järjekindlalt tegutsedes on õnnestunud kuuldavasti ehitusasjad sedamoodi seada, et järgmisest õppeaastast õpib kogu Kambja koolipere uues majas?\nUue koolimaja ehitamist puudutavad lepingud on sõlmitud tõesti nõnda, et hoone peaks valmima juba tänavuse juulikuu keskpaiku ning 1. septembril läheks see õpilaste ja õpetajate käsutusse.\nVald sai selle aasta riiklikust KOIT-kavast (kohalike investeeringute toetamise kava – toimetaja märkus) koolihoone ehitusrahaks 8,7 miljonit krooni. Ehituse lõpetamiseks ja mööbli ostmiseks lisame vallakassast ligi neli miljonit krooni – selleks tuleb võtta pikaajalist pangalaenu.\nMillist tulevikku plaanib vallavalitsus pärast uue kooli kasutuselevõttu tühjaks jäävatele hoonetele?\nTartumaa Omavalitsuste Liit arendab koostööd Tartumaa Muuseumiga, et selle kaasabil kujundada teatud valdades välja kohalikud muuseumid või teemapargid. Sellega seonduv teostus- ja tasuvusuuringute taotlus leidis euroliidu projektikonkursil rahastamist ning vana koolimaja on üks võimalikke kohti teemapargi rajamiseks.\nParematesse ruumidesse kolimise vastu on huvi tundnud ka meie perearst, hambaarst ja psühholoog. Koostöös nendega mõtleb vallavalitsus tõsiselt sellele, kuidas Kambjasse luua tervise- ja sotsiaalabikeskus, mis pakuks võimalust taastusraviks ning oleks eakamatele inimestele päevaste kohtumiste ja ühiste tegevuse paigaks.\nKunagise lasteaiahoone alumisele korrusele, kus senini olid kooli söögisaal ja kunsti- ja käsitööklass, rajab Noortekeskus oma ruumid. Nende poolt ühele projektikonkursile esitatud remondiraha saamise taotlus on edukalt läbinud eelvooru. Noortekeskuse uute ja tunduvalt avaramate ruumide korda tegemiseks oleme planeerinud eraldada raha ka tänavusest vallaeelarvest.\nVallavanem Ivar Tedrema: “Üksi ei tee ükski mees valla elus midagi ära.”\nKultuurielus jätkub säravaid eestvedajaid\nEhkki ruumilised tingimused pole Kambjas isetegevust eriti soosinud, seostatakse kodust kaugemal Kambjat kui paikkonda ikka ja jälle auväärsete kultuuritraditsioonide ja suurejooneliste ettevõtmistega. Mis on teie arvates selle ime põhjuseks?\nEks kõik sõltub tegelikult inimestest – eestvedajatest. Suurepärane eeskuju on selles osas Hilja Neumann – temas pakitseb imeline tahtmine pidevalt midagi korraldada. Just Hilja oli see inimene, kes tegelikult puhus Kambja segakoorile 1990. aastate algul taas hinge sisse. Pole kaugeltki võimatu, et Kambja koor oleks vajunud laiali, kui Hilja Neumann ei oleks asunud aktiivsele organiseerimistööle. Tema eestvedamisel tegutseb juba aastaid ka Laulu- ja Mänguselts, mis on olnud vallavalitsuse koostööpartneriks paljude ettevõtmiste korraldamisel.\nMeie vallas on mõistagi teisigi tublisid kultuuri- ja seltsielu edendajaid. Laulu- ja Mänguseltsi rahva seast väärib kindlasti esile tõstmist ka Eha Paade.\nMitmesuguste kohalike kultuuriürituste korraldamisel on olnud alati heaks ideede generaatoriks Heiki Kortspärn.\nUnipiha kooli õpetajate Eha ja Lembit Jakobsoni suunamisel tegutseb Tõrviku selts, mis pakub Pangodi piirkonna inimestele toredaid kooskäimise võimalusi ning korraldab üritusi.\nNoorte vaba aja kasuliku sisustamisega tegeleb noortetuba Annely Zeigo juhtimisel, Ly Brikkel korraldab noortele Vana-Kuustes laagreid ja malevaid\nKalev Laanesaar taasmoodustas juba ligi kümmekond aastat tagasi Kambja puhkpilliorkestri, mis on andnud sageli oma panuse vallas toimuvate ürituste pidulikumaks muutmisel.\nKalev Laanesaare nimi on jäänud viimastel aastatel kõlama ka seoses Kambja kogudusega, mille juhatuse esimeheks on ta valitud.\nKirikukoguduse viimaste aastate tegevuse üle on mul tõesti väga hea meel. Kalev Laanesaar selle eesotsas on olnud tubli mees, kes kiriku taastamise asjaajamisel on teatepulga vallavõimudelt üle võtnud. Kalevil on õige suhtumine – kogudus on kirikus peremees, kes peab selle hoone eest hea seisma. Kalev on loonud head suhted sakslastega, sellest koostööst on olnud kirikule palju abi. Lisaks koostöösuhete ja toetusrahade organiseerimisele on teinud Kalev Laanesaar ka oma kätega väga palju kiriku valmimise heaks.\nAasta 2004 oli Kambja vallale mitmeti edukas – ennist käsitlesime ehitusalaseid kordaminekuid, kuid tingimata väärib meenutamist ka kultuurielu.\nKindlasti oli kõige kesksemaks sünd-museks laulukoori 210. aastapäeva t\nähistamiseks korraldatud laulupidu. See õnnestus igati – rahulolu väljendasid nii külaliskooride liikmed kui pealtvaatajad. Mainimata ei saa jätta sedagi, et pidu toimus väga ilusa ilmaga – selline õnn on saanud osaks ka varasematele Kambja valla suurüritustele.\nPeale laulupeo oli Kambjas läinud suvel teisigi olulisi laulukultuuriga seonduvaid üritusi – rahvakooli memoriaali juures toimusid nii üldlaulupeo tule tervitamistseremoonia kui populaarse telesaate „Laulge kaasa“ salvestamine.\nLaulupeotule teekonnal Kambjas tehtud peatus oli kindlasti ajalooline hetk. Hilja Neumann ja teised on ka varasemate laulupidude eel püüdnud tuua laulupeotuld Kambjasse kui koorilaulu hälli, kuid see pole õnnestunud.\nTuleteekonna korraldajatel on põhimõte, et iga peo puhul liigub tuli Eesti erinevas piirkonnas – nõnda saaks ajapikku ring peale kogu riigile. Kui tänavu Tartust Võrru suunduv tuli Kambjas peatust poleks teinud, tähendanuks see, et järgmist korda tuleks taas pikalt oodata.\nReet Linna saate „Laulge kaasa“ tege-misest kujunes Kambjas tõeline rahvapidu. Menusaate tegijad jõudsid Kambjasse tänu Oomiste külast pärit Esta Kiislale, kes küsis minult: „Miks ei võiks olla üks lindistus Kambjas?”\nTelesaate tegemine on teadagi kallis ettevõtmine. Seetõttu küsivad “Laulge kaasa” saate salvestajad toetust ka võõrustajatelt. Tänan Kambja Hoiu-Laenu Ühistu juhti Linda Sossit ja osaühing Transforest juhti Neeme Erkmaad selle eest, et nad lahkesti toetasid laulusaate sündi rahalise annetusega.\nTeotahtelised inimesed annavad vallale näo\nMeie vestlus jõudis sujuvalt kultuuritegijailt ettevõtjateni. Kuidas iseloomustaksite olukorda Kambja vallas ettevõtluse kontekstis?\nEttevõtluse peal kogu see elu siin püsti püsib. Kui ettevõtlust ei oleks, siis ei oleks meil siin vallamajas ehk niinimetatud avalikus sektoris midagi jagada.\nKambja vallavalitsus ei ole sekkunud meie piirkonna ettevõtjate asjadesse. Igaüks omab õigust talitada oma äranägemise järgi. Ja igaüks toimetab oma rahakotiga.\nVallavalitsuse tugi ettevõtjatele ei ole olnud materiaalne. Neile ettevõtjaile, kes on vallamajja tulnud ning palunud mingit nõuannet või korralduslikku soovitust, oleme võimalusel alati abi pakkunud.\nOmavalitsus saaks mõjutada ja toetada ettevõtluse arengut oma territooriumil näiteks teede ehitamisega või vee- ja kanalisatsioonitrasside rajamisega – ehk üldistatult parema infrastruktuuri arendamise kaudu. Kuid paraku seavad rahalised võimalused selles osas karmid piirid. Kambja valla eelarveid koostades on olnud siiski hädavajalikum eraldada raha vallale kuuluvate sotsiaalobjektide korrastamiseks ja käigushoidmiseks.\nVallavanemana tunnetan, et ettevõtjate tegevusest on suur abi ja tugi igapäevasel vallaelu korraldamisel. Kohalike bussiliinide teenindamine toimub Jüri Toomistele ja Avo Alliksaarele kuuluvate bussidega. Talviti on sõlminud vallavalitsu-sega lepinguid Gunnar Ots, Gunnar Turm, Aleks Rumjantsev, Aivar Paulson, Mati Luik ja Alar Kõll, et aidata oma traktoritega teedelt lund lükata – osaühing Cambi käsutuses olevast tehnikast ei jätku, et pärast lumesadu taastada kiiresti valla teede sõidetavus.\nEttevõtlik meel ja teotahe viivad elu jõudsalt edasi. Vallavanemana tunnete siinse paikkonna inimesi ning oskaksite neist ilmselt paljusid pikalt kiita?\nSeda kindlasti. Nimetagem kas või Kammeri kooli direktorit Peep Puuseppa, kes pidevalt teeb ja õiendab oma kooli heaks, kuid tema aktiivne tegevus aitab ühtlasi säilitada kogu Kammeri piirkonna elujõulisust. Teotahteliselt ja tõhusalt juhivad koole ka Rein Härmoja Vana – Kuustes ja Enn Liba Kambjas.\nAarike hooldekodus on juba kümmekond aastat tasa ja targu elu edendanud Elle Ott, kelle ettepanekul võttis vald kätte ja muutis senini riikliku asutusena tegutsenud hooldekodu vallale kuuluvaks sihtasutuseks.\nKõik, kes on kokku puutunud valla päästekorraldaja Jüri Toomistega, võivad kindlasti öelda, et see on abivalmis ja tore mees. Targalt ja tasakaalukalt toimides püüab ta aidata igaühte, kel häda käes.\nJa alati tasub abi otsida Raimond Käsilt, kes on oskaja mees mitmel alal.\nKui püüda eelöeldut lühidalt kokku võtta, siis meid ümbritsevas elus algab ja sõltub kõik suuresti inimestest – nende tahtest ja pühendumisest.\nNõnda võib tõesti öelda. Ka siin, meie vallamajas on olnud nii volikogu kui vallavalitsuse liikmete, aga ka vallakantselei teenistujate puhul just hea omavaheline läbisaamine see, mis on aidanud kaasa probleemide lahendamisele ja vajalike otsuste langetamisele. Töö on olnud ladus ja koostööaldis.\nÜksi ei tee ükski mees valla elus midagi ära.\nEelminePäkapikkudeks olid politseikooli kadetid\nJärgmineÕpilased kinkisid õpetajale sanatooriumituusiku


„Bar Rescuer” Jon Taffer jagab oma majutusvõimalusi ärisaladusi | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 195\nVäikeettevõtte omamine on ameerika unistus. Ja miljonite jaoks tuleb see fantaasia restorani või baari kujul. Kuigi restoranide assotsiatsiooni sõnul on palju rohkem restorane (2011. Aastal 960 000) kui baarid (2008. Aastal oli rahvaloenduse büroo andmetel 45 074), on mõlemad ettevõtluspüüdluste skaalal kõrged.\nVana TV hitt, Cheers tegi baari omandiõiguse tundub lihtne, lõbus ja hästi seksikas. See ei ole tegelikult reaalsus; Tegelikult on selle sektori ebaõnnestumise määr üsna kõrge. Kuid auhinnatud baari / restorani omanik Jon Taffer (ta sai alguse 1991. aastal, avas Mall of America's kaks toidu- ja joogikontseptsiooni) ja ümberlülitamise konsultant on otsustanud seda muuta - ja me kõik saame teda jälgida.. Bar Rescue, tema uus tegelikkuse telesaate, debüteerib 17. juulil pühapäeval Spike TV-s.\nTaffer on rõõmus oma uue näituse üle, lootes, et baaride jaoks, mida “Emeril [Lagasse] ja Gordon [Ramsey] restoranide heaks tegid - taaselustavad tarbijate huvid.” Et aidata nii olemasolevatel kui ka taotlevatel baariomanikel Tafferi ütleb, et ta on loonud “ palju infot selle kohta. ”Ma rääkisin Tafferiga näituse kohta, miks baarid ebaõnnestuvad ja mis teeb mõiste edukaks.\nMõned tema nõuanded on intuitiivsed. Taffer nõuab, et baar või restorani edu ei seisne toidu või jookide osas, mida nad teenindavad. "Me teenime reaktsioone," kinnitas ta, "kes loob suurima reaktsiooni, võidab." Taffer peab baariomandit "üllaseks põhjuseks", sest me "pakume naeratusi".\nLoomulikult pole see kõik olemas. Paljud inimesed lähevad baari- või restoranitegevusse, sest nad arvavad, et see on lõbus. Kuid Taffer hoiatas: „See on tõesti raske äri, sa töötad 16-18 tundi päevas. Liiga palju inimesi [avatud baarid] isiklikust egost. Sa ehitad äri, mitte ise monument. ”\nKonkurents on karm, kuid Taffer ütles, et võid võita klientide lojaalsust, järgides oma kaubamärgiga „reaktsiooni juhtimise” süsteemi GROWS (Guest Reaction Opportunity Windows). Pea meeles, et teleri Cheers oli baar, kus „kõik teavad teie nime?” See on tegelikult osa GROWSist, treenides baari töötajaid, et korrata tagasipöörduvate klientide nime, olla interaktiivne ja õnnitleda patroonide uusi kingi või juuste stiili. Edu ei ole ka hindades. „Keegi ei jäta suurt baari ja räägib madalatest hindadest. Ära ole odavam, ”nõudis Taffer,„ olge parem. “(Ilmselt ei pea te seda baari ära kasutama).\nVead on siiski tavalised, mis seletab suure vea määra. Suurim viga? Pole šokeeriv, see ei ole piisavalt raha. Kuid Taffer nõustab neid, kes ei suuda esimest korda uuesti proovida. "Pärast rookie vigu," ütles ta, "sinu edu tõenäosus on 500 korda suurem."\nTaffer ei ole ainult fondide puudumine, mis rookieelsete baaride omanikele reisiks, selgitas Taffer, et see on ärimudeli väärarusaam. „Baarid ei ole jaemüük, sa pead hakkama hetkel. Te vajate kindlat aruandlust ja sisemisi raamatupidamissüsteeme. ”Taffer väitis, et„ saab jalutada baari, vaadata ühe lehekülje finantstehinguid ja teavad kõike selle äri kohta viie minuti jooksul. ”\nBar Rescueil avab Taffer osa oma ümberpööratud mängukirjast. Ta on pakkinud terved baarid ja restoranid valgetesse lehtedesse, riputanud eesmise märgi ja vaatasin buzzi ehitamist. Ja ta on kasutanud "positiivseid picketereid", inimesed, kes jahvatavad ümber restorani, kus märgitakse, et "toit on liiga hea."\nNagu kõik ettevõtjad, peavad baaride omanikud klientide nõudmistele ja ootustele sammu pidama. Populaarsete kontseptsioonide puhul märkis Taffer, "pendel liigub edasi ja tagasi." Ühekordse populaarsusega tantsu (hip-hop) klubid on andnud teed väiksematele, intiimsematele baaridele. Viidates Kuuba baarile Philadelphias, ütles ta, et „infundeeritud kontseptsioonid” on praegu eriti kuumad. Need "seovad toitu, jooki ja õhkkonda" koos, et luua eriline meeleolu.\nTaffer väidab, et tarbijad ootavad nendel päevadel rohkem baare. Ja ta omistab selle... Starbucksile. Ta ütles, et kohvigrant on „teismeliste baar. Seal kogevad nad sotsiaalset suhtlemist. Kui nad saavad täiskasvanuteks, on nad avatumad intiimsetele joogikeskkondadele. ”\nVõib-olla on see põhjus, miks Taffer ennustab baaritööstusele tervet tulevikku. Lõpetanud kolledži klass 2012 on ajaloo suurim ja Taffer loodab, et nad lähevad tööjõudu sisenemisel baaridesse.\nKui olete huvitav, maksab "tüüpilise" baari avamine teile umbes 120 000 dollarit või palju suurema linna keskel. Hoolimata kõigist rasketest töödest ja võimalikest riskidest ütles Taffer: „Kui [baar] töötab, on sellest äritegevusest tulenev rõõm nagu ükski teine. Sa vaatad inimesi, kes naudivad ennast, kui ka-ching, ka-ching rõngas teie peaga. ”


, Kaalulanguse napunaited 10kg 1 kuu jooksul\nKaalulanguse napunaited 10kg 1 kuu jooksul,\nKuidas kaalust alla võtta 7 päeva jooksul sa kaotad päeva jooksul. Jaga seda livet ja võida 3 kuud Fitlap. Võib-olla näete tulemust skaaladel, siis peate pettuma, kuid ärge kiirustades ärrituma.\n3 detaili kaalulanguse kohta pärast sünnitust - Probleemid\nKuidas kiiresti kaalust alla võtta? Küsimus, kuidas kaalust alla saada on muutunud igapäevaseks teemaks. Ahvatlusi on palju ja kaalu alandamine tervislikult muutub Kaalulanguse napunaited 10kg 1 kuu jooksul populaarsemaks.\nLiigsed soolad ja vesi on vaja kehast välja saada. Liigset vedelikku aitavad organismist välja tuua kehahooldused: vaakummassaaž ja pressoteraapia. Vaata üle oma toitumine ja vahepalad.\nPüüa mitte juua gaseeritud jooke, ära söö kiirtoitu ega küpseta.\nLiiga vähene söömine paneb organismi hoopis toitu säilitama. Kaalu alandamiseks sobivate toitude retseptid koos kaloritega ja nädalamenüü leiad kokaraamatust "14 lihtsat retsepti millega kiiresti kaalust alla võtta. Retseptid kaloritega. Nädalamenüü ja ostunimekiri.\nSeetõttu tuleb just kaalust alla võtmise Soomise eelised Hommikusoogi kaalulangus jälgida vee joomist, et meie organismi ei jääks mürkaineid.\nSelleks sobivad hästi maasikad, arbuus, kurk, seller. Organismist aitab jääkaineid välja tuua ka keha kuivharjamine. Maga piisavalt. Vajalik on magada vähemalt 7 tundi öösel. Kaalu ennast vähemalt iga päeva tagant. Tee seda alati samal kellajal hommikul ärgates enne sööki. Võta kasutusele väiksemad taldrikud. Pea toitumispäevikut.\nKuidas viia läbi deoks dieet tervislikult leiate meie veebipoes olevast raamatust "Detoks dieet. Organismi puhastamine toiduga".\nRaamatus on nõuanded detoks kuuri läbi viimiseks. Üks hea variant kaalu alandamiseks on smuuti nädal. Kuid samas võib valesti tehtud smuutiga hoopis kaalust juurde võtta. Smuutide kasulikkuse kohta saab lugeda siit.\nKaalu alandamiseks sobivaid spetsiaalseid smuuti retsepte leiad e-raamatust " 7 smuuti retsepti kaalu alandamiseks.\nVaata rohkem siit. Organismi puhastamise kohta loe siit. Tervislikku toitumist toetavad e-raamatud, mis aitavad kaalust alla võtta leiad Kaalulanguse napunaited 10kg 1 kuu jooksul veebipoest siit. Lisa kommentaar.


Krediitkaardi andmete näppamine ei tee enam vaeseks - Sekretar\nKrediitkaardi andmete näppamine ei tee enam vaeseks\nOktoobrist peab Swedbanki krediitkaardi kasutaja oma kaardi internetipangas registreerima, et seda veebist ostmisel kasutada. Registreerimine, millega klient määrab maksmisel küsitava turvalause ja salasõna, teeb krediitkaardiga maksmise senisest oluliselt turvalisemaks - kaardiandmete näppamisel ei saa seda enam kasutada.\nKaupo Kalda Okia digiagentuurist kirjutab ettevõtte blogis, et avastas sõpradega, et Swedbanki krediitkaardiga ei saa enam veebipoes maksta.\nKuidas kaart taas tööle saada?\nPead sisse logima Swedbank'i internetipanka, valima vasakult pangakaartide alt "Turvalised ostud internetist" ja seal ühe lihtsa toimingu tegema. Aega võtab paar minutit kogu protseduur. Peale seda töötab kaart jälle momentaalselt, kui internetis maksta soovid.\nMiks see nii on ja kuidas toimib?\n"Turvalised ostud internetis" on programm Visa ja Mastercardi krediitkaartidele, mis võimaldab oluliselt turvalisemat internetis ostlemist. Kui varem oli võimalik krediitkaardi füüsiliselt varastades varastada lihtsalt netis ostes raha (kaardil on kõik vajalikud andmed peal näha), siis nüüd see enam nii lihtne pole, kui kaupmees on liitunud samuti turvaliste ostude programmiga.\nTurvalisemaks teeb kliendi elu kaks asjaolu: esiteks saab määrata personaalse teate, mis tuleb ette kaupmehe juures makse sooritamise eel – nii saad kindel olla, et tegemist on usaldusväärse kaupmehega, mitte pole tegemist libasaidiga, mis krediitkaardi andmeid kogub.\nTeine turvaelement on parool, mille saab ise Swedbanki internetipangas määrata. See parool tuleb makse tegemisel sisestada ja seetõttu ei saa krediitkaarti pelgalt füüsiliselt varastades andmeid kätte. Kokkuvõttes tähendab see täiendavat kahepoolset turvalisust – kaupmees usaldab ostjat ja ostja kaupmeest.\nPaljud usaldusväärsed e-poed kasutavad turvaliste ostude süsteemi, sh enamik Eesti poode, kus krediitkaardi makse võimaldatud. Selliste kaupmeeste hulk järjest suureneb.\nAlates eelmisest nädalast on turvaliste internetiostude programmiga liitumine Swedbanki kliendile kohustuslik, et kaitsta klientide vara paremini.


Kawasaki vaskseib - Biker.ee foorum\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 20 Juun 2019, 20:06\nÜhesõnaga tundub et vajalik jupp on tootmisest maas. Tegemist on tihendava seibiga, mis on mingi värdkujuga. Kas seda tohiks asendada suvaka vaskseibiga või võib panna äkki mõlemile poole seda vasest juppi panna lambise vaskseibi. Sest see asi mul ei tihenda enam midagi ja õli lekib välja.\nTegemist jupiga nr 92200\nLugemata postitus Postitas Kauri » 20 Juun 2019, 20:36\nSelle detaili ülesanne on hoida kaht voolikut ühel joonel. Tegelikult vajadus puudub ja pane sinna seib mis sobib. Kahe seibi juure lisamine kummalegi poolele võib kurvalt lõppeda. Poldis olevad õlikanalid jäävad valesse kohta, või jääb keeret väheseks.\nLugemata postitus Postitas Raiku » 20 Juun 2019, 22:29\nProovi ikka õige vidin leida. Kiire otsinguga tuli selline koht (iseasi, kas reaalne saadavus ka olemas on)\nhttps://www.megazip.net/zapchasti-dlya/ ... -922001049\nSiin justkui küsides võiks? https://www.kawasakisklep.pl/en/washer-337323-p.html\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 21 Juun 2019, 21:47\nLugemata postitus Postitas StreetMoto » 22 Juun 2019, 11:28\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 22 Juun 2019, 12:19\nVaskseibi saab pidavuse parandamiseks väga lihtsalt pehmemaks teha.\nAjad gaasileegil punaseks ja siis pauh külma vette. Kõik vanad vaskseibid olen uue puudumisel nii pidama saanud.\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 26 Juun 2019, 18:14\nSeibid said jälle uued. puhusin suuga voolikuid mõlemit, õhk liigub läbi. Ikka lekib. Mõistus täiesti otsas.\nPanen pilte ka, et kõik saaksid aru, millest täpselt jutt käib.\nLugemata postitus Postitas Kauri » 26 Juun 2019, 19:30\nPildi järgi tundub, et banjod on viga saanud. Seibid justkui veidi suure sisediameetriga, vaadates kuidas muljumisjäljed on tekkinud. Äkki on polt ära veninud vms, ja seibid ei oöe oma õige koha peal? Nihikuga peaks saama banjode paralleelsust kontrollida. Kui need on banaaniks keeratud, siis suht keeruline pidama saada.\nLugemata postitus Postitas will111 » 26 Juun 2019, 20:17\nseibid on liiga suured ning mingil põhjusel jäävad väga vildakalt sinna vahele. sellepärast lekibki. ürita leida õiged seibid, need on sellise hästi kitsa "rõngaga", sellesama banjo ümbermõõduga, võibolla isegi veel natuke kitsamad. sellised seibid saab tihedalt kinni tõmmata, nii et jääb pidama ka. seibimaterjal deformeerub ühtlaselt ja see paneb ühenduse pidama. kui need ka samamoodi viltu veavad ja pidama ei jää siis on ilmselt keermega juba mingi jama.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 26 Juun 2019, 20:23\nLisaks Kauri öeldule, mul pole praegu kuskil vaadata, aga mälu järgi oli sellise M10 banjo soovituslik kinnitusmoment stiilis 20Nm. Mis lihtsamates ühikutes tähendab, et 1/4" narrega ühe käega pingutades kostuv häälitsus on maksimaalselt "mmmmh", mitte kindlasti "oink". Sealt seibidelt vaataks justkui vähe suurem jõud vastu, kui just minu seibid mingist tugevamast materjalist olema ei juhtu.\nViimati muutis Jesper, 26 Juun 2019, 20:24, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 26 Juun 2019, 20:24\n26 Juun 2019, 20:17\nLäbi käidud fixus, automaailm, baltic bolt, stikke diislikeskus, tööriistamarket. Mitte kuskil pole olemas 10se auguga ja väiksema välismõõduga 1.5mm paksusega seibe. Täiesti võimatu tundub. Andke ideid, kust sellist seibi saab. Tehas näeb ette 10x14.5x1.5 seibe ja sellises mõõdu pole kuskilt suutnud neid võluda. Narr oleks nüüd tellima ka hakata ja jätta ratas ootele mitmeks nädalaks kuni seibid välismaalt tulevad.\n26 Juun 2019, 20:23\nMul pole nii väikse numriga njuutonvõtit ja panin 28Nm jõuga selle kinni.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 26 Juun 2019, 20:28\nOk, no 28Nm vast ei ole veel nii suur probleem, et polt ja banjod kõveraks väänata. Mis ei tähenda muidugi seda, et sealt juba enne mõni jõumees üle käia ei võinud.\nMuidu seibi saab äkki Hydroscandist? Tallinna Fixuses on kindlalt need kitsamad ka olemas, täpset mõõtu ei oska küll peast öelda.\nLugemata postitus Postitas will111 » 26 Juun 2019, 21:40\nnjaa, kunagi sain enda omad tööriistamarketist järvel. muidugi ma usun, et ega nad nüüd hirmsa täpsusega tehasemõõdus just olema ei pea. ehk et ilmselt käib väga hästi ka a'la 10x14x1. kui mälu ei peta siis midagi just sellist mina sealt tööriistamarketist saingi omale. mälu võib muidugi ka petta ning võis sama hästi 1.5 olla aga no point selles, et vähemalt ma nad sain. nende seibidega kipub muidugi tänapäeval olema vist see teema, et kui kuskil müüakse siis proovitakse sulle iga hinna eest müüa mingi suur karp kõikvõimalikus mõõdus seibe. mitte ühte või kahte õiges mõõdus seibi. viimati poolas käies ehituspoes vaatasin seda karpi seal ja mõtlesin, et kas võtta või mitte. hind olid muidugi suht soodne aga tookord võtsin hoopis samasuguse karbi o-rõngaste valikut\nkui kuidagi ei saa 10se auguga seibi siis võid ju ka osta mingi suurema 8se auguga vaskseibi ja selle sisemine ava ise 10seks töödelda. kunagi tuli sellist asja ka teha, ilmselt samal põhjusel, et 10st polnud lihtsalt kuskilt võtta\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 26 Juun 2019, 21:50\nKui poest pole saada,siis töökojad ostavad ju ka kuskilt. Müüakse selliseid seibide komplekte kus mitusada erinevat karbis. Külmatöö mehed omavad selliseid ja hüdraulika mehed samuti. Kui näiteks Tallinnast Peterburi tee Hüdroskandist(või kuskilt mujalt) saaks neid,siis meil käib peaaegu igapäev mõni Tartu veokas ehk saan saata sulle kuskile kuhu ise vastu lähed. Mul pole aega neid mööda linna otsida,aga kui ise leiad kus on, võin ära tuua ja teele panna. Pakiautomaat pole ka ju hingehinnaga.\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 26 Juun 2019, 22:00\nLugemata postitus Postitas will111 » 26 Juun 2019, 22:11\nvälisläbimõõt ei tohiks kindlasti olla liiga suur. see tehase 14.5 on max, pigem olgu siis juba natukene väiksem ehk 14. rohkem pole samas ruumi ka väiksemaks minna. paksus pole niivõrd oluline, kuigi kui sul käib sinna vist kokku 3 seibi siis eks pead ise vaatama ega miskid augud või keermed liiga paigast ära ei lähe kui 3x0.5m=1.5mm vähem paksust vahele laod. pidamise mõttes ei tohiks mingit vahet olla, kas paned 1.5, 1.25 või näiteks 1mm seibi.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 26 Juun 2019, 22:22\nNojah, need poolikud millimeetrid saidki probleemiks, 10x14x1 oleksid Fixusest saanud: http://fixus24.ee/?st=5;toode=040-K10-1 ... kseib.html\nSamas muidugi ma olen kitsaste otsasaamise korral neid laiemaid ka ilma suurema kärata banjode alla ja peale pannud, küll mitte konkreetselt sinna topeltühendusse.\nViimati muutis Jesper, 26 Juun 2019, 22:27, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 26 Juun 2019, 22:26\nVõid ka näiteks Volvo rekka esindusest küsida,seal on üldjuhul palju erinevaid asju kohapeal olemas. Sisemõõt peab raudselt olema õige,mitte suur. Välisläbimõõt pole ju nii oluline, peaasi et ära mahub. Paksus +- 0,5mm ei tohiks ka probleem olla.\nLugemata postitus Postitas ranel » 26 Juun 2019, 22:28\n13.5x10x1.7 saadaval Automaailmas.\nLugemata postitus Postitas Tort » 26 Juun 2019, 23:04\nLapikud 10mm sisemõõduga olemas vähemalt 1 laius Peterburi tee Hydroscandis ja 2 laiust Streetmoto letis.\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 27 Juun 2019, 04:44\nGuuglisin, mis ma guuglisin ja leidsin, et alumiinium on pehmem, ehk teoorias võiks paremini tihendada???\nTellisin terve suure portsu erinevas mõõdus alumin seibe, et tulevikus ka oleks vahva õlipunnidele jne alla toppida neid. Kas on see nüüd siis halb või hea või pole vahet, et vase asemel alumiiniumi panen?\nLugemata postitus Postitas will111 » 27 Juun 2019, 06:24\nma poleks nii kindel selles, et alumiinium pehmem on https://mechanics.stackexchange.com/que ... o-fittings\niseenesest kui pidama jääb ja mingit veidrat keemilist reaktsiooni esile ei kutsu siis muidugi lõppkokkuvõttes ei ole ju vahet. nii et eks võid ju ära proovida. aga see nö. annealed copper ehk kuumutatud vask on päris kindlasti pehmem kui alumiinium! lisaks vasel on väga hea corrosion resistance ja minuteada on see tihtipeale teiste metallide vahel "isolaatoriks"\nLugemata postitus Postitas h0lger » 27 Juun 2019, 14:42\nLugemata postitus Postitas Kalapea » 27 Juun 2019, 14:58\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 27 Juun 2019, 18:38\nKorpuses pragu ei paistnud. Uurisin lähedalt. banjod tunduvad terved ja voolikutest ei tule, sest vooliku osa on kuiv, seibivahelt tilgub. Ootan oma megamiljon alumin seibi ära, seal on täitsa enamvähem õige mõõt ka sees olemas ja katsetan. keeran täpselt manuali järgi õige njuutoniga kinni ka.\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 29 Juun 2019, 19:29\nNonii. Proovitud on mitmes erimõõdus seibe, mitut erijõudu kasutatud pingutamises, erimaterjalides seibe on proovitud. Proovitud banjosid ümber pöörata ja ka omavahel kohta vahetada neil. Igatpidi on leke täpselt sama kohapeal, korpuse ja seibi vahelt. Tuleb tunnistada ilmselt, et korpuses ikka mingi error, mida mina oma silmaga tuvastada ei mõista. Siit küsimus, et kuhu ma Tartus pöörduksin selle karteripõhjaga, kes tuvastaks, kas seal on mingi mõra või ebatasasus või midagi muud, et miks ta õli pidama ei jää? Ideaalis võiks leida sellise mehe, kes lisaks vea tuvastamisele selle ka kuidagi lahendada oskaks. Keevitatakse mõrasid või lihvitakse ebatasasusi?\nLugemata postitus Postitas will111 » 29 Juun 2019, 19:47\nebatasasuse peaks/võiks ikkagi silmaga ära tuvastada. mõra tegelikult ka aga see on ehk tsipa raskem ja koht peab väga puhas olema. arvan, õigemini olen suht kindel et sul ei ole pinnad paralleelsed lihtsalt. ehk siis banjo poldipea ja korpuse vaheline pind. nende väga veidralt kõveraks keeratud seibide on seda nagu ka näha\nLugemata postitus Postitas franz125 » 29 Juun 2019, 23:21\nAja gaasipõleti või fööniga kuumaks.Kui pragu sees siis sealt vahelt hakkab õli välja immitsema.\nLugemata postitus Postitas Ronk » 30 Juun 2019, 22:41\nKui tahad veel katsetada seibidega siis jaapani maalt olen näinud selliseid kummitihendiga seibe.\nKumm pressitakse siis põhimõtteliselt sinna tihendiks ja asi vunts. Kuid korpuse errorit ei välistaks samuti kui juba nii paljude erinevate seibidega proovitud. Kas vana seibi vahetus tuligi lekkimisest või lihtsalt kokku pannes vana seibiga jäi lekkima?


Vooremaa Viie maakonna laulu- ja tantsupidu Peipsi rannikul\nViie maakonna laulu- ja tantsupidu Peipsi rannikul\n6. juunil Kasepääl peetav Peipsi äärsete maakondade laulu- ja tantsupidu on esimene taoline kultuurisündmus, mis saab teoks otse Peipsi rannikul.\nPeole on registreerunud esinema 2500 lauljat, tantsijat ja pillimängijat Jõgeva-, Tartu-, Põlva-, Ida-Viru- ning esimest korda ka Lääne-Virumaalt.\n“Traditsioonilisest peost võtavad tänavu esimest korda osa kõik tantsijate ja lauljate vanuserühmad, kaasatud on ka lastekollektiivid ja memmede tantsurühmad,” ütles Peipsi Peo stsenarist-lavastaja ja liikumise üldjuht Airi Rütter. Kooride peadirigent on Maret Oja ja orkestrite peadirigent Urmas Mägi ning rongkäigu peakorraldaja Ain Valdmann.\nMustveest algav peorongkäik suundub mööda Euroopa pikimat külatänavat Peipsi rannikule Kasepääle. Peole annab omapära Peipsi teema, kõlavad ka mitmed sellele järvele pühendatud laulud ja muusikapalad. Peo juhiks on Kalevipoeg, keda abistavad tuntumad tegelased Oskar Lutsu „Kevadest”.\n“Peamiselt lauldakse, tantsitakse ja mängitakse peol repertuaari, mis tuleb esitamisele ka Tallinnas juulis toimuval laulu- ja tantsupeol,” ütles Jõgevamaa rahvakultuurispetsialist ning laulu- ning tantsupidude koordinaator Pille Tutt.\n“Peipsi pidu on hea võimalus tugevdada Peipsi äärsete valdade ja linnade ühtekuuluvustunnet ning tutvustada ainulaadset piirkonda ja siinset kultuuri paljudele inimestele Eestist ja välisriikidest,” ütles kultuurisündmust korraldava komisjoni esimees, Jõgeva maavanem Aivar Kokk


Lihaste kasv (50)\nKalorivabad kastmed (12)\nToit ja Vahepala (37)\nFA Sportwear (52)\nFitness aksessuaarid (57)\nSheikerid/ Joogipudelid (79)\nProtein Pudding 210g / Proteiini pudding\nIngredients: Milk protein (89%), Thickening agent (Guar gum, Xanthan, Sodium alginate, Sosiumcarboxymethylcellulose),Whey protein concentrate (2,5%), Flavouring, Emulsifier (Soy lecithin), Stabilisers (Disodium diphosphate, Tetrasodium diphosphate), Firming agent (Calcium sulphate), Vanilla bean powder (0,3%), Sweeteners (Acesulfame K, Sucralose), Table salt, L-ascorbic acid, Nicotinamide, DL-alpha-tocopheryl acetate, Calcium-D-pantothenic, Riboflavine, Pyridoxine hydrochloride, Thiamine mononitrate, Colouring (Beta carontene), Zinc oxide, Pteroylmonoglutamic acid, D-Biotin, Cyanocobalamin.\nNutrition facts (vanilla flavour) per 100 g powder per serving (30 g in 200 ml low-fat milk (1,5%))\nEnergy 1520 kJ/ 358 kcal 851 kJ/ 201 kcal\nProtein 82,1 g (thereof BCAA**: 17 g) 31,3 g (thereof BCAA**: 6,5 g)\nCarbohydrates 2,3 g 10,3 g\n- thereof sugar 0,6 g 9,8 g\nFat 1,6 g 3,6 g\n- thereof sat. fatty acids 0,9 g 2 g\nDietary fibre 2,7 g 0,8 g\nSalt 0,958 g 0,523 g\nVitamins (NRV*) (vanilla flavour) per 100 g powder per serving (30 g in 200 ml low-fat milk (1,5%))\nVitamin C 80 mg (100%) 27,4 (34%)\nNiacin 16 mg (100%) 5 mg (31%)\nVitamin E 12 mg (100%) 3,7 mg (31%)\nPantothenic acid 6 mg (100%) 2,5 mg (42%)\nVitamin B6 1,4 mg (100%) 0,5 mg (37%)\nVitamin B2 1,7 mg (121%) 0,9 mg (61%)\nVitamin B1 1,1 mg (100%) 0,4 mg (37%)\nFolic acid 200 µg (100%) 70,5 µg (35%)\nBiotin 50,0 µg (100%) 22,0 µg (44%)\nVitamin B12 5,6 µg (224%) 2,5 µg (101%)\nZinc 5 mg (50%) 2,2 mg (22%)\nProtein Pudding Body Attackilt on pulber mis sisaldab endas üle 80 protsendi valku ja ei ole tavaline pudingu pulber mis on valmistatud maisijahust. Body Attack Protein Pudding sisaldab endas piima- ja vadakuvalku, mis on kehale väga vajalikud. Protein Pudding on sobilik nendele kes peavad kõrge valgusisaldusega dieeti ja aitab kaasa lihasmassi kasvule. Lisaks on pudingus leiduvad valgud väga aminohapete rikkad, pudingus leidub L-Leutsiini, L-Isoleutsiini ja L-Valiini neid tuntakse ka BCAA-na.\n100 g Body Attack Protein Puddingut sisaldab 17 g BCAA-d. BCAA-l on oluline roll valkude ja energia ainevahetusel. Body Attack Protein Pudding on sobilik nendele kes peavad dieeti või jälgivad kaalu. Seda sellepärast, et Protein Pudding on maitsev toidukorra asendaja mida saab süüa ilma kahetsuseta. Protein Puddingul on väga hea kreemikas maitse, kuigi seda valmistatakse veega.\nJuhised: 30 g Protein Puddingut (1,5 kulbitäit) segada 200 ml madala rasvasisaldusega piimaga (1,5%) või veega. Süüa vahepalana toidukordade vahel. Ärge ületage soovitatud päevast kogust.\nSisaldab väheses koguses gluteeni ja kanamuna valku.\nMaitsed --- Palun valige --- Chocolate


Cliniccare ultrahelihooldus näole – Medical Aesthetics\nMeditsiinis on ultraheliaparaate diagnostikas ja haiguste ravis edukalt kasutatud juba aastaid (nt raseduse kulgemise jälgimine ja loote piltide salvestamine).\nUltrahelihooldus näole on ideaalne neile, kellel on väsinud nahk ja hallikas jume. Protseduur on valutu, ei ärrita nahka ning sobib igas vanuses nii naistele kui ka meestele.\nNäonaha puhastus ultraheli abil võimaldab nahka puhastada mustusest, rasust, surnud naharakkudest ja komedoonidest. Ultraheli aktiveerib taastamise protsessid, soodustab kollageeni ja elastiini teket. Selline puhastus on valutu ja ei jäta nahale jälgi või turseid. Ultraheliga saadav mikrovibratsioon teeb nahale mikromassaaži ,mille käigus paraneb töö rakutasandil ning aktiveerub ainevahetus.\nProtseduur soovitatakse korrata vähemalt üks kord nädalas kuu aja jooksul, seejärel üks kord kuus. Juba peale esimest protseduuri on märgatav pooride ahenemine ja naha rasususe vähenemine.\nUltrahelihoolduse teostamisel kasutab iluterapeut kõrgkvaliteetseid Cliniccare.nahahooldustooteid\nCliniccare nahahooldustoodete üks peamine komponent on madalmolekulaarne hüaluroonhape. Hüaluroonhappel on oluline roll rakkude metaboolsesetes protsessides ja seda peetakse kõige olulisemaks naha niiskustasakaalu säilitavaks ühendiks.\nPärisnaha loomulik uuenemine ja sidekoerakkude omadused sõltuvad otseselt hüaluroonhappe kogusest, mis vanuse tõustes väheneb. See muudab naha vastuvõtlikumuks kahjulikele välisteguritele ja põhjustab kortsukeste teket. Selletõttu on hüaluroonhape väga hinnatud koostisosa vananemisvastastes toodetes.\nTavaliste hüaluroonhappemolekulide läbimõõt on 3000nm. Kuna epidermise rakkude vahekaugus on vaid 15 nm, ei suuda tavaline hüaluroonhape nahas kuigi sügavale tungida. Siiani on saanud see võimalikuks vaid otsesel süstimisel. Cliniccare on välja töötanud ainulaadse väikese molekuliga ioniseeritud hüaluroonhappe, mille molekulid on ainult 5 nm suurused ning seetõttu tungivad kergemini nahka ja annavad hoolduse järgselt silmaga nähtavaid tulemusi.\nEsmalt toimub naha ettevalmistus protseduuriks. Nahk puhastatakse põhjalikult ja kantakse nahale ultraheligeel, mille valib iluterapeut vastavalt kliendi nahatüübile.\nUltrahelihoolduse toimel paraneb naha ainevahetus. Hoolduse käigus tekkiv soojus aitab aktiivainetel paremini imenduda tagades maksimaalse hooldusjärgse tulemuse.\nJärgnevalt teostab iluterapeut lõõgastava massaaži, mis stimuleerib näolihaseid ja parandab naha verevarustust. Seejärel kantakse nahale näomask, mille valib iluterapeut vastavalt kliendi nahatüübile. Protseduuri lõpus kantakse nahale niisutav hooldustoode.\nkiireneb uute naharakkude tootmine ja paranevad naha ainevahetusprotsessid;\nnaha uuenemisprotsess kiireneb poole võrra – nahk muutub siledamaks, elastsemaks, jumekamaks ning miimilised kortsud pehmenevad;\nnäonahal vähenevad pigmendilaigud ja ebatasasused;\nvisuaalselt muutub nahk nooremaks;\nägedad põletikulised ja allergilised nahahaigused, marrastused, haavad;\nväljendunud südamepuudulikkus, südamehaigused;


Saates kõnelesime ka teistel teemadel: näiteks, kas üle ootuste kõrge majanduskasv on lihtsalt numbrimaagia või sisuline märk sellest, et majandusmootor hakkab tuksuma üha kiiremas tempos. Argumente on mõlemal pool, kuid praegu paistab, et teises kvartalis tuleb kasvunumber veelgi suurem, nõrgema võrdlusbaasi tõttu. Kui 5 protsendine kasv tundub juba buumi algena, siis mis juhtub kui teises kvartalis on kasv suurem kui 10%?\nSaate teises pooles tuli juttu kahest teemast. Eelmisel nädalal vallutas meediaveerge kajastus Valgevenest ning sealse presidendi lennukikaaperdamine. Et teema taas kiirelt unustusse ei vajuks, vahendasime muljeid, mis meeleolud valitsevad valgevenelaste seas ehk kas eelmisel suvel saabunud lootuskiir on vaibumas või mitte.\nLisaks tuli arutluse alla, kui usutav on rohepööre Eesti Energia moodi ehk selle nädalane teade, et pärast põlevkiviõlitehase eluiga peaks ta ümber muutuma laiapõhjaliseks keemiatööstuseks. Põlevkivi kasutamine elektriks kaob aastaks 2030, kuid vahepealsel perioodil tõotab suureneda intensiivsus, kuidas põlevkivi kasutatakse.


Kohaliku toidu teemapäev 21. oktoobril Jänedal / Piiriveere Liider\nOlete oodatud maaeluvõrgustiku järjekordsele kohaliku toidu teemapäevale, mis seekord toimub teisipäeval, 21. oktoobril Jänedal Maamajanduse Infokeskuse suures saalis. Infopäeva teemaks on Leader kohaliku toidu projektid 2007-2013. Püüame sinna leida võimalikult palju eripalgelisi kohaliku toidu projektinäiteid, mis on toetust saanud Leaderist ning eelkõige nende tegevusgruppide piirkondadest, kus kohaliku toidu võrgustikud puuduvad. Kuna toiduvõrgustikele pakume võimaluse enda tegevust tutvustada nä võrgustumise ajal (vt allpool). Samuti toimub teemapäeva raames trükise "Väiketootja tootearendusest. Kuidas oma tootega tabada maitsekeeli" tutvustus. Kõik teemapäeval osalejad saavad endale trükise ning autoritelt (Tiiu Marran ja Tiiu Ohvril) on võimalik küsida autogrammi.\nTeemapäeva raames on planeeritud ka arutelugrupid kell 14-15.20. Hetkel on välja pakkuda kaks teemat:\n- Leader-meede ja koolitoit\n- Leader-meede ja kohaliku toidu võrgustikud\nVõrgustumise aeg on planeeritud kell 10-11 ja kell 13-14, kui Maamajanduse Infokeskuse fuajees on võimalik teemapäeval osalejatele pakkuda oma tooteid nii maitsmiseks kui ka müümiseks, samuti erinevat infot paberkandjal. Palun selles osas eraldi ühendust võtta (reve@maainfo.ee), saame Teie jaoks laua ja tooli varuda.\nLõuna-Eestist oleme planeerinud bussi, st on võimalus tulla bussiga. Buss liigub marsruudil Võru (kell 6.25, Katariina kiriku parkla) - Põlva (kell 7.15, Põlva Maamavalitsuse parkla) - Tartu (kell 8, Tartu Ujula Konsumi parkla, Ujula 2) - Jäneda. Tagasi hakkab bussi liikuma hiljemalt kell 17.\nInfo ja registreerimine Maamajanduse Infokeskuse veebilehel http://www.maainfo.ee/index.php?id=3050&page=3394&\nMeil on hea meel, kui seda infot ka oma piirkonnas levitate.


Sajuhood saavad laupäevaks läbi - Uudised - Virumaa Teataja\nVihmahood lakkavad laupäevaks.\nLähipäevade ilm tuleb soe ja vihmane, sajuhood saavad läbi laupäevaks.\nÖöl vastu neljapäeva on oodata valdavalt pilves ilma. Sajab vihma, vastu hommikut jääb sadu harvemaks. Puhub lõuna- ja kagutuul 3–8, rannikul puhanguti 13 m/s. Sooja tuleb 6–10 kraadi. Neljapäeva päeval on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab vihma. Õhtul saju võimalus väheneb. Kagu- ja lõunatuul tugevneb, puhudes 6–11, iiliti 14, rannikul 18 m/s, õhtul pöördub saartest alates edelasse, läände. Sooja tuleb 8–13 kraadi.\nReede öösel püsib pilves selgimistega ilm. Kagu-Eestis sajab vihma. Puhub edela- ja läänetuul 5–10, rannikul puhanguti kuni 15 m/s, pärast keskööd tuul nõrgeneb ja pöördub põhjakaarde, puhudes 2–8 m/s. Sooja tuleb 1–6 kraadi. Reede päeval püsib pilves selgimistega ilm. Peamiselt Kagu-Eestis sajab vihma. Puhub ida- ja kirdetuul 2–8, saarte rannikul kuni 12 m/s. Sooja tuleb 3–7 kraadi.\nLaupäeva öösel on oodata pilves selgimistega ilma. Kagu-Eestis ja rannikul sajab kohati vähest vihma. Puhub idakaare tuul 2–7, rannikul kuni 10 m/s. Õhutemperatuur jääb vahemikku 0 kuni +5, saarte rannikul kuni +7 kraadi. Laupäeva päeval on ilm pilves selgimistega ja olulise sajuta. Puhub kagutuul 3–9, rannikul puhanguti kuni 14 m/s. Õhutemperatuur on 4–9 kraadi.


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kas tippvorm hakkab juba koitma?\nRein Taaramäe, kes saab Girol teha jätkuvalt enda sõitu (see meeldib mulle ka) ega pea veel meeskonna abistamisele keskenduma (mul ka pole seda kohustust), on ametlikel andmeil 184 cm pikk ja 67 kilo raske. Meil sai Postimehes tervisenädala raames – kas teie firmas ka midagi sellist tehakse? – lasta oma kehalisi andmeid kindlaks teha. Niisiis:\npikkus 186 cm\nkaal (koos riietega) 71,0 kg, sellest tuletatud kaal ilma riieteta 69,2 kg\nvööümbermõõt 82 cm\nBMI ehk kehamassiindeks 20,0\nkeha rasvasisaldus 12,3%\nlihased 44,3% (ma ei tea, mida need protsendid täpselt näitavad ja millest, äkki Ain Kaare või keegi teine asjatundlikum seletab; mõõtmiseks kasutatud aparaat oli Soehnle Professional)\ncurrent energy alteration 1964 kcal (paluks taas seletust!)\nSiin, paistab, et on asjatundjaile analüüsimismaterjali küll ja enamgi veel. Kaal on igatahes juba niisugune, et sellisega võib süümepiinu tundmata sadulasse istuda ega pea vist kartma, et tõusud ära tapaks. Seda on eriti oluline teada ja arvestada nädal enne laupäevast Jõgeva rattarallit, kus on rajal kuus vägagi rasket tõusu.\nKuid neile andmeile on vaja kõrvale ka kehalise suutlikkuse näitajaid. Endomondo teatas eile, et olin just püstitanud 50 km maanteesõidus hooaja uue tippmargi 1:22.45. Eelmine tippmark 1:25.23, mis pärines 1. maist, sai ületatud rohkem kui kahe ja poole minutiga. Mõningaid viiekilomeetriste lõikude keskmisi kiirusi eilsest sõidust, mille tegin koos Steve Astokiga:\n20-25 km – 36,59 km/h\n25-30 km – 35,79 km/h\n30-35 km – 38,05 km/h\n35-40 km – 37,89 km/h\n40-45 km – 39,82 km/h\nVaatame ka üleeilse 50 km sõidu mõnesid keskmise kiiruse poolest kiiremaid lõike, taas saavutatud koos Astokiga:\n21. km – 42,86 km/h\n22. km – 49,32 km/h\n23. km – 48,65 km/h\n24. km – 43,37 km/h\n25. km – 46,15 km/h\nSeega, 20-25 km keskmise kiirusega 45,92 km/h.\nEelmisel nädalal tegin ka kontrollsõidu traditsioonilisel uksest ukseni ringil, kus alustasin rahulikult, kuid tõstsin aegamööda kiirust: 10 km – 18.15; 20 km 35.30 (17.15); 30 km 52.00 (16.30). Oluline oli see, et läbisin kontrollringi tugevasti alla tunni, mis on korraliku aja alapiiriks – 57.47ga.\nNüüd, edaspidi, ei ole enam võimalik midagi parandada, vaid üksnes seisu hullemaks keerata. Asjad on nii, nagu need on. Järgmisel nädalavahetusel, nagu ütlesin, on kavas Jõgeva rattaralli ning ülejärgmisel on käes Tartu rattaralli aeg. Nüüd, nagu peaminister ütles, jääb üle tegelda vaid peenhäälestusega.\nOlete lahinguks valmis?\nFoto 1: Priit Pullerits Utah's Dead Horse Point State Parkis Colorado jõe kanjoni kohal. Foto: Priit Pullerits\nFoto 2: Priit Pullerits Utah's Moabi lähedal Sovereigni rajal. Foto: Priit Pullerits\nFoto 3: Priit Pullerits Utah's Archesi rahvuspargis Klondike Bluffsi taustal. Foto: Priit Pullerits\nFoto 4: Priit Pullerits Utah's Dead Horse Point State Parkis, taamal kõrguvad La Sali mäed. (Ninal on päiksekõrvetuse vältimiseks plaaster. Kes arvab ära, mis on minust vasakul all kanjoni põhjas?) Foto: Priit Pullerits\nFoto: Priit Pullerits Utah's Moabi lähedal Chicken Cornersi maasturiraja lõpus Colorado jõe kanjoni taustal. Foto: Priit Pullerits\nPostitas: Priit Pullerits @ 11:44 kommentaare: 35\nKas ka sel aastal teed TRR rajast ülevaate? Eelmine hooaeg oli sellest palju kasu ning kuna Lõuna-Eesti teedega väga sina peal ei ole, siis oleks väga hea kui saaks vaadata tähtsamad ja ohtlikumad lõigud üle. Jään vastuse ootele.\nMeeldiv lugeminie ning edu!\nAlustuseks targa inimese huvitavaim näitaja on lipiid - vererasv, estersidemega biomolekul, mis koosneb alkohoolsest ja vähemalt ühest rasvhappelisest komponendist. Üldkolesterooli norm veres 5,0 mmol/l. Sellest LDL-kolesterool e. "halb" kolesterool - lipoproteiin, transpordib kolesterooli maksast kudedesse ja veresoonte seintesse. Norm veres 3,0 mmol/l.\nLiigne kolesterooli tase veres soodustab veresoonte lubjastumist (mis on pöördumatu protsess).\nPriidu poolt edastatud teave annab märku, et seda teemat peaks analüüsima täpsemate mõõtmistega, kuid näha on tõsist ohusignaali, et pöördumatud kahjustused on juba toimunud ja nüüd päästab vaid protsessi pidurdamine.\nLp 12:27, hea kuulda, et eelmise TRRi raja kirjeldus kellelegi korda läks. Aga sel aastal ei jõua seda teha, sest järgmisel nädalavahetusel on Jõgeva rattaralli ja siis ongi TRR juba käes, see nädalavahetus pole aga nii viimasel minutil võtta kaaslasi, kellega kogu rada läbi sõita. Üksi küll punnima ei lähe.\nTRR raja läbisõitmine toimub homme, 14.mail kell 15.30. Kui aega ja huvi on liitu nendega.\n1) Jõgeva rattaralli künkaid päris "vägagi raskeks tõusuks" ei kvalifitseeriks.\n2) Keha rasvaprotsent 12,3 on tegelikult üsna "rasvane" selle pikkuse ja kaalu suhte kohta.\nTäna on kavas aasta esimene rattatrenn, eks peale seda ole näha..\nKuidas sulle Pullerits, nii palju vaja on? Milleks sulle tippvorm, oled ju sündinud geenius? Ja miks küsid nõu endast "lollimate" - lugejate käest?\n"2) Keha rasvaprotsent 12,3 on tegelikult üsna "rasvane" selle pikkuse ja kaalu suhte kohta."\nLihaste protsent on nii madala rasvaprotsendi juures ÄÄRMISELT madal-tuima-ühekülgse aeroobse asemel peaksid oma lihaskonna tugevdamisega tõsiselt tegelema hakkama-kui ei soovi et elu viimastel kümnenditel elukvaliteet oluliselt halveneks.\nLoeme ju pidevalt kuidas aasta-aastalt neid liigesehädasid aina lisandub..\nTervest südamest on vähe kasu kui tugiaparaat on kadunud.\nJah-see tähendab paari tervisliku lihasmassi kilo juurdevõtmist.\nKahekesi sõites 35 km/h keskmist annab TRR-l 38 km/h keskmist. Koha saab selle järgi vaadata juba varasematest protokollidest. Game over.\nSeltsimehed, palun arvestage ikka vanust ka, ma ei ole 23 või 33 nagu enamik teist. Isegi 47-l ja 50-l on suur vahe, megavahe, võin teile omast kogemusest kinnitada. Tundke oma noorest kehast rõõmu, aga ärge mõõtke kõiki teisi enda mõõdupuuga, sest loodus on ikka nii suur jõud, et selle vastu ei saa ka üle oma varju hüpates.\nKuidas kommenteerite Jaak Mae rasvaporotsenti?\npikkus: 1,82 m\nAt 19:00, Tippvorm koidab said...\nIlmastikukindlaid ja spordirõivaid õmmelnud aktsiaselts Ilves-Extra läks pankrotti.\nAt 21:08, Peeter said...\n15:17 räägib õiget juttu.\nHr Pulleritsule võiks soovitada tutvust teha ressurssidega nagu "Ugarnaja katšalka". Aeroobsega ennast tappa pole mõtet. Kes teab, võib-olla saab vennikesest veel "katšok".\nAt 22:59, Kuno said...\nNii madala lihasprotsendiga mees, peaks endalt tõsiselt küsima, kas tegu pole mitte tossikesega?\nMilleks rattasõidus lihasmass? Ma ei tegele kulturismiga.\nKustutatule: anonüümsel õiendamisel pole siin kohta, nimetu argpüks.\nAt 08:58, Hommik said...\nKeda sa omaarust kustutasid, kõik on ju alles?\nVäga argpükslik ja ründav on kustutamisi välja mõelda. Postimees ikka teab, et sa oma lugejaid vihkad?\nVeel kustutatule: kas astute mujal ka inimestele ligi, varjate end millegi taha ja hakkate talle verbaalselt turja? Tsiviliseeritud, kultuurses ning hea lastetoa ja kasvatusega maailmas on tavaks, et kõigepealt tutvustatakse ennast, kes ma olen, mis on mu ees- ja perekonnanimi, ning alles seejärel hakatakse sõna võtma. Sama kehtib ka muudel avalikel ja poolavalikel üritustel, pressikonverentsidest konverentsideni. Siin on paljud selle elementaarse viisakuse millegipärast minetanud. Ma arvan pigem, et neil ei ole seda viisakust kunagi olnudki.\nJa seni, 08:59, kui te ise ka oma nime kardate, ei ole kohane argpüksi sõnaga vehkida. Vaadake ikka enne peeglisse. Vaadake, kuidas blogger siin teid määratleb: anonüümne.\nMehed, kas Girol pole mitte kätte jõudnud meie meestele kõige olulisemad päevad, kui eesmärgiks on püüda etapivõitu? Tänast raja profiili veel kõige paremaks ei pea, aga peale homset TT, mis on kui Nibali jaoks välja valitud, ja sellele järgnevat puhkepäeva võiks asi teoks saada küll, kui meeskonnad loa annavad ja jalg terav. Tolle päeva raske, ent paljulubav rada on asja üks aspekt, kuid tähtis on ka see, kuidas mehed puhkepäeva järel jälle "käima saada". On ju Vader nii mõnelgi korral märkinud, et nondele puhkepäevadele järgnevad etapid on ekstra rasked, sest tavapärane töötegemise rütm ja tunnetus vajab taasleidmist, mõnele on üleminek kergem, teisele raskem.\nVaadates Katjuša rohkem õnneotsimisele panustavat satsi - vaid 7-liikmeline, ähmase strateegiaga (Loe Taaramäe üle päeva muutuvaid plaane) -, siis ehk näeme just punasärki ründamas. Astana rong on jälle eeskujulikult formeeritud, kas see Kanksile hetkel, mil Sitsiilia hai vett segab ja Fuglsang oma headust demonstreerib, võimalust pakub, ei tea, ehk Vinokurov annab mõned päevad vabaks?\nMillal lõpuks hakkab Pulleritsule koitma, et kommentaaride kustutamine on argpükslik tegu?\nAt 17:37, Isafiguur Roobert said...\nKuule seltsimees kusik, 16:55.\nKui keegi kirjutab su korteri uksele MUNN, mis sa siis teed, kustutad selle ära või elad elu lõpuni edasi nagu poleks midagi juhtunud?\nAga võib-olla eladki... Jaa-jaa, võib täitsa olla, nii kõva mees ju.\nKui miski on tõeliselt argpükslik, siis see on anonüümne lõugamine, ülbamine ja mölisemine. 16:55 on selle musternäide.\nKas rattasõit on tõesti nii tähtsal kohal et omaenese terviski teisejärguliseks osutub!?\nKonsulteeri Ripsiga .Mingi kriitiline lihasmass peab olema et skeletti ja liigeseid toestada ja seda on sul ilmselgelt vähe.\nRattasõidust või suusatamisest selleks abi on vähe.\nAt 08:42, Marko said...\nMehed ja võhmamehed, ärgem laskem tujul langeda!\nJäime küll eelviimaseks, aga Saksamaale, kes meid on aastasadu orjastanud ja meie geneetikasse vägivaldselt sekkunud, panime ikka küllaltki veenvalt ära. Ja see teeb suurt rõõmu.\nKas frau Merkel teeb nüüd seppuku?\nKuid ükskord me võidame niikuinii!!\n12,5 pole ju teab mis suur rasvaprotsent, täitsa tervislik tervisesportlase pekk.\nAt 15:53, Kuno, 46, Tabivere said...\nkuidas kommenteeriksite Linnar Priimägi eile delfi.ee-s väljaöeldud süüdistust, et ajakirjandus tegelevat "käsikiimlusega" (presidendivalimiste jm teemad)?\nAt 22:04, Veiko said...\nVõi võtame Priidu väite: "...kes asjasse süüvimata hakkavad jälle lahmima, esitamata mingisugustki argumentatsiooni...". Meie meedia on täis lahmivaid ja argumenteerimata arvamusartikleid. Pole kordagi kuulnud, et oma arvamuse avaldaja on argumentide esitamata jätmise pärast tarkade klubist välja arvatud. Aga näete Priit nimetab arrogantselt selliseid inimesi kes julgevad oma arvamust väljendada mõnitavalt tarkade vastanditeks juhul kui teise arvamus ei ühti tema arvamusega. See on nii Priidulik tüüpiline demagoogiline ülbitsemine. Veel näide: anonüümsel õiendamisel pole siin kohta, nimetu argpüks. Kedagi lihtsalt anonüümsuse pärast argpüksiks tembeldada pole just väga argumenteeritud tegevus, seda enam, et argpüksid ei ole mitte kõik anonüümikud, vaid sellised ebameeldivaid tõdemusi edastanud indiviidid. Aga fakt on see, et blogi lugejaskond on kokku kuivamas. Ja selliste sõnumitega ei tule neid teps mitte juurde.\nAt 00:07, Egert, 28, Võru said...\nPäevatööl viksi ja viisakana sunnitud olema, lugejatega "Tartu Postimehe" veergudelt lakutud seitli ja teenerliku naeratusega lugejaid moosiv Pullerits on õhtul oma blogis päevasega võrreldes nagu öö ja päev. Siis on lugejad "anonüümne lõugamine, ülbamine ja mölisemine".\nAt 14:17, Unknown said...\nPullerits: Kuidas ma ründasin UCI presidenti?\nPullerits: Mis juhtus ootamatult grupisõidus? (Aus...\nPullerits: Mida üllatavat paljastab uus rattaajaki...\nPullerits: Kes ikkagi maksis kinni Moabi-reisi? Is...\nPullerits: Kas tõelised meeste spordialad peaks ho...\nPullerits: Miks pidin ühtäkki mina peagruppi vedama?\nPullerits: Millise jälje jättis Moabi-seiklus spor...\nPullerits: Kui palju maksis Moabi seiklus tegelikult?\nPullerits: Miks ja kuidas ma tean, et olen õigel t...


Ilukirurgia - Tippkirurg dr Peep Pree - clinica.ee\nVõta ühendust +372 514 7100\nIlukirurgia @ Peep Pree\nIlu teeb veetlevaks\nIlu teeb edukaks\nNäo ja kaela korrigeerimine\nArmide ja sünnimärkide eemaldamine\nTegemist on vaieldamatult Eesti parima ja usaldusväärseima kliinikuga. Oma tervise ja ilu kellegi hoolde andmine on suur risk ja mitte igapäevane “millist teed ma täna joon ” valik. Samuti sellisele riskantsele ettevõtmisele, soovituse jagamine on ääretult delikaatne ja tõsine otsus. Kuid kuna ma tõesti olen Clinica iga teenusega rahule jäänud , jagan ma 101% soovitust selle kliiniku kasuks valimisel.\nTerve rindadesuurenduse operatsioon möödus väga meeldivalt ning olen ülimalt tänulik oma arstile dr Preele, kes oli väga aus ja toetav. Olen tulemusega väga rahul, sest isegi head tuttavad pole aru saanud, et mulle on tehtud rinnasuurendusoperatsioon. Dr Pree teab väga hästi, mida ta teeb. Julgen öelda, et ta on oma ala vaieldamatu professionaal. Ainus, mida kahetsen, on see, et ma juba varem ei läinud Clinicasse operatsioonile.\nHäbenesin oma lõtvunud rindu pikka aega kuni ühel hetkel otsustasin probleemiga tegeleda ja läksin Clinica kliinikusse konsultatsioonile. Rääkida sellest julgesin ainult oma naisega, sõpradega mitte. Suur aga oli minu üllatus, kui sain kirurgilt teada, et rippuvate rindadega on teisigi mehi ja operatsioon ei olegi nii hirmuäratav. Soovitan kõikidel meestel kirurgi mitte karta ja pöörduda Clinica kliinikusse konsultatsioonile. Arst teeb kõik nn puust ja punaselt selgeks ja üle pikkade aastate tunnen ennast super hästi. Aitäh.\nPlastikakirurgia kõrge kvaliteedi taga on inimesed, kes teevad oma tööd kirega. Clinica meeskonda iseloomustavad:\nkõrge professionaalsus – järjepidev täiendõpe ja kuulumine rahvusvahelistesse erialaliitudesse\nohutusele orienteeritus – ainult teaduspõhised ja patsiendi tervisele ohutud meetodid\npikaajalised kogemused – pikimaajaliste ilukirurgia alaste kogemustega Eestis\nuuendusmeelsus – mitmed kirurgid on pakutavate teenuste maaletoojad\nSoovid ainult parimat iluteenust? Võta ühendust ja broneeri aeg konsultatsioonile! Loe edasi ->\nEsteetilise Kirurgia Erakliinik Clinica on loodud 1992. aastal. Meie eesmärk on olla parimat ja turvalisemat esteetilise kirurgia alast arstiabi pakkuv ilukirurgia kliinik Eestis.\nClinica kliiniku kvaliteedinäitajateks on tipptasemel tehnoloogia, esmaklassiline kliinik ja kõrge professionaalsusega meeskond. Läheneme igale patsiendile individuaalselt, koostame personaalse raviskeemi ja operatsioonijärgne taastumine toimub mugavas üksikpalatis.\nErihaigla tegevusluba nr L02236.\nSoovid ainult parimat iluteenust? Võta ühendust ja broneeri aeg konsultatsioonile!\nNcs National news NCS NEWS web cheap off white Sportswear NCS European News Web NCS European websites free sex video Ncs's News cheap anello backpack cheap tumi backpack NCS European News Web


Silja, Food & Paris: Kohevad banaanipannkoogid\nHomme on Eesti Laulu finaal, mida kindlasti koos sõpradega vaadata plaanin. Tahaks ju lõpuks kõik need uued lahedad laulud ära kuulda, millest kõik räägivad :) Kui eelmisel aastal tegin sel päeval toiduloo Uku Suvistega, siis seekord rääkis enda lemmikroogadest, söögielamustest, toidureisidest jms Inger, kes ühtlasi jagas ka ühe eriti lihtsa kanakarri retsepti.\nJagasin just eile blogi FB-lehel artiklit, mis räägib sellest, kuidas koroonaviiruse vastu suurte, sageli isegi surmavate dooside erinevate vitamiinidega võidelda üritatakse. Selles mõttes on kodumaiste “suurepäraste ekspertide” hanerasv ja sinepiplaaster õnneks päris süütud (mitte ainult naljakad), sest on vähemalt suhteliselt ohutud tervisele :)\nÜldse on vitamiinide, mineraalide jm toidulisandite manustamisel tark rääkida oma arstiga ja mitte langeda reklaami ohvriks. Kes ei oleks kuulnud lauseid nagu “D-vitamiini on alati põhjamaalastel vaja”, “D-vitamiini ei ole kunagi liiga palju”, "D-vitamiini on kõigil organismis (kõvasti) alla normi” jne jne. Reeglina on need laused koos soovitusega võtta suuri doose seda vitamiini, sest “Eesti arstid on liiga konservatiivsed”, “Arstid ei tea midagi” jms. Käisin kunagi ühe massööri juures, kes saatis kõigile klientidele pika e-kirja “eneseabi” kohta, kus oli kirjas hunnik vitamiine ja mineraale, mida kõiki tuleb võtta ja sealjuures veel suurtes kogustes. Ja selliseid “eksperte” (nende seas kahjuks ka toitumisnõustajaid) on päris palju, kes “teavad" kõike inimkehast paremini kui arstid ja annavad soovitusi, mis võivad olla tervisele kahjulikud.\nTegelikult aga peab isegi meie laiuskraadil elavatele inimestele “hädavajaliku” D-vitamiiniga piiri pidama, st järgima kindlasti soovituslikke koguseid. Minul on selle vitamiini tase üle normi ja õnneks arst avastas selle vereproovist, muidu oleksin seda ehk edasi võtnud ja see oleks mulle juba kahjulik olnud. Et üleliigne D-vitamiin on kahjulik, selleni on jõudnud teadlased erinevates riikides ja selle teema kohta on päris palju artikleid, nt see ja see, kui paar tükki välja tuua.\nToidulisandite asemel trasuks üldse pöörata tähelepanu tervislikule söömisele, ehk tarbida asju, millest võimalikult palju mineraale ja vitamiine kätte saab. Kusjuures naljakas on see, et nt vitamiini B12, mida samuti paljudel kipub kehas vajaka jääma, eriti taimetoitlastel, on mul samuti üle normi. Ja seda vitamiini ei ole ma kunagi elus juurde võtnud (ega ka muid B-grupi vitamiine). B12 vitamiini kõrge tase organismis selgus vereproovist mõni aasta tagasi ja kui seda ühe loengu vaheajal ühele biokeemia õppejõule (TÜ professorile) mainisin, ütles ta õnneks, et selle pärast ei ole vaja muretseda, sest see näitab ainult seda (mida mul ka näost näha olevat), et olen terve inimene ja toitained imenduvad mul hästi :) Siiamaani olen selle üle veel rõõmus muide :D\nMõeldes aga eelseisvale nädalavahetusele sai tehtud ühed pisut tervislikumad banaani ja toortatrajahuga pannkoogid. Mõnusad kohevad pannkoogid sobivad suurepäraselt hommikusöögiks, kuna valmivad kiirelt ja on just soojalt parimad. Piltidel on näha, milline hunnik pannkooke retseptis olevast kogusest tuleb (u 20 tk), aga pannukate arv sõltub ka sellest, millist lusikat taina jaoks kasutad. Mina nt teen pannkoogid alati supilusikaga, st asetan pannile supilusikatäie tainast, aga võib nt kasutada ka teelusikat vm meelepräase suurusega lusikat.\nKaneeli või kardemoni asemel võid kasutda ka 1 sl kaneelisuhkrut, kuid siis vähenda tavalise suhkru kogust (vähemalt 0,5-1 sl lisa seda vähem). Loomulikult võid maitseained ka ära jätta kui arvad, et ilma on parem ja eelistad just neutraalsema maitsega pannkooke.\nGluteenivabade jahude asemel võid kasutada nisujahu ja sel juhul piisab 0,5 tl küpsetuspulbrist.\n1 suur võimalikult küps banaan (kaal koorteta u 130 g)\n2,4 dl täispiima\n0,25 - 0,5 tl peenestatud kardemoni või 0,5 - 1 tl jahvatatud kaneeli\n150 g kaera- või toortatrajahu\nserveerimiseks: heledat siirupit, marju, viilutatud banaani, hakitud pähkleid (mina kasutan siin enamasti röstitud sarapuupähkleid), moosi jm meelepärast\nPüreesta banaan (nt kahvliga) ning klopi hulka piim, muna, suhkrud, sool ja kardemon või kaneel. Lisa küpsetuspulbriga läbi segatud sõelutud jahu ja sega ühtlaseks tükkideta tainaks.\nPrae keskmisel kuumusel meelepärase suurusega pannkoogid. Keera teine külg, kui tainas hakkab pealt kergelt mullitama ja ääred on pruunistunud. Naudi soojalt.\nPostitaja: Silja Luide kell 17:16\nSildid: gluteenivaba küpsetis, hommikusöök, kaerajahu/helbed/kliid, magustoit, puuvili, tatrajahu, tervislik maius\nSinepine lõhetartar õhuliste tatrapliinidega\nCarpaccio & rosé champagne täiuslik kooslus


xiv rahvusvaheline koorifestival tallinn 2015 | Eesti Kooriühing\n23.-25. aprill 2015\nKooride salvestused festivalilt leiad sellelt aadressilt: http://kooriyhing.kul.ee/avalik/Tallinn%202015/\nAJAKAVA KOOS PROOVIDEGA\nPROOVID RUUMIS 409B\nFestivali kunstiline juht on Heli Jürgenson\n• Lastekoorid (vähemalt 16 lauljat, sündinud pärast 26.04.1998. Kuni 10% lauljaid võivad olla vanemad, kuid mitte vanemad kui 18.)\n• Noortekoorid (vähemalt 16 lauljat, sündinud peale 26.04.1994. Kuni 10% lauljaid võivad olla vanemad, kuid mitte vanemad kui 25.)\n• Vanamuusika (kuni barokiajastuni k.a., vähemalt 16 lauljat)\n4. Koor võib võistelda rohkem kui ühes kategoorias, kui vastava taotluse kinnitab festivali kunstinõukogu.\n5. Koori esinemisaeg igas kategoorias peab olema 9 - 12 minutit.\nÜks laul kavas võib olla saatega. Kindla helikõrguseta instrumente võib kasutada rohkem kui ühes laulus. Vähemalt üks laul kavas peab olema a cappella.\n8. Vanamuusika kategoorias tuleb esitada:\n- Giovanni Pierluigi da Palestrina või Tomás Luis de Victoria motett\n- Vabalt valitud vanamuusika teosed kuni barokiajastuni (k.a).\n9. Kaasaegse muusika kategoorias tuleb esitada:\n- Kategooriasse registreerimiseks tuleb 31. oktoobriks 2014 esitada kategoorias esitatavate teoste partituurid (1 eksemplar)\n10. Rahvamuusikakategoorias tuleb esitada rahvalauluseadeid, millest vähemalt üks peab olema a cappella ning vähemalt üks pärinema koori asukohamaalt.\n11. Konkursisaalis on kasutada klaver ja orel, teiste saateinstrumentide kasutamisest palume teatada kava esitamisel.\n12. Festivali korraldajatel on õigus kasutada konkursi raadio– ja TV-salvestusi nende eest esinejatele honorari maksmata.\n13. Kõik voorud on avatud publikule.\n14. Vajadusel on korraldajal õigus kategooriaid ühendada või vajaliku hulga kooride puudumisel kategooriat mitte avada.\n14.6 Grand Prix’ võitja valitakse lihthäälteenamusega.\n14.7 Žürii otsus on lõplik ega kuulu vaidlustamisele.\nKonkursil võivad osaleda amatöörkoorid. Konkursikoosseisus peavad esinema selle koori alalised lauljad.\nIga kandideeriv koor saadab Eesti Kooriühingusse hiljemalt 31. oktoobriks 2014:\n• koori hetkeseisu kajastava (salvestatud mitte varem kui 01.01.2013) audiofaili kontserdist (pikkus vähemalt 15 minutit). CDsid ei tagastata.\n• Registreerimise lõpptähtaeg on 31. oktoober 2014 (postitamise kuupäev). Konkursi kunstiline toimkond teatab konkursile pääsenud kooride nimed hiljemalt 30. novembril 2014.\n• Iga koor esitab hiljemalt 23. märtsiks 2015 konkursil esitatavate teoste partituurid 5 eksemplaris, köidetuna esitamise järjekorras. Noote ei tagastata. Eesti Kooriühing ei vastuta noodimaterjali ehtsuse eest.\nFelix Mendelssohn-Bartholdy (1809-1847) Periti autem op. 115 (ladina keeles; Edition Peters)\nJohannes Brahms (1833-1897) O bone Jesu and Adoramus te tsüklist "Drei geistliche Chöre" (ladina keeles; Breitkopf & Härtel, Carus Verlag)\nGioacchino Rossini (1792-1868) O salutaris hostia (ladina keeles)\nCharles Villiers Standford (1852-1924) Justorum animae op 38 nr.1 (ladina keeles)\nUudisteos Tõnu Kõrvitsalt, noodid saadaval Eesti Kooriühingus alates aprillist 2014\nTel. 627 44 51, 51 44 301\nArve omanik: Eesti Kooriühing\nKonto nr: 10 0220 0252 0006\nxiv-rahvusvaheline-koorifestival-tallinn-2015, Eesti Kooriühing Kooriühing kooriyhing, xiv-rahvusvaheline-koorifestival-tallinn-2015


Igor Taro: Setomaa on osa Põlva maakonna identiteedist - Maaleht\nIgor TaroMirjam Nutov\nKüsimus Setomaa valla maakondlikust kuuluvusest pole lihtsalt ühe omavalitsuse teema, vaid nii terve Põlva maakonna kui ka seto rahva tulevikku puudutav valik.\nRahvaküsitluse läbiviimisel polnud tulevane maakond teemaks ja nüüd on Mikitamäe ja Värska inimesed küsinud õigustatud – miks tõlgendati nende poolehoid Setomaa vallale valmisolekuna minna Võrumaa koosseisu? Nii on ka Mikitamäe volikogu hilisem EI-vastus valitsuse ettepanekule seotud ikka sellesama teemaga, kuna vabariigi valitsuse eelnõus on Setomaa maakonnaks määratud Võrumaa. Aga see on ju kõigest eelnõu! Eelnõu on koostanud rahandusministeeriumi riigihalduse mõned ametnikud, kes on lähtunud üsna kitsast teemakäsitlusest. Valitsus pole selles osas veel seisukohta kujundanud, kuid teeb seda üsna pea.\nVõiks öelda, et see eelnõu on lihtsalt tööõnnetus, mis tulenes selle koostaja arusaamast, et Setomaa vallal võib olla lahustükk teise omavalitsuse, kuid mitte teise maakonna sees. Millest selline arvamus? Misso volikogu võttis vastu otsuse, et annab lahustükina Setomaa valda tulevad Luhamaa nulga külad üle Värska vallale. Värska vald asub Põlva maakonnas. Sellega on antud argument oma kaalukuse minetanud. Pealegi on tegu Eesti-Vene kontrolljoonega piirneva alaga, mida on võimalik riigi omandis oleva piiririba abil vabalt ühendada ka selliselt, et mingit lahustükki ei tekigi.\nPõlvamaal IRL-i nimekirja ei tule, maavanem Taro lõi valimisliidu (6) 03.07.2017\nTegelikult on selle ühe tühise argumendi kõrval veel seitse head ja loogilist põhjendust, miks Setomaa peaks jääma Põlva maakonna koosseisu. Kõigepealt tasub suurema mure tekitamise asemel tegeleda väiksema probleemi lahendamisega. Üle 2/3 elanikest, pindalast ja valdav osa tulevase valla ettevõtteid ja organisatsioone asub Põlva maakonnas. Mõistlikum on muuta väiksemat hulga aadresse, sealhulgas suurematel ettevõtetel, kelle jaoks tähendab see pikaajalist mõju ja kulu. Kui vallaelu korraldamise raskuspunkt jääb samasse maakonda, toimivad edasi ka praegused maakondlikud võrgustikud – koolid-lasteaiad, raamatukogud, kultuuritöötajad, sotsiaalametnikud ja kõik, kes on harjunud ühistegevustega praeguses maakonnas.\nPõlva ja Võru maakond on teinud tegelikult ka ühiseid jõupingutusi ühistranspordi korralduse lahendamiseks koos. Samas oleks mõistlik liikuda üks samm korraga. Kahe omavalitsusega poleks Põlva maakonda senisel kujul enam olemas – suur osa ettevõtlusest ja turismist jääksid välja ning planeerimise seisukohalt oleks tegu liialt väikese üksusega. Samas pole valitsus hetkel näinud ette põhjalikku maakondade reformi kogu Eestis. Sel juhul ei tuleks seda teha ka nüüd teise reformi üksiku otsusega.\nSetomaa on olnud Põlva maakonnas kõrgelt hinnatud – kaks sündmust maakonna oluliste mainesündmuste ajakavas, esile tõstetud turismisihtkoht ning kõrgelt eelistatud arendustegevustes. Põlvamaa piirkondliku konkurentsivõime tugevdamise meetmest on üks suuremaid toetusi ca. 1 mln euro ulatuses ette nähtud Värska külastuskeskusele. Võru maakonnal pole võrreldavat esiletõstmist kõrvale panna.\nSelle põhjuseks on Põlva maakonna identiteet, mis rajaneb erinevate kultuuriruumide austamisele ja koostööle – oleme näinud tugevust just selles, et siin on Vana-Võromaa, Tartumaa, Peipsimaa ja Setomaa üheskoos. Võru maakonna jaoks oleks selline mitmekesisus uus asi ja see tähendaks ka setodele suuri väljakutseid uuesti enese koha väljavõitlemisel, mis on neil Põlva maakonnas hetkel olemas. Põlva maakond on olnud ka mitmes mõttes ajaloolise Petserimaa järjepidevuse hoidja. Setomaa vald pole ju midagi muud, kui Eesti haldusalas oleva Petseri maakonna osa. See ei ole geograafiliselt loogiline moodustis ja oma senises ühtsuses rajanenud pigem heale koostööle. Sellest peaks valitsus oma otsuses maakondliku kuuluvuse määramisel ka lähtuma.


ShoppingQ: aprill 2016\nNädal on läbi ja on aeg teha kokkuvõtteid. Minu südamenädala raames sadud tulemused:\nKiiret kõndi (ca. 6 km /h) tuli kokku nädalaga 23,21 km\nRattasõitu 7,34 km\nKaloreid kulutasin 1871 kcal\nLisaks sellele loomulikult igapäevane liikumine ja tegutsemine. Olen söönud tervislikult, joonud palju rohelist teed ja õhtul peale kuute ei toimunud mingit söömist, vaid tee. Maiustanud ei ole.\nKaalunumber käesoleva nädala algul oli 67,7 kg. Homme hommikul avaldan FB-i lehel uue kaalumise tulemuse. Praegu pole mõtet kaaluda.\nIse olen ma rahul oma nädalaga ja uhke oma tahtejõu üle. Kõndimine on olnud mõnus vaheldus päevale, sundinud ma ennast ei ole. Ilmu on olnud igasuguseid, aga õige riietusega pole ma ilma pärast küll tuppa istuma jäänud.\nJa nüüd preemiast. Et sama liini jätkata, premeerisin ennast uute kummikutega. Aitäh internetipoele Las kallab. Testkõndimine sai tehtud ja mulje on hea, jalad tundsid ennast neis väga mugavalt.\nUuel nädalal uue hooga! Premeerima ma ennast muidugi igal nädalal ei hakka, edaspidi on preemiaks alanev kaalunumber. Loodetavasti.\nnokitsenud ShoppingQ at 22:47 3 kommentaari:\nLehed: eksperiment, tervislik liikumine\nTäna on laupäev ja meil on siin juba mõndagi juhtunud. Päris rahutult algas meie nädalavahetus.\nReedel, peale tööd, kui lapsed olid "aiast" kokku korjatud, lippasin Konsumisse, et midagi süüs koju viia. Hakkan siis kassas maksma ja selgub, et pole piisavalt vahendeid. Täielik üllatus, sest eelmine päev olin just automaadist oma seise kontrollinud ja vahepeal olin käinud vaid tankimas ja sedagi vaid 12 euri eest. Olin üsna kindel, et kaart lihtsalt ei funkand tol hetkel. Juhtub ju ikka. Lätis on mul sedasi näiteks ennegi olnud. Ühes poes ei saa maksta, teises aga kõik korras.\nJumal tänatud, et mul oli kasutada varu kaart, sain vähemalt toidu eest makstud. Suht piinlik oleks olnud veel kaup tagastada, sest mida sa ronid poodi, kui rahagi ei ole :D\nVõtsin suuna kohe automaadi juurde, et vaadata, mis värk toimub. Ja oligi, konto jumalast nullis:) Siis mul hakkas juba mure tekkima. Mis küll juhtuda sai. Otsekorraldusi mul ei ole, kuskil raha laristanud ka ei ole. Hakkasin kartma juba, et keegi on mu pinni äkki kopeerinud eelmisel päeval, kui kontojääki vaatasin. Mine tea. Igasugu hulle on liikvel.\nHakkasin meeltesegaduses koju sõitma, ise püüdsin kogu aeg meenutada on viimaseid käike kaardiga. Sain siis arvutisse, et järgi vaadata, mis mu kontol toimub. Selgus, et olin kogu oma kontol oleva raha eest viimati tankinud. Kogu raha oli broneeritud, kuigi mu autosse ei mahu niipalju bensiinigi.\nHelistasin panka infotelefonile ja uurisin, mis toimub. See võttis mu pingeid vähe maha, sest nii pidavat mingi süsteemi vea tõttu vahest juhtuma. Vähemalt oli mu raha kindlas kohas ja mul oli lootus, et kõik saab endiseks. Kunagi.\nTäna lõpuks võtsin ühendust ka tanklaga, otsiti mu ostutšekk välja ja saadeti meilile. Ma ei võta kunagi tšekki, aga soovitati soojalt seda alati teha edaspidi. Pangas vaidlustasin tehingu ja asi saab vast kunagi korda. Ehmatas ikka korralikult ära küll seline asi.\nÜhest jamast enamvähem toibunud, sain kõne, et Metega on õnnetus juhtunud. Reede õhtu, läksid küla peale jalkat mängima. Mete kutsus veel isegi Meena ebatradtsiooniliselt kampa ja läinud nad olid. Olime Stigiga kahekesi kodus ja toimetasime rahulike südametega.\nMete oli mänguhoos palli püüdnud ja peaga täie hooga vastu palki hüpanud. Kui ta koju toimetati ja ta vaid nuttis valust, otsustasin kiirabi kutsuda. Külmakott sai kohe peale ja laps pikali. Kiirabi jagas esmaseid võtteid ja uuris seisundi kohta. Küsis ühtlasi ka, ega käed lapsel krampi ei tõmbu. Tol hetkel ei tõmbunud. Kui me aga jupp aega juba olime kiirabi oodanud, läks Mete paanikasse ja tõmbas teki alt oma moondunud käed välja. Need oli kanged ja näpud enam välja ei sirutunud. See oli õudne vaatepilt. Ma helistasin uuesti 112-le ja seletasin meedikule, mis toimub. Paluti masseerida käsi ja lapsega kontakti hoida. Oh õudust ja kiirabi polnud kuskil.\nPea 50 minutit kulus kiirabil kohale jõudmiseks. Siis olin ma küll juba vihane nende reformide peale, et kõik kuhugil keskustesse koondatakse ja kiiret abi loota eriti ei ole, kui küsimus oleks tõesti olnud kiires abis.\nMete otsustati Tartusse kontrolli viia. Enne anti talle abi ja käed said vabaks. Kiirabi autos ühendati ta kohe aparaatide külge, mind võeti ka kaasa ja vilkurite saatel algas sõit Tartusse. Autos hakkas Metel enesetunne juba paranema, isegi naeratas suunurgast ja nutt oli ka lakanud.\nKui Metet toast kanderaamil välja viidi, hakkasid Stig ja Meena kõva häälega nutma. Nii kurvad olid nad õe pärast. Mete ja Meena vahel hakkab jää vaikselt sulama ja Mete on juba päris sõbralik Meena suhtes. Väga positiivne.\nHaiglas käis Mete kompuuter uuringul ja kõik oli peaga korras. Avastati üks teine probleem, millega me kohe tegelema hakkama. Mete peavaludele on nüüd seletus.\nKoju jõudsime me öösel kell 3 ja olime surmväsinud. Tänane päev on ka enamvähem kõik magamatuse nahka läinud. Tegime kambakesi isegi kohe peale hommikusööki uue une. Mõnus oli päev maha magada. Jõudsin hiljem veel koristada ka, söök oli mul eilsest juba valmis ja õhtul, välja puhanuna, tegim ühe rattasõidu kambaga. Mete jäi vaid koju, et rahus olla ja taastuda. Läks õnneks.\nMeie rattasõidust on pisikene ülesvõte ka Shoppingq FB-i lehel (LINK).\nSüdamenädala kokkuvõtte teen esmaspäeval ja siis saab näha, mida kaal ütleb. Tubli olen ma igatahes küll olnud, nii söögi kui ka liikumise osas. Ma isegi premeerisin ennast juba selle eest. Ei, mitte kookide ja tordiga, aga uute kummikutega:D Sellest juba õige pea lähemalt.\nIlusat ja turvalist homset pühapäeva kõigile!\nnokitsenud ShoppingQ at 23:15 4 kommentaari:\nnokitsenud ShoppingQ at 21:16 8 kommentaari:\nnokitsenud ShoppingQ at 19:13 1 kommentaar:


Vuu Apartment - Ho Chi Minh - Hotels.com\nVuu Apartment, Ho Chi Minh, VietnamSihtkoht\n3,5 tärni hotell 10 restoraniga, läheduses on Saigoni jõgi\n208 Nguyen Huu Canh, Ho Chi Minh, 700000, Vietnam\nOoperimaja – 43 min jalgsi\nLastehaigla nr 2 – 36 min jalgsi\nSellel majutusasutusel on asukohamaa seadusega ette nähtud teenindusluba.Property Registration Number 273401526\nKas Vuu Apartment võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Vuu Apartment pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Vuu Apartment ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Vuu Apartment pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Vuu Apartment lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Vuu Apartment kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas 10 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: Bosgaurus Cafe (12 min jalgsi).\nMida majutuskohas Vuu Apartment ja selle ümbruses teha saab?\nVuu Apartment ˇpakub järgisi võimalusi: treeningsaal ja spaateenused, samuti aed.


KÕIGE POOD TARTUS,Pepleri tn,jubedus,jubedus,jubedus... - Perekooli Foorum\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › KÕIGE POOD TARTUS,Pepleri tn,jubedus,jubedus,jubedus…\nTeema: KÕIGE POOD TARTUS,Pepleri tn,jubedus,jubedus,jubedus…\nSõitsin autoga täna mööda ja mõtlesin,et astun sisse. Aga uskumatu kuhu peldikusse ma sattusin. Kõige Pood (võtab müüki inimestelt asju).Õudne nii kole,must,räpane ja haiseb. Mis riideid seal müüdi ala riided hullemad kui kuskil kaltsukas. Jalanõud olid nii nii ära kantud et ei kannata kriitikat. Huvitavad omanikud,kes seda kaupa seal müügiks võtavad ,kas nad on PIMEDAD ? Arvan,et paljudel pole kodus ka selliseid kaltse mis seal raha eest müüdi.Laste riided olid nii katki ja koledad.Jube mida inimene peab raha eest ostma,et omanikele palka teenida… Kuidas Teil selle poega kogemusi on. Palun laske tulla plusse ja miinuseid.\nRE: KÕIGE POOD TARTUS,Pepleri tn,jubedus,jubedus,jubedus…\nLäksin sealt kunagi mööda, kohutav joogijanu oli. Lugesin sildilt, et \_”Kõige pood\_” ja soovisin vett osta. Seda seal ei olnud. Rohkem pole sisse astunud.\nSinuga täiesti nõus. Ülimalt jube koht.\nOlen alati hämmastunud, millist kaupa sinna võetakse oma tuttavatelt! Olen proovinud mitu korda pakkuda korralikku kaupa, alati öeldakse et hetkel on pood täis ja ei võta. Samas sellised närtsud on hingehinna eest, mitu korda kallimad kui harilikus kaltsukas. Piinlik võiks neil olla ausalt.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.02 16:32; 17.02 16:46;\nMa sain sealt kunagi ilgelt ägeda vaagna ja teekannu, PECTOPAH HAPBA peale kirjutatud.\nOli paras urgas jah, aga riideid-jalanõusid ma niisugusest kohast ei otsigi. Ei tea, mis olukord seal praegu on.\nsee on üks kõike sh prügi müütav kaltsukas. ma ise olen sinna ka sattunud ja lausa paar x. kord sain sealt ilusa seeliku, praktiliselt uue ja norm. firma oma\naga jah, ega sinna eriti minna ei taha. see jääb mulle vahel tee peale ja olen sinna rohkem sooja pärast läinud (nii -20 ilm)…\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.02 16:33; 17.02 23:59;\nTõesti on jube koht,omankud on lollid. Oma tuttavate kaltse müüvad,olen ka sinna tahtnud anda paaril korral ilusaid asju,aga ei võetud. Seal olid laste riietel lukud katki,saabastel puudusid paelad… no mida? Ehtne kaltsukas … mõtetu pood,selliseid kaltse saab igast Tartu kaltsupoest. No tõesti imelik ,et võetakse müüki ,määratakse hind ja pood paneb ka ju veel oma protsendi juurde,uskumatu saast.Huvitav ,kuidas see peldik ära elab? Kes sealt ostavad. Neid kirju võiks ka omanikud lugeda,kui nad muidugu pimedad pole.Kauba müüki võtmisel on ilmselt nad jah pimadad.Õudne urgas.\nTahtsin veel lisada, et ükskord proovisin üsna kena kleiti selga. Kahjuks hakkasin alles siis tundma, et kleit haiseb higi järgi, kui see mul juba seljas oli! Mul läks süda pahaks ja kadusin ruttu poest. Usun et riie oli siiski tuues pestud ja enne mind oli keegi higikoll proovinud, aga siiski oli see väga vastik kogemus.\nPakkusin ka sinna kunagi müüki laste riideid, täiesti uued. Otstud väljaspool eestit. Ei olnud mingid kaltsud ega närakad. Aga mis siis mulle öeldi- neid me müüki ei võta, neid ei osteta, need on moest väljas!!! Raha tahtsin nende eest sümboolselt. Panin pärasts iis ostasse müüki ja läksid nagu soojad saiad:)\nTeine variant: viisin sinna raseda teksad (korralikud, ise ostsin 450 krooni eest). Seal öeldi, et maks 2 eurot hind, kuna neid ei osteta. Kuna mul pole rahahäda, siis suht pohh. Panin müüki, las saab see kel hädasti vaja. Mõni aeg hiljem läksin poodi, minu püksid müüdud. Sain oma raha kätte ja läksin vaatasin siis poes ringi ja mis ma näen. Minu püksid müügis seal 10 euroga!! Küisin, mis toimub. Selle peale vastati ruttu, et need pole teie omad, lihtsalt samasugused. Kahjuks peab tõdema, et need olid minu püksid, tundisn ära paari asja järgi.\nEnam ma ise sinna poodi midagi ei vii ja ei osta ka!!\nminge kastani tänavale komisjonipoodi siis 🙂 seal on veidi kentsakad tädid müüjateks, kuid kaupa võib mõnikord leida soodsa hinnaga ja päris korraliku :)!\naga kuidas nad seda sodi müüa suudavad?? Ju siis palju lolle ostjaid.\nMina olen sealt ostnud väga ilusa talvejaki, ilusad püksid ja hunniku ägedaid kõrvarõngaid.\nSee jakk maksis, tõsi, küll, väga palju kaltsuka kohta – 600 krooni. Aga kuna see on tõesti ilus, täpselt minu stiil, ja ma olen seda juba aastaid kandnud, siis ei ole üldse kahju sellest rahast.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.02 22:33; 18.02 00:03;\n[tsitaat]Pakkusin ka sinna kunagi müüki laste riideid, täiesti uued. Otstud väljaspool eestit. Ei olnud mingid kaltsud ega närakad. Aga mis siis mulle öeldi- neid me müüki ei võta, neid ei osteta, need on moest väljas!!! Raha tahtsin nende eest sümboolselt. Panin pärasts iis ostasse müüki ja läksid nagu soojad saiad:)\nEnam ma ise sinna poodi midagi ei vii ja ei osta ka!! [/tsitaat]\nmina viisin sina poodi umbes aasta tagasi lapse korralikud ecco sandaalid. raha tahtsin sümboolse summa, sest mul polenendega tõesti midagi teha ning tuttavaid, kellele ära anda, ka pole. kui ma nädal hiljem läbi astusin, siis nägin, et kingad on endiselt müügis, kuid hind oli 5 (loe: viis) korda kõrgem kui minu alghind!!! vastuseks sain, et see on müügihind, millega tõenäoliselt ollakse nõus veel ostma ning poe majandamiseks on raha vaja…\nvanasti viisin asju illikukusse, seal oli kindel protsent (30 või 40), mis alghinnale juurde lisati. minu idee, et keegi saab endale korrlaikud kingad soodsalt, hakkas teenima hoopis omanikule ülisuurt kasumit. võtsin oma kingad, lõpetasin lepingu ning kinkisin kingad tuttava tuttavale\nvanasti viisin asju illikukusse, seal oli kindel protsent (30 või 40), mis alghinnale juurde lisati. minu idee, et keegi saab endale korrlaikud kingad soodsalt, hakkas teenima hoopis omanikule ülisuurt kasumit. võtsin oma kingad, lõpetasin lepingu ning kinkisin kingad tuttava tuttavale[/tsitaat]\nNo ilmselt sellele minu ostetud 600-kroonisele jakile oli ka jõhker mitmekordne juurdehindlus külge keevitatud, aga noh, mis parata, turumajandus – milleks jätta minusugustele lollidele nende raha 😀\nMa ei tea, ma olen sealt küll odavalt normaalseid asju saanud, võib-olla on lugu lihtsalt viimase aastaga halvemaks muutunud – üle aasta pole ma seal enam käinud. Midagi müüa pole ma ka muidugi proovinud.\n[tsitaat]Ma ei tea, ma olen sealt küll odavalt normaalseid asju saanud, võib-olla on lugu lihtsalt viimase aastaga halvemaks muutunud – üle aasta pole ma seal enam käinud. Midagi müüa pole ma ka muidugi proovinud.[/tsitaat]kusjuures nii mu meelest ongi, varem võis seal suht odava raha eest lahedaid asju leida, aga nii vähe kui ma viimasel ajal sinna olen sattunud, siis tundub kõik kuidagi väga kallis ja mõttetu olema\nKuulge aga kuidas see pood siis ennast ära majandab? Mini kate salaärile?\nMa kah olen üritanud sinna paaril korral asju viia – no ikka korralikke, kvaliteetseid ja ajatuid, klassikalisi asju, pigem selliseid kontoristiilis ja siis öeldakse et need ei ole moes, neid ei osteta. Aga no mina ja paljud mu tuttavad ostaksid.\nMina ei osta jälle selliseid hilpharaka asju nagu seal müüakse.\nRasedateksadega oli ka nii et viisin sinna,võtsid müüki et no ilmselt ei lähe et keegi ei osta neilt selliseid asju aga võime ju proovida, sai selline sümboolne hind ja siis 3 päevaga läksid kohe kaubaks.\nMa ka ei saa nende valikukriteeriumitest aru. Minu hinnangul on kalleid kaltse täis aga odavaid ja kvaliteetseid ei võeta. No ei saa aru.\nAga vahel läbi käin ikka sealt, mõnikord harva leiab ka midagi head (aga pigem nö aksessuaare – üks rätik mille ostsin – ma olen jumalast sillas sellest :)).\nmina ikka üht-teist korralikku olen leidnud (lastele), endale polegi vaadanud. aga tõesti, ka minu pakutud kaupa pole nad vastu võtnud. ja olen päris mitmeid teisi ka kuulnud seda kurtvat.\nkõige poes on lihtsalt nii suur külastatavus, et hea kaup (korralik ja soodsa hinnaga) läheb ikka väga kiiresti kaubaks. käin ise ka päris tihti ja siis olen seda nagu täheldanud.\naga paar päeva tagasi käisin kastani tänava (keldris) komisjonipoes – vot sain rabanduse!!! jube saast, jalatsid nii ära kantud ja siis veel pesumasinaga ka pestud ja kõigil hinnad üle mõistuse. riided ka tublisti kallimad kui kaltsukates ja no nii ära kantud, et tasuta ka sellist kraami omale koju ei veaks. pole mingi moeguru, aga no paljud eksemplarid olid iidamast-aadamast ajast. tahapoole , täiskasvanute poolele ei hakanud minemagi, esimene pool ehmatas nii ära:)


Isa käsi. Jutlus isadepäevaks (1Ms 43:28) | K&T\nTauno Toompuu ⋅ 7. november 2014\n“Joosepi vennad ütlesid Joosepile: „Sinu sulase, meie isa käsi käib hästi, ta elab veel.” Ja nad kummardasid ning heitsid maha.” (1Ms 43:28)\nJoosep kiusab oma vendi. Ja oma isa. Tema on oma pere kadunud poeg. Ei, mitte enese süü tõttu, vaid vendade kadeduse tõttu, kes otsustasid tüütust, isa poolt eriliselt armastatud nolgist vabaneda. Suure pere rõõmud. Eks üksi on lihtne olla poputatud ja hellitatud. Aga kui sul on kokku üksteist venda, siis võib osutuda keeruliseks tunda end tähtsana.\nEestis, kus kolmelapselist peret loetakse juba suurpereks, on asjad teisiti. Ometi on siingi toimumas muudatused. Tartu Ülikooli professor Taimi Tulva kirjeldab ühes intervjuus Eesti peret kui ostukeskust või lennujaama. „Pereliikmetel napib üksteise jaoks aega ja nii saadakse kokku nagu lennujaamas: tullakse, jälgitakse lennuplaani, kallistatakse ja minnakse jälle lahku, lootuses taas kohtuda.“ Professor peab õnnestunuks ka uussõna – kärgpere – kasutuselevõttu. „On olemas uuspered, millega seoses saame rääkida uusvanemlusest. See tähendab, et kui noored on lahku läinud ja abielluvad uuesti, tekivad lastele uued pered. Ja nii võib juhtuda korduvalt.“ Taolises kärgperes on minu, sinu ja meie lapsed.\nNii veider, kui see ka ei tundu, on taoline muutunud peremudel lähemal piibliaegsele perekonnale ja on ses mõttes isegi traditsioonilisem meie tüüpiliseks peetud paari lapse ja truude vanematega peremudelist. Jaakobi kaheteistkümnest pojast kuuel oli ühine ema ja teised kuus sündisid Jaakobi kolmele naisele. Ja kuidagi tuli neil üheskoos hakkama saada, mis ei olnud kindlasti alati lihtne. Tänased kärgperede kasvandikud mõistavad Piibli pereelu väga hästi.\nVõrreldes aga Jaakobi pere ning tänapäevaseid kärgperesid, on neis isa koht erinev. Paljude kärgperede lapsed ei pruugi täna olla ühe isa lapsed nagu Jaakobi peres oli. Muidugi on ka meil selliseid uusperesid, kus lastel on vaid erinev ema, ent sama isa. Enamasti vast on aga erinevad nii isa kui ema. Seejuures kasvatab tervelt 7% meie emadest oma lapsi päris ilma isata. See on Euroopa Liidus kõige suurem protsent.\nKui Jaakobi pojad lähevad tähtsaks ministriks saanud venna Joosepi juurde ja kuulevad teda küsimas isa käekäigu järele, siis ei pea nad uurima, kellest täpsemalt jutt käib. Nad võivad vastata isa käsi käib hästi, ta elab veel. Seejuures ei räägi nad pelgalt kellestki pereisandast, vaid kellestki lähedasest ja olulisest, kelle käekäik neile endile väga korda läheb, nõnda kui Joosepilegi.\nEnt isa roll Piibliski on avaram kui vaid bioloogiline sigitaja. On olemas inimeste vaheline vaimne isadus, mis sünnib näiteks õpetaja suhtes õpilasesse, kuninga suhetes oma alamatesse või preestri suhtes kogudusse. Ja on olemas inimese ja Jumala vaheline vaimne isadus. Meie Isa, kes sa oled taevas… Meiegi kõneleme isamaast, isakodust ja esiisadest ning mõtleme sellega väärtussüsteemi, millega endid seotuna tunneme. Ja ristiinimene Maarjamaal võib öelda end kandvat isade usku, sõltumata sellest, kas tema otsesed bioloogilised vanemad on olnud ateistid või agnostikud.\nIsadus on ka vaimne asi. Ja olgem ausad, selleks ei ole alati vaja isa selle sõna bioloogilises tähenduses. Isegi mees ei pea olema. Peaasi, et igal ühel oleks keegi, kes õpetaks südame tarkust, aitaks kujundada väärtushinnanguid, võtaks käe kõrvale ja juhataks elu tähtsate, mõistmisteni viivate teede algusesse.\nEgiptuses vägevat karjääri teinud Joosepi jaoks tähendas isale mõtlemine pilgu pööramist oma lätetele, mis olid teda aidanud kõrgele kohale. Joosepi ja ta isa Jaakobi suhe oli eriline. Isa hoolitses tema eest eriliselt, sest ta oli tema vana ea poeg, nagu Piibel ütleb. Kui Joosep nägi veidraid unenägusid, siis Jaakob pidas need meeles ja oskas hiljem luua seoseid, mis olid Joosepi jaoks olulised. Joosepi elukäiku mõjutas tema isa. Seda mitte ainult isakodus õpetatud edasipüüdlikkuse ja töökuse abil, vaid ka isa armastuse kaudu. Isa eriline armastus oli süüdi selles, et vennad said tema peale kadedaks ja seetõttu tahtsid temast lahti saada müües ta Egiptusesse orjaks.\nIsa armastus ei ole vahel nii väärtustatud kui ema isetus. Isa käsi on ehk sagedamini karistav kui paitav. Isa käsi on sageli töömehe käsi, mis on õhtul liialt väsinud, et lapsi sülle võtta. Isa käsi on liiga tugev, et olla õrn. Isa käsi on tähtsate asjade jaoks. Muidugi ei ole Piiblis Joosepi loos algselt üldse juttu isa käest, vaid käekäigust, tema olukorrast. Kuid käsi sümbolina on kõnekas, väljendades isiku aktiivsust ja osalemist. Piiblis on ka Jumalal käsi. Taevase Isa käsi on tema kohaloleku märk. Kui kusagil kogetakse Jumala lähedust, abi ja juhtimist, siis kujutletakse seda nõnda, et ta on sirutanud oma käe alla, oma laste, meie juurde.\nKalla, kallis Isa käsi,\nrahu minu südame!\nAnna, et Su laps ei väsi\nÕnnista mind eluvaevas,\nhoia kõige kurja eest,\nolgu ikka lahti taevas,\nkus näen Isa vaimus, tões!\nKa isaks olemist õpime Jumalalt. Vaimne isadus algab seal, kus isa avab oma käe väikese käe jaoks. Isa käsi peaks olema see, mis juhatab väikese kirikuteele. Sellise isa käsi sirutub armulaual leiba vastu võtma, kodus Piiblit avama ning alandub otsima teist kätt, et võtta palveasend. Isa käsi tahab olla lähedal ja väljendab hoolimist. Isa käsi on õnnistav käsi. Isa käsi näitab avatud taevast. Küllap oleks hea kui igal lapsel oleks selline isa käsi. Uude lastekaitseseadusesse seda ilmselt kirja ei panda. Aga pole vajagi. Hoolimist ei õpetata seadustega. See ei käi ka hormoone ega geene mööda. Isa käsi kuulab südame häält. Aamen.\nTauno Toompuu (1979) on EELK Rakvere Kolmainu ja Käsmu koguduste õpetaja, Viru praostkonna abipraost, EELK kirikukogu, liturgiakomisjoni ja misjonikeskuse nõukogu liige, Eesti Kirikute Nõukogu Ühiskonnatöö Sihtasutuse juhatuse liige.\nII maailmasõja lõpu 70. aastapäev: ettepanek jumalateenistuse teadaandeks ja eestpalveks


Samm-sammult juhendaja kuidas iPhone ülekandmine uude arvutisse\n> Ressursi > iPhone > kuidas iPhone ülekandmine uude arvutisse\n"Ma hiljuti sain uue sülearvuti ja tahaksin minu iPhone arvutisse sisu. On see võimalik? Kuidas oleks mul minna seda teed?"\nKraavi vanast arvutist uuega, ainult et teada, et te ei saa sisu ülekandmine iPhone uude arvutisse? mis kahju, kui te ei saa faile hämmastav, eriti killer laule, mida ei saa osta iTunes Store iPhone uude arvutisse. Hoidke oma särgid. See artikkel pakub teile täiuslik viis kanda iPhone muusika, videod, kontaktid, SMS, fotod jne uude arvutisse.\n1. osa. Muusika, video ja esitusloendid iPhone uude arvutisse edastada\nOsa 2. Apps iPhone kolida uude arvutisse\n1. osa. Muusika, videod ja fotod iPhone uude arvutisse edastada\nLae Wondershare TunesGo. See on tarkvara, mida me ei kavatse kasutada muusikat, videoid ja fotosid iPhone uude arvutisse edastada. On Wondershare TunesGo (Windows) ja Wondershare TunesGo (Mac). Käesolevas osas keskendume kuidas kanda iPhone PC uue arvuti koos Wondershare TunesGo (Windows).\nMärkus: Nüüd on Wondershare TunesGo (Windows) toetab ülekandmine muusika, videod, fotod, SMS, kontaktid jne alates iPhone uude arvutisse. Wondershare TunesGo (Mac) toetab ainult muusikat, videoid ja fotosid just nüüd.\nÜhendage oma iPhone koos uue arvutiga USB kaabel, et iPhone on kaasas ja käivitada Wondershare TunesGo. Pärast seda, kui need on ühendatud edukalt, MobileGo Ios esmane aken kuvab teie iPhone.\n2. etapp. IPhone sisu ülekandmine uude arvutisse\nPeaakna vasakus servas näete, meedia, esitusloendeid, fotod, kontaktide ja SMS kuvatakse. Meedia aknas on kõik laulud, Podcaste, iTunes U, filmid, TV näitab, muusikavideod, ja audioraamatuid. Klõpsake akna vasakul iga üksust. Seejärel valige vastavad failid ja klõpsake "Ekspordi" peal akna edastamiseks teie arvutisse.\nKoos Wondershare TunesGo (Windows), saate üle kanda laule, videod, audio raamatud, fotod, SMS ja kontaktid iPhone uude arvutisse lihtsalt.\nSamal ajal liikuvate iPhone sisu uues arvutis meediumifaile, Lisaks võite iPhone apps uude arvutisse edastada. Saate teha seda iTunes arvutis. Lubada arvuti koos oma Apple ID. Teie iPhone suhelda PC USB kaabel ja käivitada iTunes. Klõpsake View > Kuva külgriba. Paremklõps oma iPhone seade all. Valige rippmenüüst "Üle ostmine". Ja siis näete, et olete ostnud iTunes Store iPhone apps viiakse iTunes'i raamatukogu.\nSee on teisaldamine iPhone uus arvutis, sealhulgas muusika, videod, fotod, SMS, kontaktid, apps iPhone uude arvutisse. Loodan, et see juhend on kasulik.\nProovige Wondershare TunesGo iPhone muusika edastamiseks uude arvutisse nüüd!\nVaata videot, et õppida, kuidas üle kanda faile iPhone uude arvutisse


Ei tule iial tagasi(2017) – raamaturiiulike\n27. juuli 2017 reelikaraimetLisa kommentaar\nEi tule iial tagasi(2017)(248lk)\nHittarp on rahulik mereäärne linnake Lõuna-Rootsis. Elu kulgeb seal omas rütmis. Ylva soovib kolleegidele head õhtut ja asub kodu poole teele … kuid kaob, ilma ühegi vihjeta.\nLugu on naisest nimega Ylva, kes teel töölt koju röövitakse ja viiakse elama ühte keldrisse, kus ta peab tegema kõike seda, mis tal kästakse. Üsnagi pingeline lugemine oli kuni loo algusest ja selle lõpuni. Samas ka karm lugu, kui arvestada, mida kõike Ylva pidi läbi elama ja missugust kohtlemist taluma. Teda karistatakse minevikus tehtud lolluste pärast, mis oli üsnagi jõhker ja karm. Lugu ise oli üsnagi pingeline ja põnev ning üsnagi ootamatu lõpuga, ma ei oleks osanud oodata, et kõik nii lõpeb aga siiski, vähemalt ei jäänud midagi õhku rippuma nagu mõnikord juhtub. Tahan tänada ka Helios kirjastust, et nad meieni selle autori raamatu tõid ja et kindlasti mõni raamat veel sellelt autorilt ilmub. Soovitan lugeda, kes seda teinud pole, sest nii raske oli raamatut käest panna, kuigi lugu polnud eriti verine ega midagi aga siiski raske oli Ylva piinamist lugeda ja kohati hakkas kõhe aga nagu öeldakse headus võidab alati ja lõpp mulle igatahes meeldis ja olen rahul, et seda raamatut lugesin. Praeguseks ei oska midagi rohkemalt öelda, emotsioonid on nii laes, et pean natuke järele mõtlema ja siis vaatama, mida järgmiseks lugeda. Teile soovin aga põnevaid lugusid ja kellele meeldivad krimilood, siis kindlasti lugege mõnda. Kuigi ühest asjast ma aru ei saanud, miks Ylva mees midagi ette ei võtnud ja naist otsima ei asunud. Ta küll helistas sinna ja tänna aga ikkagi kuidagi pettunud olen ta peale kuigi ta üritas ja proovis aga keegi ei kuulanud teda. Muidugi politseinikud käitusid ka väga alatult, mis mind lausa üllatus, tavaliselt asutakse ikka uurima ja otsima, mõnes teises loos vist, selles polnud järelikult seda ette nähtud. Igatahes mis siin ikka, eks peagi kohtume jälle ja selleks korraks pakaa ja head lugemist.