Sündmuste info 19.-22. november\n19. novembril kell 19.18 teatati häirekeskusele, et Pärnu maanteel asuva ärihoone keldrikorrusel asuvas garaažis on ühel autol kütuseleke ning maha on voolanud juba umbes paari liitri jagu kütust. Päästjad katsid maha valgunud kütuse absorbentainega.\n20. novembril kell 20.33 teatas Põhja-Tallinna linnaosas kahekordses elumajas elav inimene, et majas töötab suitsuandur ning on tunda põlemise lõhna. Kohale saabunud päästjad tuvastasid esimesel korrusel korteri, kus oli põlema süttinud vana ning hooldamata konditsioneer. Kuna põleng oli levinud ka seina sisse, teostasid päästjad kontrollavamisi ning likvideerisid tulekahju lõplikult kell 21.19. Inimesed õnnetuses kannatada ei saanud ning põlengu täpne tekkepõhjus on selgitamisel.\n21. novembril kell 1.55 sai häirekeskus kõne Põhja-Tallinna linnaosas Erika tänaval elavalt inimeselt, et tema gaasiküttega varustatud korteri perekonnaliikmetel on halb olla. Päästjad tegid saabudes kindlaks, et tegemist oli halva ventilatsiooniga vannitoas, mille tulemusena oli gaasiboileri kasutamisel ruumis hapniku tase vähenenud. Kiirabi vaatas elanikud üle ning õnneks oli nendega kõik korras.\n21. novembril kell 22.44 kiirustasid päästjad kustutama Põhja-Tallinna linnaosas Süsta tänaval põlevat järelevalveta lõket. Lõke kustutati kell 23.03.\n19. novembril kell 16.50 teatati, et Viimsi vallas Pringi külas põleb elumajaga kokku ehitatud saun. Päästjate saabumise ajaks olid inimesed majast väljunud ning kiirabi vaatas üle kolm inimest, kellest üks hospitaliseeriti. Saunapõlengule, mis päästjate esialgsel hinnangul sai alguse korstnast, pandi piir kella 17.16 ajal ning likvideeriti lõplikult kell 19.12. Täpne tekkepõhjus on selgitamisel.\n20. novembril kell 23.39 sai häirekeskus teate, et Lääne-Harju vallas Rummu alevikus on kolmekordse elumaja esimene korrus suitsu täis ning töötab suitsuandur. Päästjad tuvastasid saabudes kiiresti korteri, kust suitsu levis ning avastasid sisenedes, et tulekahju seal ei olnud, kuid elamine oli suitsu täis tulenevalt valesti ehitatud kütteseadmest. Päästjad kustutasid küttekoldes tule, tuulutasid ruumid ning keelasid korteris viibinud joobes isikutel isevalmistatud kütteseadet edasi mitte kasutada. Korteris viibinud elanikud õnneks kiirabi ei vajanud.\nLisaks said päästjad möödunud nädalavahetusel kokku 6 väljakutset, mis olid seotud tugeva tulle tõttu teedele murdunud puude eemaldamisega (neist 4 Harjumaal ja 2 Tallinnas) ning käisid neljal korral kustutamas põlevaid prügikonteinereid Tallinnas.\n21. novembril kell 17.52 käisid päästjad Põltsamaa vallas Pikknurme külas Tallinn-Tartu mnt 137. km sõiduauto ja metsseaga juhtunud liiklusavariil, kus tagasid tuleohutuse ja puhastasid tee välja voolanud vedelikest. Siga hukkus kokkupõrkes.\n21. novembril kell 3.39 teatati, et Kanepi vallas Krüüdneri külas süttis saun. Päästjate saabudes põles vanem saunahoone lahtise leegiga ja katus oli sisse kukkunud. Tulekahju kustutati kell 5.12. Päästetöö juhi esialgsetel andetel võisid tulekahju põhjustada eelmisel õhtul sauna põlema unustatud küünlad.\n19. novembril kell 18.14 käisid päästjad Tartus Teguri tn kustutamas prügilõket, kus põles praht ja madratsitükid.\nKell 18.51 teatati Tartus Kaunase pst vanemast naisest, kellega pole kolm päeva ühendust saadud. Päästjad avasid sõrgkangiga korteri ukse ning toa põrandalt voodi kõrvalt leiti kukkunud naine. Kiirabi asus patsiendiga tegelema ja kohal olid ka kannatanu lähedased, kes hakkasid ust parandama.\n20. novembril kell 4.17 käisid päästjad Luunja vallas Kakumetsa külas eemaldamas teelt murdunud puud.\n21. novembril kell 21.47 teatati, et Tartus F. R. Kreutzwaldi tänaval on maja suitsu täis. Selgus, et suits tuli majja hooldamata keskküttekatla pragudest. Põlevmaterjal eemaldati tuleohutuse tagamiseks koldest. Päästjad andsid omanikule juhise hooldus- ja remonditööde tegemiseni katelt mitte kasutada.\n20. novembril kell 6.46 käisid päästjad Valga vallas Raavitsa külas Valga-Suurekõrtsi mnt 8. km eemaldamas teelt murdunud puid. Kell 7.04 eemaldati murdunud puu teelt Iigaste külas Laatre-Hargla mnt 2. km ja kell 9.31 Koobassaare külas.\n21. novembril kell 17.47 käisid päästjad Viljandis Riia mnt asuvas kortermajas aitamas välja lifti kinni jäänud inimesi.\n20. novembril kell 6.15 käisid päästjad Setomaa vallas Mokra külas eemaldamas teelt murdunud puud.\n21. novembril kell 11.03 teatati elektriliinidele vajunud murdunud puust Võrus Männiku tänaval. Päästjatel õnnestus puu eemaldada. Elektriliini kontrollimine jäi elektrikute ülesandeks.\n21. novembril kell 18.16 teatati, et Võru vallas Väiso külas kukkus vett võtma läinud naine tiiki. Õnneks sai naine ise tiigi kaldale, kust esimesena kohale jõudnud kiirabi ja politsei ta leidsid. Naine viidi tervise turgutamiseks haiglasse.\n19. novembril kell 10.50 toimus kahe sõiduauto kokkupõrge Narvas P. Kerese tänaval, kus oli vaja ka päästjate abi, kes likvideerisid teisi sõidukeid ohustavad teele sattunud killud. Liiklusõnnetuses osalenud isikud viga ei saanud.\n19. novembril kell 20.55 kutsuti päästjad Kohtla-Järve Oru linnaossa Kase tänavale, kus oli kortermaja koridoris tunda tossu. Päästjad leidsid eest elektrita antisanitaarses seisukorras korteri, kus viibis kaks joobes ning ebaadekvaatset isikut, kes olid paberit põletades süüdanud laua. Päästjad likvideerisid ohtliku olukorra ning andsid kaks korteris viibinud agressiivset isikut üle politseipatrullile, kes viis nad kainenema.\n20. novembril kell 1.50 oli päästjate abi vaja Sillamäel Ranna tänaval, kus naabrid andsid teada, et kortermajas on kuulda suitsuanduri signaali ning tunda põlemise lõhna. Enne päästjate saabumist aitasid naabrid eakal inimesel korteri ukse avada. Selgus, et korteris oli voodis süttinud soojenduspadi, mis omakorda süütas madratsi. Päästjad evakueerisid korterist vanainimese, kustutasid põlengu ning tuulutasid elamise. Kannatanu anti üle kiirabile.\n20. novembril kell 6.05 anti häirekeskusele teada, et Toila vallas Voka alevikus Tööstuspargi tänaval põletati ettevõtte territooriumil prügi. Päästjad kustutasid järelevalveta lõkke, millest lendus palju sädemeid ning mis ohustas nii keskkonda kui ka ümberkaudseid hooneid.\n21. novembril kella 4.46 ajal oli Narvas Joala tänaval kukkunud puu liinidele ning jäänud tee kohale rippuma. Kella 6.43-ks olid päästjad ohtliku olukorra likvideerinud ja tee vabastanud.\n21. novembril kell 14.24 oli Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus Kooli tänaval tekkinud elumaja katlamajas põleng. Päästjate saabumise ajaks oli omanik suutnud pealevoolu plastikust toru kustutada. Päästjad kontrollisid katlamaja üle, veendumaks, et ohtlik olukord enam ei kordu.\n21. novembril kell 16.53 märgati Sillamäel Kajaka tänaval mahajäetud hoone 2. korrusel põlengut. Päästjad tegid kindlaks, et aknalaual oli süüdatud riideräbalad, mis kohe kustutati.\n21. novembril kella 23.13 ajal tuli päästjatel käia kustutamas lausleekides prügikasti Narvas A. Puškini tänaval.\n22.novembril kell 00.06 anti häirekeskusele teada, et Jõhvi vallas Pargitaguse külas oli vangla lähedal näha põlengut. Kohapealt leidsid päästjad umbes kahe ruutmeetri suuruse ilutulestiku kasti, mille veejoaga lõplikult kustutasid.\n20. novembril kell 10.14 teatati häirekeskusele, et Järva vallas Vahukülas oli korstnas tahm põlema süttinud. Päästjad jälgisid korstnapõlengut, kuni see ise vaibus. Elanikul keelati enne uuesti kütmine, kuni korstnapühkija on puhastustoimingud teostanud.\n20. novembril kell 22.49 said päästjad teate, et Käravete alevikus põleb hein. Inimene oli hakanud heina põletama, kuid kuna tuul pöördus ning tuul hakkas suitsu küla poole kandma, palus ta päästjate abi põlengu kustutamiseks. Päästjad kustutasid umbes neli tonni heina kella 23.51ks.\n21. novembril kell 20.10 teatati häirekeskusele, et Paides Aiavilja tänaval olid suitsetamise tagajärjel põlema süttinud riided ning tuba seetõttu suitsu täis ja põrand põlenud. Elanikud ise suutsid tulekahju likvideerida, kuid elanik sai seejuures põletushaavu jalgadele. Päästjad ventileerisid korteri ja trepikoja ning kiirabi viis kannatanu haiglasse.\n20. novembril puhunud tugev tuul murdis puud teele Mõisakülas, Herjava, Nõmme ja Kirimäe külades. Päästjad eemaldasid puud teelt ning tagasid teedel ohutu liiklemise.\n21. novembril kell 20.29 said päästjad teate tulekahjust Haapsalu linnas Herjava külas. Päästjate saabudes põles elumaja katus. Inimesed olid majast väljunud. Päästjad asusid hoonet väljastpoolt kustutama ning kaitsma kõrval asuvaid hooneid süttimise eest. Tulekahju lokaliseeriti kell 21.20. Tõenäoliselt sauna korstnatoru ehitusliku vea tõttu põlema süttinud pööning kustutati kell 23.10.\n20. novembril puhunud tugeva tuule tõttu kukkus puu teele Põhja-Pärnumaa vallas Rahnoja külas. Päästjad eemaldasid kaks samas kohas teele kukkunud puud ning vabastasid tee ohutuks liiklemiseks.\n20. novembril kell 13.34 teatati häirekeskusele, et Sindis Pärnu maanteel asuvas kortermajas on tunda kärsahaisu. Päästjad tuvastasid koridoris lambi kõrval põlenud elektrikaabli ning eemaldasid selle. Elektrikud tegelevad olukorra lahendamisega edasi.\n20. novembril kukkus puu sõiduteele Kasti külas. Päästjad eemaldasid puu teelt.\n20. novembril kell 12.12 teatati häirekeskusele liiklusõnnetusest Laadjala-Karja maanteel. Päästjad keerasid kahe sõiduki kokkupõrke tulemusel katusele lennanud auto ratastele ning likvideerisid süttimisohu.


tuleb: pilte Tähekese 50. sünnipäeva peolt (Jaan Rannap, Olivia Saar, Leelo Tungal jt)\npilte Tähekese 50. sünnipäeva peolt (Jaan Rannap, Olivia Saar, Leelo Tungal jt)\nEile, 31. jaanuaril peeti Lastekirjanduse Keskuses Tähekese 50. sünnipäeva. Kohal oli palju rahvast, sh lastekirjanikke, illustreerijaid, tõlkijaid ja kriitikuid. Nagu näiteks Jaan Rannap, Leelo Tungal, Olivia Saar, Ira Lember, Helle Michelson, Aino Pervik, Andrus Kivirähk, Kristiina Kass, Hillar Mets, Jüri Mildeberg, Mare Müürsepp... Lasin fotokal veidi ka plõksuda.\nIlona Martson, Tähekese peatoimetaja aastast 2004\n2 x publik\n3 x Olivia Saar, Tähekese vastutav sekretär 1960-1977\nOlivia Saar ja Jaan Rannap\nJaan Rannap, Tähekese vanemtoimetaja 1977-2004\n2 x Leelo Tungal, osaliselt konkureeriva, aga sellegipoolest sõbraliku väljaande Hea Laps peatoimetaja (aastast 1994)\nLapsed laulsid ja kaamerad filmisid. Õhtul oli AK-s klipp. Ja tänases EPL-is on intervjuu Ilona Martsoniga.\nOlivia Saar jutustas oma sünnipäevakõnes huvitava lookese. Millalgi sügaval nõukogude ajal avaldati Tähekeses Ellen Niidu luuletus, kus oli juttu inglist. Saar tsiteeris ka värsse endid, kuid need mulle täpselt meelde ei jäänud. Tegu oli mingi talveteemalise luuletusega, kus oli riim kringel : ingel ja mõte oli umbes selline, et "minu sõber ingel saatis mulle piparkooke". Mingitest inglitest aga ei tohtinud nõukogude ajal kuskil juttu olla - igandlik religioossus! Tähekese vastutavad isikud kutsuti kohe vajalikku kohta, et neid tugevasti noomida.\nAga ometi tulid Tähekese tegijad pahandusest ilusasti välja. Kuna luuletus oli ära trükitud trükitähtedega, võis öelda, et mõeldud on tavalist Hiiumaal esinevat tütarlapsenime Ingel. Tähekesel oli olnud kunagi lausa lapskirjasaatja nimega Ingel Müüripeal. Sellise seletuse vastu polnud kellelgi enam midagi öelda. Noomida tahtjate poole võis nüüd koguni silmad suureks ajada, et - missuguseid ingleid siis teie siit välja tahtsite lugeda?!\nPostitaja: wr kell 10:43\nSildid: ajalugu, kirjandus, päevik\non mu näärisalmis,\ntegi ahjus valmis...\n1. veebruar 2010 16:16\n1. veebruar 2010 16:24


Tõhus teraapiline küünetugevdaja makadaamiaõliga habrastele ja pehmetele küüntele.\nSisaldab rikkalikult räni ja mikroelemente, mis taastavad ja tugevdavad kahjustatud küüsi.\n- Küünte seisund ja välimus paraneb oluliselt.\n- Mineraliseerib küüneplaati ning loob kahjustatud küüntele kaitsva kihi.\n- Taastab küüneplaadi struktuuri püsivalt.\n- Võib kasutada ka aluslakina.


anka käsitöömaailm: juuli 2014\nJa ongi täna juba juuli viimane päev ja mõnus tunne kuud kokku võtta\nNeed asjad said kõik selle kuu jooksul lõpetatud.\nKokku 421 grammi ja 1446,4 meetrit\nKohe näha, et puhkus käsil. Järgmisest nädalast taas tööinimene ja siis jääb neid tulemusi vähemaks.\nSeniks aga järgmise korrani ja nautige suve ...\nPostitaja: anka kell 13:38 Kommentaare ei ole:\nPaksemad sokid Maksimile\nMM foorumis on sellel aastal taas üks vahva heategevusprojekt: Jalad sooja 2014, kus sellel aastal saab sokke kududa lastele, kellel neid hädasti vaja on. Mina otsustasin, et koon 2 paari sokke sellise mõttega, et üks on veidi paksem ja kirjatud, mida saab nii suusarajale kui kelgumäele minnes jalga tõmmata ning teised siis sellised õhemad, mida saab sügise poole kanda või siis lihtsalt toas varbaid soojendada.\nEsimese ja paksema paari jaoks valisin välja sellise Dropsi mustri, mille juhendis küll on kahjuks üks väike viga, mida märkasin nii piisavalt hilja, et pidin päris palju harutama ning otsast uuesti alustama. Nimelt on juhendi kirjelduses kahe skeemi numbrid vahetuses. Skeemid A.5 ja A.3 nimelt. Seega kui keegi neid kududa tahab, siis palun need numbrid tekstis ära vahetada ja edasi jookseb asi juba nii nagu peab:P\nLõngadeks valisin kodus olevad Drops Karisma lõngad, toonidega helehall ja metsaroheline. Minu arust päris tore kooslus.\nHalli lõnga säbrulisust on veidi sellelt pildilt ka näha, nimelt ei ole tegemist ühes toonis puhta värviga vaid sellise mõnusa õige lõnga seguga.\nÜks pisidetail, mis sokid veel veidi vahvamaks muudavad, jääb jala taha kanna kohale.\nJalas ka oma täies hiilguses.\nAbimeesteks olid vardad 3 mm ja 3,25 mm. Kõige väiksem suurus ja hetkel 37 number jalas.\nTeise paari sokkide jaoks pean alles selle õige mustri välja valima.\nJärgmise korrani ...\nPostitaja: anka kell 20:11 Kommentaare ei ole:\n27 juuli 2014\nNo ei saa meie kuduklubi tervet kuud oodata, et uuesti kokku saada ja seetõttu toimuvad meil vahetevahel ka vahekokkusaamised :D Seekord siis taas sai kena laupäev imemõnusas kohvikus nimega Zuhause mööda saadetud.\nSeekord olid kohviku laudu kaunistamas sellised armsad suvelilledega täidetud vaasid\nKas pole mitte armas ja samas nii lihtne\nJa pean lisama, et need veidi enam ruumi võtvad kompositsioonid ei seganud meie kuduklubi mitte üks põrm.\nÜlimõnus raamat, mis rändas ühe liikme käest teise kätte, et ta saaks ka selle lugemist nautida\nLõngakera oma toredal hoidjal\nja siin siis näpud, mille vahel valmivad sellest lõngast taas uued sokid.\nLisaks kudumisele me vahel ikka heegeldame ka\nÜks lapike on valmis\nUusi soetatud ajakirju piilume me samuti ja unistame oma järgmistest kudumitest\nSellest saab ka peagi kena lõng\nEhtemeistreid on meie klubis ka. Üks tootenäide klubilise kõrvas.\nKa sellel korral jõudis meie klubisse üks vokike kaasa\nVoki omanik küll seekord kudus rohkem.\nÜks valminud steekidega ja lukuga kampsun, mis oli imekena\nSee pidlike sai tehtud mulle, et kunagi leian taas üles viisi, kuidas näiteks krae äärt teha ja luku sisemisele poolele peiteliist õmmelda.\nja sellest valminud tee.\nLoomulikult ei saanud ma ka seekord ilma koogita hakkama\nSellel ajal, aga kui mina lobisesin ja nautlesin ja pilte tegin, leidis ka mu kallis poja endale piisavalt tegevust (pean lisama, et kodust kaasa ei võtnud me ainsamatki mänguasja, kõik need toredad asjad on kohvikus olemas vabaks kasutamiseks).\nEmme, tule mängi minuga koos :P\nÜks põnev raamat\nVaata, mis masinad siin kõik sees on!\nEhitame maja, ehitame maja, kena väikse maja ....\nSelline magnetitega autoraamat oli ka veel täiesti poja kasutuses.\nOli taaskord üks imetore pärastlõuna.\nPostitaja: anka kell 14:02 2 kommentaari:\n24 juuli 2014\nOliiviaed / Olive Garden\nOlen oma poolikute tööde lõpetamise tuhinas hoogu sattunud :)\nEile hilisõhtul sain silmused maha kootud sellisel armsal sallil nagu seda on Olive Garden. Kudusin ilma pärliteta variandi.\nSallike valmis tegelikult MM salakudumise käigus, mis sai alguse juba maikuu sees.\nLõngaks valisin juba ammu Hobipunktist minuni jõudnud ja oma aega oodanud Haapsalu salli lõnga.\nVarrasteks olid 3 mm KnitPro ringvardad\nKui ma alguses olin usin ja tubli, siis alates pitsiosast jäi sallike seisma. Mul oli sellel ajal üldse üks suur kudumõõn ja mitte midagi ei edenenud. Nüüd aga võtsin ennast taas käsile ja sain valmis ühe imekena sallikese, vähemalt minu enda arvates :P\nOn ikka suur vahe pildistada pitsi kudumise käigus\nja peale venitamist.\nSiin siis kogu sall oma hiilguses. Strateegilised mõõdud on 175x45 cm. Just täpselt paras.\nMõned lähivõtted ka siis veel siia juurde\nRipskude oma auguridadega\nAknalaual päikese käes puhkav sallike\nPäikese käes läks see ilus heleroheline värv kuidagi eriliselt lahjaks ära :P\nPostitaja: anka kell 11:28 Kommentaare ei ole:\nSildid: Kudumine, Pits, Sall\nMina ei tea kuhu see aeg kihutab, kuid poja kasvab nii, et tal oli vaja uut mütsi. Mis siis ikka, emme heegelda aga :D\nLeidsin Merikese blogist üles selle mütsi ja hakkasin siis tegema. Loomulikult mitte täpselt nii nagu seal kirjas, sest alustanud olin ma juba ilma selle leheta ühekordsete sammastega. Seega lasin siis omamoodi edasi.\nPõhilõngaks sai kirju ja et kogu mulje liiga tume ei oleks, valisin valged triibud sinna vahele\nPäikese käes on täitsa särav kooslus\nKuna nokk pidi vaatevälja segama, siis sai see üles keeratud :D\nNüüd siis veidi edevuse laada pilte ka. Mu pojale meeldib fotoaparaadi ees edvistada :P\nMinu süda on rahul, kui selline säravsilm kaamerasse piilub ja mütsi peas hoiab.\nPostitaja: anka kell 14:13 4 kommentaari:\nSildid: Heegeldamine, Lapsele, Müts


Advokaat: Kiviõli sundvõõrandamine viitab «Rail Balticu seaduse» puudujääkidele ja korruptsiooniohule - Majandus\nAdvokaat: Kiviõli sundvõõrandamine viitab «Rail Balticu seaduse» puudujääkidele ja korruptsiooniohule\n6. jaanuar 2019, 14:30\nPiret BlankinDerlingi vandeadvokaat ja partner, OÜ NR Energy esindaja\nKiviõli karjääri sundvõõrandamisest on kujunemas näidisprotsess, mis toob välja eelmisel suvel riigikogus vastu võetud nn Rail Balticu seaduse puudujäägid ja nendega kaasneva korruptsiooniohu, kirjutab Derling Primuse vandeadvokaat ja OÜ NR Energy esindaja Piret Blankin.\nLõppenud aasta juunis riigikogus vastu võetud kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse (KAHOS), mida rahvakeeli kutsutakse ka Rail Balticu seaduseks, eesmärk oli arusaadav – lihtsustada riigil avalikes huvides suurte taristuprojektide elluviimiseks vajaliku kinnisvara sundvõõrandamist. Paraku jättis seadusandja arvestamata, et alati leidub neid, kes oma sõrmi võõrast meepotist eemal ei suuda hoida. Kohe seaduse vastuvõtmise järel on realiseerunud ohud, mille eest juba suvel hoiatati.\nPeamine probleem seisneb selles, et seadus jätab täpselt defineerimata, milline peab olema «avalik huvi» sundvõõrandamise läbi viimiseks. Seaduse vastuvõtmise järel antud teleintervjuus põhjendas majandus- ja taristuminister Kadri Simson uue seaduse vajalikkust nt riigipiiri välja ehitamisele ette jäävate maatükkide omandamise lihtsustamiseks või suurte tee-ehitusprojektide kiirendamiseks. Kõigil nendel juhtudel on avaliku huvi olemasolu üsna ilmne.\nUmbes samal ajal kerkis aga Kadri Simsoni lauale sahtlipõhjas 10 aastat lebanud kaasus, millega Alexela gruppi kuuluv Kiviõli Keemiatööstus soovib, et riik aitaks ettevõttel teistelt eraomanikelt sundvõõrandada ja anda tema kasutusse Põhja-Kiviõli põlevkivikarjääris kaevandamiseks kokku ca 230 hektarit maad. Kuigi Kiviõli Keemiatööstus esitas naabermaade sundvõõrandamise taotluse juba 2009, kui kehtis varasem seadus, seda taotlust seni ei lahendatud. Nüüd on riik asunud aktiivselt tegutsema, et põlevkivi Kiviõli Keemiatööstus poolt kindlasti kaevandatud saaks. Seda nõuab väidetavalt avalik huvi.\nSeadusega on soovitud vähendada maaomaniku võimalusi oma maa sundvõõrandamisele vastu seista, taandades vaidlused kinnistu eest makstavale hinnale. Kiviõli juhtum aga viitab sellele, et isegi kui riik avalikku huvi väidab, on küsitav, kas see tegelikult ka sundvõõrandamist õigustab. Millist rolli mängivad teiste eraomaniku huvid? Teised avalikud huvid (keskkond jt)? Kas maaomanik saab üldse avaliku huvi ülekaalukust kahtluse alla seada, kui riik seda väidab? Need küsimused tekivad eriti juhtudel, kus tegelikku kasu sundvõõrandamisest saab teine eraettevõtja.\nTavaliselt peaks üks isik teise isiku maa kasutamiseks temaga kokkuleppe sõlmima ning riik ei peaks sellistesse suhetesse sekkuma. Teistsuguse praktika aktsepteerimine tähendaks, et igaüks võiks naabri maale näiteks elektrijaama või spordikeskuse kavandada ning riigi käest selle maa sundvõõrandamist nõuda väites, et seda on vaja üldistes huvides.\nMaaomanike lihtsustatud arvutus näitab, et riik annaks Kiviõli Keemiatööstus kasuks suundvõõrandamisega alad, kust Alexela kontsern võiks saada tulu kuni 150 miljonit eurot. Ei ole teada, mis tingimustel riik Kiviõli Keemiatööstusele sundvõõrandatud maad annaks, kuid ilmselgelt saab Kiviõli Keemiatööstus kätte maa miljoneid eurosid odavamalt, kui seda kokkuleppel ostes. Vastupidisel juhul selline skeem ei toimuks. Seega tegutseb riik justkui Kiviõli Keemiatööstuse tööriistana, tehes ära „musta töö» maaomanikega vaidlusi pidades. Õiguslikult võib riigi selline tegevus eraettevõtja soodustamisel olla käsitletav ka riigiabina.\nKAHOS näol ei ole tegu tingimata halvasti koostatud seadusega, aga arvesse on jäetud võtmata ohud, mida selline ülekaaluka avaliku huvi mõiste lahtiseks jätmine endaga praktikas kaasa toob. Lisaks korruptsiooniohule on inimestel praktiliselt võimatu ette näha, millal sundvõõrandamist õigustav avalik huvi esineb ja millal mitte. See võib sundida inimesi nõustuma oma maade loovutamisega ka olukorras, kus tegelikult avalik huvi puudub. Konflikt põhiseadusega paistab.\nHeiti ja Marti Hääle suurosalusega Alexela gruppi kuuluv Kiviõli Keemiatööstuse OÜ esitas taotluse kinnistutele seatud kasutusvalduste sundvõõrandamiseks 11. novembril 2009.\nRahandusminister Toomas Tõniste tegi valitsusele ettepaneku eraldada valitsuse reservist majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile (MKM) 940 000 eurot ning keskkonnaministeeriumile 60 000 eurot Ida-Virumaal Lüganuse vallas Põhja-Kiviõli teise põlevkivikarjääri mäeeraldise territooriumil paiknevate kinnisasjade ja kasutusvalduste omandamisest tulenevate kulude katmiseks.\nKokku on Põhja-Kiviõli teise põlevkivikarjääri pindala 743 hektarit, millest ligi 250 hektarit kuulub N.R. Energyle, mille omanik on ettevõtja Nikolai Reisman.\n2017. aastal oli Põhja-Kiviõli teises karjääris aktiivset tarbevaru 13,8 miljonit tonni, millest maakasutusõiguse alal 5,8 miljonit tonni. Ülejäänu asub vaidlusalustel kinnistutel, kus põlevkivi varu suurus on ligikaudu 8,5 miljonit tonni, millest 8 miljonit tonni on kaevandatav. Riigi maksutulu varu kaevandamisest ja töötlemisest on ligikaudu 55 miljonit eurot.\nValitsus otsustab stabiliseerimisreservi kasutusele võtmise (4) Loe artiklit\nLuminor ja SEB jätavad dividendid maksmata Loe artiklit\nEndine tippjuht: uue õlitehase investeering on praegu liiga riskantne (1) Loe artiklit\nEuroapteegi kaubamärgi all tegutsevad 73 apteeki jätkavad tööd Loe artiklit\nTallink koondab 130 hotellitöötajat (1) Loe artiklit\nKolmapäevast tõuseb vanaduspension keskmiselt 45 eurot (1) Loe artiklit


Juuni oli Hiiumaa parvlaevaliinil rekordkuu « Hiiu Leht\n13.juuli, 2021 Transport\nJuunis teenindas TS Laevad kahel liinil kokku 271 325 reisijat ja viis üle 123 489 sõidukit. Võrreldes 2020. aasta juuniga suurenes reisijate arv 14% ja sõidukite arv 12. TS Laevade juhatuse esimehe Indrek Randveeri sõnul olid Eesti suursaared juunis väga populaarsed sihtkohad ning rekordeid löödi mõlemal liinil. “Suure tõenäosusega põhjustas juunis reisijate arvu kasvu pikk jaaninädal, päikselised ilmad ning vähenenud koroonaviiruse piirangud,” ütles Randveer.\nRohuküla-Heltermaa liinil teenindas ettevõte juunis 80 157 reisijat ja viis üle 35 311 sõidukit. Võrreldes eelmise, 2020. aasta juuniga kasvas nii reisijate kui ka sõidukite arv 11%.\nVirtsu-Kuivastu liinil viis vedaja juunis üle 88 178 sõidukit ja teenindas 191 168 reisijat. Liini reisijate arv suurenes võrreldes möödunud aasta juuniga 15% ja sõidukite arv 12%.\nRandveer märkis, et tänu Regula lisareisidele populaar-setel aegadel on suudetud pikemaid järjekordi Virtsu ja Kuivastu sadamates vältida.\nSamuti on tema sõnul positiivne see, et üha rohkem inimesi broneerib reisid varakult kasutades e-piletit, mis aitab samuti ooteaegu vähendada. Nii püsis laevafirma igapäevaselt monitooritav reisijate rahulolu indeks juunis kõrgel 76% tasemel kasvades eelmise aasta juuniga võrreldes 6%.\nTS Laevad tegi juunis kahel liinil kokku 2175 reisi, millest 99,4% väljus õigeaegselt.\nSildid: e-pilet, suursaared, TS Laevad


Hitleri võlg | Money4nothingchicks4free\n← IMF hoiatab majanduskatastroofi eest\nDraghi tõmbas bazooka välja →\nPosted on märts 10, 2016\tby Kristjan\nma panin nihilisti sellise teksti:\nRiigis on majanduslik ja poliitiline kaos, valitsus on pankroti äärel ja rakendab radikaalset kasinuspoliitikat. Riigitöötajate palkasid kärbitakse palju, makse tõstetakse. Tööpuudus kasvab plahvatuslikult, SKT satub vabalangusse. Inimesed kaklevad tänavatel, pangad kukuvad kokku, rahvusvaheline kapital põgeneb. Saksamaa 1931, valitsusjuht on Heinrich Brüning, “nälja kantsler”, kes sõidab parlamendist teerulliga üle, teeb seda presidendi erakorralisi dekreete kasutades. Kahe aasta pärast saab võimule Hitler, kaheksa aasta pärast algab 2. Maailmasõda.\nKas Hitler osutub edukaks majanduspoliitikas? Jaa. Tööpuudus sisuliselt kaob, ausse tõstetakse saksa tööline. Viimased hakkavad nüüd isegi Vahemere ääres puhkama tänu valitsuse dotatsioonidele (see ei pruugi täna eriti muljet avaldada, aga hei, need olid 30-dad, see oli ennekuulmatu siis). Kuidas Hitler seda teeb, kas ta on geenius finantsist? Nii palju, kui mina olen lugenud natside kohta, võin öelda, et nad selles vallas tänastest poliitikutest küll ei erinenud. Nad tegid seda keinsistliku majanduspoliitikaga ja kulutasid defitsiitselt. Neil olid ka mõned skeemid, et varjata valitsuse suuri defitsiite ja militaarkulutusi. Samuti ei järginud nad tänapäeval pühaks peetavat vaba kaubavahetust ning kapitali liikumisele olid seatud piirangud.\nMiks siis tänased majandusteadlased Hitleri Saksamaa näitel tööpuuduse kaotamisest ei räägi näiteks? Esiteks võib olla ideoloogilistel põhjustel, mitte midagi head ei saanud ju selliselt värdjalt tulla. Ometi NSVL ja USA võtsid jet mootorite tehnoloogia üle natsidelt ja palju palju muud. Teiseks pole majandusteadlased minu meelest kunagi tegelenud mingite ideede genereerimisega, et teeks nii ja ehk saab parem. Nende roll on olnud alati poliitilise režiimi tegevuse ja otsuste õigustaja olla. Me nägime seda Ilvese ja Krugmani saagas, kus mitmed meie õpetatud mehed avalikkuses lollusi rääkisid. Kolmandaks on nad ideoloogiliselt mõjutatud vaba turumajanduse superioorsuse poolt, et see pidi olema kõikidest maailmadest kõige parem. Me kõik oleme ja meil kõigil on mingisugune ideoloogia.\nTagasi Saksamaa juurde tulles. Mis siis vahepeal juhtus? Me kõik oleme kuulnud turgude rahastamise jutte seoses võib olla Kreeka ja veel mõne riigiga. Kui riik oli pankroti äärel 1931, siis kuidas õnnestus Hitleril turge veenda endale laenama, et defitsiitselt kulutada? Vastus sellele küsimusele on palju lihtsam, kui sa ehk praegu ette kujutada oskad. Saksamaal oli oma ujuvkursiga valuuta, mida ta ei pidanud kuskilt välismaalt laenama. Selliseid riike on palju tänapäeval, USA, Jaapan, Canada jne. Nende riikide valitsused ei saa maksevõimetuks muutuda selles valuutas denomineeritud võlas, mida nad ise väljastavad. Vabatahtlik maksmata jätmine on muidugi võimalik, kui te mäletate debatte võlalae tõstmise kohta USA Kongressis. Ajaloost pole ühtegi näidet võtta, kus ujuvkursiga valuutaga riik oleks defaultinud võlas, mis oli denomineeritud koduvaluutas. Venemaa tuleb ehk lähedale, neil oli rubla kurss fikseeritud, nad lasid kursi vabaks ja siis defaultisid. Keskpangas lasti tuled surnuks tookord Venemaal. 🙂 Välisvaluutas laenamisi ja IMF-i poole pöördumisi on olnud. Meenub kunagi Itaalias toimunu, kui nad veel liiri kasutasid. Valitsus oli veendunud, et neil on liirid otsas ja taheti IMF-i poole pöörduda, kuid lõpuks valitsus teatas, et IMF-i pole tarvis ning valitsus sooritab kõik maksed tähtajal. Kui sa oled kasinuse ja kõva valuuta pooldaja, siis olgu öeldud, et Itaalial oli väga kõva majandus. 1991-l aastal oli see neljas majanduslik hiiglane maailmas, secondo sorpasso (küll lühiajaliselt).\nAga miks siis näiteks IMF Jaapanit noomib ja ütleb, et tulevikus võib Jaapani võlg problemaatiliseks osutuda? Või ütleb, et USA võla reitingu alandamine on väga tõsine sündmus USA jaoks? Siin on arvatavasti mitmeid põhjusi, et miks rahvale hirmujutte räägitakse. No esiteks, kui rahvas saab teada, et valitsusel ei saa raha kunagi otsa, siis hangudega Toompeale. “Ära valeta, et raha on otsas.” 🙂\nTeiseks vast see, et praegune neoklassikaline majandusteooria ei sobi kuidagi kokku selle kontseptsiooniga. Kui nüüd tulla välja väitega, et investorid ei tee teenet valitsusele viimase võlakirju ostes, vaid valitsus teeb teene investoritele neid müües (et viimastel oleks koht, kus riskivabalt oma raha deponeerida ning intressi teenida sellelt), siis see on vastuolus praegu prevaleeriva ideoloogiaga. Praegune paradigma räägib ju sellest, et erasektor veab ja valitsus elab erasektoris tegutsevate innovaatliste ettevõtjate armust. Seda, et valitsus on raha monopolist, ei tunnista neoklassikud. Nende jaoks on oluline reaalmajanduses toimuv ja rahandusele nad erilist tähelepanu üldse ei pööra. Näiteks kriis on nende jaoks kriis reaalmajanduses, mis lihtsalt kajastub finantsides.\nMis selle eurotsooniga siis on? Euro adopteerides muutusid kõik eurot kasutavad riigid raha väljaandjatest raha kasutajateks (kuigi isegi selline kirjeldus pole päris adekvaatne, euro on pretsedenditu, sellist eksperimenti pole varem ajaloos olnud). Nagu sina ja mina, nagu erafirmad, kohalikud omavalitsused jne. Kahjuks ei toonitatud seda kunagi eurodebattides, et milline suur erinevus see on. Siim Kallas ütles mõni aasta tagasi intervjuus Kreeka võlakriisi ja võimaliku lahkumise kohta euroalalt, et mis vahet sel on, mis nimi valuutal on. Kreekal olevat ikkagi samad probleemid lahendada, ükskõik millise valuutaga. Selline statement ütleb mulle, et ta ei mõista euroala probleeme. Võib olla on tõesti Kreekas mingisugused probleemid lahendada, aga ilmselt oleks seda lihtsam teha, kui sellist kõrget tööpuudust poleks. Selles süsteemis tavaline inimene ei orienteeru ja soovib diskussiooni koheselt lõpetada, kui ta finantsterminitega üle külvatakse. Nii ei saa ta aru, et midagi valesti oleks, kui iiri valitsus sunnitakse pankasid päästma vms.\nJärgnevas videos ütleb majandusteadlane Paul Samuelson, et miks seda hirmu kultiveerida on vaja seoses valitsuse võlaga.\n2 Responses to Hitleri võlg\nmärts 12, 2016, 12:00\nKas arvad, et keegi ei usu, ei saa aru?\nmärts 12, 2016, 12:21\nnoh, ega mu tekst sinna eriti ei sobi, nende jutud on teistsugused seal, nad räägivad võlast ja majandusest filosoofilisel tasemel, eks see kastist väljas oli sealse lugejaskonna jaoks\nseda usub täna enamus teadlikumast seltskonnast, et euroga on midagi valesti, aru nad sellest ise ei saa, aga kuulavad arvamusliidreid ning usaldavad noid


Esiliigas kindlustas Maardu liidrikohta - Uudised\nEsiliigas kindlustas Maardu liidrikohta\nKolmapäeval lõppes Esiliiga 17. voor ning tabeliliider Maardu Linnameeskond suurendas edu järgmise meeskonna ees viie punktini.\nVooruga tegid esmaspäeval algust Tallinna Kalev U21 ja FC Flora U21, kes Kalevi Keskstaadioni kunstmuruväljakul leppisid väravateta viiki.\nPäev hiljem sõitis Maardu Linnameeskond külla Keila JK-le ning tagasi tuldi 2:1 võiduga. Kohtumise kõik väravad sündisid esimesel poolajal, kui juba 11. minutiks oli tänu Vitali Gussevi ja Nikita Brõlini tabamustele Maardu eduseis 2:0. 35. minutil suutis Oliver Suur küll Keila kaotusseisu vähendada, kuid Linnameeskond võttis võidupunktid siiski endale.\nLõuna-Eesti derbis läksid omavahel vastamisi Tartu Santos ja FC Elva. Selles kohtumises hakati väravaid lööma alles viimase veerandtunni jooksul, kui esmalt viis Jürgen Kuresoo Elva juhtima, kuid Alar Alve tegi seisuks 1:1 ning nii mäng ka lõppes.\nEile peetud kohtumised lõppesid 2:1 seisuga. Rakvere Tarvas oli võidukas Nõmme Kalju U21 üle. Rakvere poolelt tegid esimesel poolajal skoori Mario Kuokkanen ja Siim Rannamäe. Teisel poolajal oli Kalju auvärava autoriks Kermo Pihelgas.\nTallinna FCI Levadia U21 suutis samal ajal alistada Tartu Welco. Levadia jäi juba kuuendal minutil kaotusseisu, kui Welco poolelt oli resultatiivne Oskar Pedosk. Tallinna meeskond suutis aga esimese poolajaga kaotusseisust välja tulla tänu Markus Vaherna ja Anton Krutogolovi väravatele ja võidupunktid koju jätta.\nEsiliiga tulemusi ja tabeliseisu saab vaadata SIIN.


Postitatud: 03 Juun, 2010 23:08\nAnonymus ja teised targemad mehed! Olete kindlasti fotodel näinud BP erinevaid paguneid. Äkki teeksite väikese kokkuvõtte? Tänud\nPostitatud: 04 Juun, 2010 12:48\nReamehel must põhi, hõbedaste (või valge) äärtega, mille keskel suur B täht. Ohvitseride õlakud lipnikust kaptenini olid musta põhjaga, hõbedaste äärtega ja suure B tähega keskel, mida omakorda läbis hõbedane joon. Alampolkovniku ja polkovniku õlakud olid musta põhjaga hõbedaste äärtega, mida keskelt läbisid kaks hõbedast joont, nende vahel suur B.\nKui levinud need olid, ei oska ma kahjuks öelda.\nPostitatud: 21 Dets, 2010 18:15\nÜks kurioosne arvamine http://www.denkmalprojekt.org/ohne_name ... giment.htm\nIseenesest ju tänuväärne üritus, aga ...\nPostitatud: 14 Sept, 2013 8:47\nHeiki Valk jutustas kunagi (äkki keegi teab selle algallikat või oli mõni veteran seda talle isiklikult jutustanud), et eesti soomusrongid olid oma vedurite külge Landeswehri sõjast naastes riputanud sakslaste surnukehad.\nJaa-aa-aa ... Ei kommentaa-aarii-ii.\nKui see nüüd tõesti selliselt oli, siis ... Noh, siis pean küll vaid oma samas operatsioonis osalenud esivanemaid häbenema, sest taolisele kannibalideväärsele käitumisele tsiviliseeritud maailmas küll mõistmist ei leia. Taolisel kombel oma rahvuslikke alaväärsuskomplekse välja elada? Uskumatu, uskumatu. Sellist metslasekarja võib tõesti vaid põlata.\nKusjuures olen seda lugu isegi kuulnud ja teps mitte mingitelt ajaloolastelt, vaid sellelt, kellele olla sama asja rääkinud Landeswehriga sõdinu. Julm tõesti ja ebainimlik jne. Aga 700.a ja siis tulla kommudega sõdimise ajal omakorda meile selja tagant kallala... Ja lohisevate saslaste kiivrid olevat teinud liipritel kolks-ja-kolks... Mälu võib alt vedada, kuid kas neid mitte isegi elusast peast rongide järgi ei lohistatud?\nBalti pataljon ei sõdinud kindlasti mingi Eesti iseseisvuse eest. Vähemalt alguses mitte. Neile oli isegi selline fantaseerimine täiesti loomuvastane. Ei maksa ka unustada, et kui USA esindaja käis 1919 pataljoni ülevaatamas, siis antud pataljon marssis Vene keisririigi lipu all.\nAga peamine on see, et nad sõdisid ja neist oli meile ka kasu. Aga motiivid on iseasi. Umbes sama lugu nagu eestlastel II mS ajal Saksa poolel - motiiv erinev, kuid häda sunnil relvavennad.\nMuide 1918 talvel, kuid sakslased Eestist lahkusid, soovisid paljud Saksa sõdurid tulla koos relvadega Eesti väkke. Kuid meie toonased juhid venitasid otsustamisega nii kaua, kuni oligi juba hilja. Oli selle põhjuseks nüüd kartus, uhkus või midagi kolmandat - kes teab, kuid ju siis peeti enamlaste iket sellest sammust talutavamaks. Muud moodi seda Eesti juhtide toonast umbusku Saksa vabatahtlike vastu tõlgendada ei saa.\nPostitatud: 14 Sept, 2013 9:41\nOli selle põhjuseks nüüd kartus, uhkus või midagi kolmandat - kes teab, kuid ju siis peeti enamlaste iket sellest sammust talutavamaks. Muud moodi seda Eesti juhtide toonast umbusku Saksa vabatahtlike vastu tõlgendada ei saa.\nÄkki saab tõlgendada niiviisi, et panus tehti hoopis Antandi abile.\nPostitatud: 14 Sept, 2013 9:46\nLäbi põlvkondade on minuni jõudnud jutud vangivõetud Landeswehri poolel sõdinute ülespoomisest telefonitraatidega. Et säästa end poodute mahavõtmisega tekivast vaevast. Huvitav, kas on tegu reaalsete juhustega või lihtsalt sõjajutuga?\nPostitatud: 14 Sept, 2013 19:14\nOlen tutvunud ilmselt suurema hulga VS puudutavate memuaaridega (nii avaldatud kui avaldamata) kui keegi teine. Ei mäleta olevat kohanud selliseid kirjeldusi. Saksa vangide mõrvamist (ühel juhul väidetavalt ligi sada meest) leidis küll aset. Muidugi ei saa välistada üksikuid mingeid eriti võikaid ekstsesse, aga mina vähemalt seni mingeid tõsiseltvõetavaid andmeid pole kohanud. Läbi põlvkondade meieni jõudnud jutud võivad väga vabalt olla ka alusetud kuulujutud.\nPostitatud: 14 Sept, 2013 20:26\nSiis tehti küll väga vale otsus, vähemalt ajaliselt. Punased ähvardasid meid koheselt, Antandi abi võis tulla (ja reaalselt ju tuligi!) kunagi tulevikus, siis kui on ehk juba hilja. Sa kindlasti tead, kui napp oli toona Eesti riigi pääsemine. Oleks punased teadnud, kui väiksed meie üksused tegelikult olid, eriti Tallinnani jõudnud rinde lõuna lõigul, siis oleks piisanud veel ühest löögist sinna ja tee Tallinna oleks vaba ja riigiga kaputt olnud. Vaevalt et inglasedki siis enam erilist huvi oleks meie vastu tundnud.\nMeie toonased juhid tegutsesid ise üsna loiult mobilisatsiooni ja üksuste formeerimise küsimusega. Tollane reaalselt saadaoleva Saksa sõjaväe(laste) abist loobumise ja nendega suhete tahtliku pingestamisega riskisid meie juhid ei millegi vähemaga, kui oma riigi kaotusega. See oli toonane reaalsus. Ja Antanti abi oli tol hetkel saklsate omast palju ulmelisem.\nSõja kaotanud Saksamaa enam tõsist ohtu ei kujutanud. Kõik need hilisemad Landeswehrid-Rauddiviisid, vürstikesed Lievenid ja Avalovid seda vaid tõestasid - ei midagi tõsist. Nii et Saksa mõju kartus oli selleks ajaks asjatu. Näiteks Soome ei kartnud sakslaste abi vastu võtta. Kas see muutis nad kuidagi Saksa vasallideks vms? Aga Eesti puhul polnud juttu mingitest Saksa üksustest, vaid vabatahtlikest, kes oleks astunud Eesti armee ridadesse.\nEga ma ei pretendeeri siin suurele erudeeritusele antud teemas, kuid seniste teadmiste põhjal julgen nii väita küll. Nagu ajaloos ikka: oleks-poleks-oleks-poleks...\nMa arvan, et mehed häbeneseid toona üleskõetud emotsioonidel tehtut. Siin pole midagi erilist, see on ju sõdades tavaline.\nPostitatud: 14 Sept, 2013 20:33\nMeie toonased juhid tegutsesid ise üsna loiult mobilisatsiooni ja üksuste formeerimise küsimusega. Tollane reaalselt saadaoleva Saksa sõjaväe(laste) abist loobumise ja nendega suhete tahtliku pingestamisega riskisid meie juhid ei millegi vähemaga, kui oma riigi kaotusega. See oli toonane reaalsus.\nToonasest reaalsusest on see lõik küll üsna kaugel. Millele Sa tugined seda kõike väites? Mõnele loetud raamatule?\nArhiividest olen mina küll üsna teistsuguseid andmeid leidnud.\nPostitatud: 15 Sept, 2013 10:33\nSageli on nii, et mida otsid, seda kipud ka leidma.\nKaua viideti aega, kui vaieldi selle üle, kas luua armee vabatahtlikest või mobiliseeritutest, ja mis see maksma läheb. Kui lõpuks mobil. toimus, oli suur osa Eestist juba enamlaste käes. Oli ju ammu teada, et enamlased tulevad. Kõik muud jagelemised oleks tulnud kohe maha panna ja keskenduda vaid sõjavae organiseerimisele ja kasutada ära kõik võimalused, mitte jääda lootma mingile tulevikus saabuvale Lääne abile.\nSaksa armee pakkus kuni 400 meest koos relvastusega kohaliku Omakaitse tugevdamiseks, et takistada enamlasi. Jällegi meie juhtkond venitas otsustamisega, kuni oli juba liiga hilja. Nii jäi näiteks Narva all enamlaste kätte 15 suurtükki ja muud kraami, mis oleks omale ära kulunud. (A. Trei. Kadunud rügement).\nSamas toona olid olud rasked ja tagantjärgi on lihtne näppu vibutada. Aga vigu tehti, seda ei saa eitada.\nOle lugenud meenutust sellest, kuidas saarlastest veteranid hiljem õllekannu taga praalinud, et nad veristanud "parunitest" sõjavange vikatitest meisterdatud nugadega- see olnud tavaline praktika.\nAjalehes Meie Maa ilmus see, viidet kahjuks ei oska anda.\nPostitatud: 19 Sept, 2013 21:45\nViimati muutis hillart, 22 Okt, 2013 14:53, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 19 Sept, 2013 22:44\nNii et Saksa mõju kartus oli selleks ajaks asjatu. Näiteks Soome ei kartnud sakslaste abi vastu võtta. Kas see muutis nad kuidagi Saksa vasallideks vms?\nSoomlaste ja eestlaste suhtumine saklastesse oli siiski seoses ajalooga, väga erinevad.\nPostitatud: 25 Sept, 2013 7:46\nOli ju ammu teada, et enamlased tulevad. Kõik muud jagelemised oleks tulnud kohe maha panna ja keskenduda vaid sõjavae organiseerimisele ja kasutada ära kõik võimalused, mitte jääda lootma mingile tulevikus saabuvale Lääne abile.\nÄkki räägid ka, mitu ristlejat saksa vabatahtlikud oleksid Soome lahele sõitma pannud?


Bursiit - haiguse põhjused, sümptomid ja ravi - Tagasi OMES liigeste haiguste haiguste eest\nPost written by: Kurakava - Tags: Comfrey alkoholismi raviks Alkoholivastased ravimid narkootikumid arstide ülevaated RE: Alkoholi ravi tartus. Tegelen sõltlastega. Alkoholismi ravi asub eelkõige kahe kõrva vahel, kõik muu on ainult toetava funktsiooniga. Mees peab ISE tahtma, naise nõudmisel sooritatud ravi on mahavisatud aeg ja raha kui mees ise selleks valmis ei ole — ja eelkõige vaimsel, psühholoogilisel tasandil.\nAlkoholismi esmased kirjeldused ulatuvad antiikaega. Hippokratese Kuidas ma ravida liigeste haigusi pärinevad esimesed teadaolevad delirium tremensi ehk joomahulluse kirjeldused. Eestis on ametlike statistiliste andmete järgi alkoholismi F juhtumite kordaja elaniku kohta viimastel aastatel umbes Meeste haigestumus Eestis alkoholismi.\nComfrey ravim - kasulikud omadused, kasutamine traditsioonilises meditsiinis, Mida kõrgem on alkoholi sisaldus vedelikus, seda kiiremini toitaineid. Sellised patsiendid peaksid kõikide infektsioonide ravi osas pidama nõu Immuunpuudulikkuse korral tuleb kasutada suukaudset ravi. Teine rahvapärane ravim alkoholismi raviks on ravimtaimede kogu Comfrey ravim - juurtel on põletikuvastane, pehmendav, antimikroobne.\nAlkoholismi raviks mõeldud tooted Mõned tooted võimaldavad inimesel unustada soovi tarbida alkoholi. Kuid põhimõtteliselt aitab see ainult infusioone, keedised, mahlaid ja teesid.\nOlenevalt konkreetsest isikust ja esinevatest sümptoomidest valitakse ravi. Vaja võib minna organismi üldseisundit tugevdavaid ravimeid, vahel ka rahusteid ja antidepressante, mis kõrvaldavad alkoholist loobumisega kaasnevat ärevust. Iisraeli kliinikud Kinnitage valu liigesed raviks. Herzliya Meditsiinikeskus - siin kasutatakse kõige kaasaegsemaid ravimeetodeid ja -tehnoloogiaid.\nSelle keskuse patsient võib ise kliiniku töötajatelt valida arsti, mis aitab veelgi kaasa taastumise positiivsele meeleolule. Sulle oluline terviseinfo, professionaalsed nõustajad, testid, foorum ja ravimiinfo.\nVeebisaidil on üle 50 tasuta nõuande Eesti parimatelt arstidelt. Seljavalu kõrvaldamiseks peaksite klaasi kasutama 3 korda päevas comfrey Seejärel täidetakse segu viinaga või alkoholiga ja manustatakse 1, nädalat. Comfrey ravimite kasutamine liigeste raviks: eelised ja vastunäidustused Tükeldage see peeneks, lisage puhast alkoholi, loksutage hästi, pange. Olulisimat rolli etendavad psühhoteraapia ja arsti isiksus. Abivahenditena võib arst kasutada erinevaid ravimpreparaate.\nAlkoholismi ravi on kompleksne ning ei ole olemas mingit kindlat ravimit, mis võib vabastada inimese alkoholi kirest. Anonüümsed alkohoolikud AA on kõige edukam lähenemisviis alkoholismi raviks. Patsient peab leidma anonüümsete alkoglükeeriate rühma, kus ta on mugav.\nAnonüümsed alkohoolikud pakuvad patsiendile alati mitte-joomisega kaaslasi, kes on alati kättesaadavad, ja ka mitte-joomist, kus toimub sotsialiseerimine. Alkoholismi on vakava sairaus, josta ihminen voi kuitenkin vuosikausienkin jälkeen toipua. Suurelle osalle vaikeasta alkoholismista kärsivistä raittius on ainoa tie terveyteen. Raitistuminen ei kuitenkaan käy käden käänteessä ja useimpien kohdalla tie kulkee toistuvien yritysten ja retkahdusten kautta.\nAlkoholitarvitamise häire raviks kasutatakse kahte tüüpi ravisekkumist — psühhosotsiaalseid sekkumisi ja alkoholitarvitamist vähendavaid ravimeid.\nPsühhosotsiaalsete sekkumiste all mõistetakse patsiendi OMES liigeste haiguste haiguste eest nõustaja, arsti või abistaja omavahelist koostööd sõltuvuskäitumise muutmiseks. Isälläni oli alkoholismi ja olen aina vannonut, etten koskaan kulje hänen jalanjälkiään.\nNyt v huomaan, että ajattelen alkoa enemmän ja enemmän. Alkoholitarvitamise häire ravi teenuse eesmärk on aidata inimesi, kes on sattunud alkoholi tõttu raskustesse. Siia alla kuuluvad nii kontrollimatu liigjoomine, joomasööstud, tsüklid ja tugev füüsiline sõltuvus, kui ka igapäevane joomine, mis segab tavapärast elu ja tegevust.\nIga ravim on tervisele kasulik ainult teatud proportsioonides. Kui ületate neid, ilmnevad Grass nõuab vodka või alkoholi suhet 1 kuni 10 või 1 kuni 7. Haigus on alkoholi kuritarvitanud isiku vaimse tervise häire.\nMe aitame alkoholismi ravida!\nAlkoholi psühhoos, sümptomid, ravi ja mõjud Lehise nõelad, kuusk või mänd - 1 spl. Toode sisaldab tokoferooli, lüsaadi ekstrakti ja alkoholi. Peamiseks toimeaineks on ravim "Comfrey Doctor Theiss" - tinktuur või koorekstrakt - perekonna. Ravimitootjad kogu maailmas loovad massi ravimeid liigeste raviks ja taastamiseks. Alkoholismi ravi eesmärk on aidata alkoholisõltlasel sõltuvusest vabaneda või see kontrolli alla saada.\nSamuti leida koostöös kliendiga lahendusi tema elus tekkinud pingetele ja probleemidele, et ta saaks parandada oma toimetulekut elus ja töö leidmisel. Uus efektiivne alkoholismi ravi USA-s. Meetod põhineb arusaamal, et alkoholi sõltuvus on haigus mis on seotud. Hér getur þú sent okkur nýjar spurningar um vísindaleg efni. Hafðu spurninguna stutta og hnitmiðaða og sendu aðeins eina í einu.\nEinlægar og vandaðar spurningar um mikilvæg efni eru líklegastar til að kalla fram vönduð og greið svör. Alkoholismi ravi Tartus. Aitame sõltuvusravi ja nõustamise teel kontrolli alla saada OMES liigeste haiguste haiguste eest või sellest vabaneda. Küsi lisainfot või broneeri aeg!\nProVida Kliinik. Otsi: Esileht; Teenused. Samuti saate oma blistrit ravida, et see para küünte lõikurid, mis on steriliseeritud, hõõrudes neid alkoholiga, keetes neid mitu minutit või hoides neid umbes. Monastiline tee erineb alkoholist, öeldes südamest vaid mõne koostisosaga. Ja tihti - ei erine. Alkoholismi ja suitsetamist on vaja ravida narkootiku kontrolli all või omaette harjumusi lõpetada. Comfrey juur.\nVägevad juured — Maa Elu 3 august — DIGAR Eesti artiklid\nVäga tõhus. Alkoholi või viina kokkusurumine erinevate haiguste raviks. Arstid on Rahvahoolduste takjas, devyasilom, comfrey.\nKui liigesed haiget teevad, siis. Comfrey on põletikuvastane ja taastav omadused. Lisaks täiesti Kui ravim on mõeldud väljas eesmärgil, siis saame tugevamaks alkoholi - 70 protsenti. Alkoholismi kujunemises on oma osa nii geneetilistel, psühholoogilistel kui sotsiaalsetel teguritel biopsühhosotsiaalne haigus. Teadlased on püüdnud alkoholismi vorme klassifitseerida kas haiguse kestuse, raskusastme või tekkepõhjuste järgi.


Saaremaa vajab veel ühte silmaarsti - Saarte Hääl\nHIIDLASTEL VEEL HULLEM: Saarlased on silmaarstide koha pealt siiski veel väga heas seisus olnud, sest enamjaolt on siin kogu aeg olnud kaks arsti. Hiiumaal aga ei ole kunagi püsivalt oma silmaarsti olnud.\nOma Saare toimetusele kurtis oma lugu proua, kes hiljuti otsis abi teismelise poja silmale, kuhu oli töö käigus õnnetult lennanud väike rauatükike. Kuna Kuressaare ainus silmaarst hetkel tööl ei viibinud, ei osanud proua midagi ette võtta.\nÜks koht, kuhu murelikud inimesed sageli pöörduvad, on prillipoed, kuid viimased ei saa taolisi hädalisi kuidagi aidata. Prillipoodidest võib leida küll optometristi, kes tegeleb nägemise korrigeerimisega, kuid ei saa pakkuda ravi.\nKuressaare haigla ravijuht Reet Tuisk nõustus, et veel ühe silmaarsti järele on Saaremaal vajadus küll, seda mitte ainult trauma-, vaid eelkõige raviaspektist.\nTema sõnul piisaks maakonnas kahest täiskohaga töötavast silmaarstist, kes saaksid hakkama nii traumade kui ka silmahaigustega.\nAinus täiskohaga töötav silmaarst Kuressaares on praegu Marta Virves. Lisaks temale on seni neli korda kuus haigla polikliinikus patsiente vastu võtnud Tuuli Igalaan. Alates 1. novembrist dr Igalaan Kuressaarde aga enam ei tule ning kuni selle ajani on tema patsientide nimekiri täis. Mis saab edasi?\n“Me tegeleme selle asjaga,” kinnitas Reet Tuisk, kuid lisas, et püsiarsti lootust siiski ei ole ning uus arstki hakkab taas mandrilt käima. Seega tuleb inimestel silmatraumade korral ühendust võtta doktor Virvesega.\nMarta Virves ütles, et tema näeks hea meelega, et Saaremaal oleks teine silmatohter veel, sest tööd on väga palju. Sellegipoolest saavad suuremate traumadega inimesed tema kinnitusel kiiresti abi, nemad pääsevad arsti vastuvõtule eelisjärjekorras.\nVirves lisas, et traumadega võib pöörduda ka kiirabi valvetuppa, kust võib mõne trauma puhul kindlasti abi saada või vähemalt soovitusi, mida edasi teha.\n“Kui on abi vaja, siis võidakse valvetoast mulle alati helistada ja kui olen Saaremaal, siis ikka aitan,” rääkis Virves. Saaremaalt ära on ta oma sõnul vaid üks või kaks päeva kuus.\nDoktor Virvese sõnul juhtub pisemaid asju, nagu puru silma sattumisi, iga päev, aga need pole sellised traumad, et kohe midagi halvasti oleks. Kui on väga kriitiline juhtum, siis suunatakse patsient Tallinnasse. On olnud ka juhtumeid, kus silmatrauma saanud inimene pöördub ise otse Tallinnasse.\nLisatud: 30.09.2008 / 18:20\nKindlasti oleks vaja, praeguste artide koormus on suur ja kahjuks jääb vahel tunne, et ei tahaks sinna enam kunagi tagasi pöörduda.\nLisatud: 30.09.2008 / 09:11\nKesse ikka poolmuidu eest siin töötada tahab.\nLisatud: 30.09.2008 / 09:32\nEnda kogemustest tean kindlasti kinnitada: Saaremaa vajab tõepoolest veel ühte silmaarsti. Kui minul on arstile aeg kinni pandud näiteks 9:30, siis me ei saa oodata kella üheteistkümneni ja siis ikkagi abita lahkuda, sest päevatööd vajavad ka tegemist. Mõistan – kiired abivajajad eelkõige, siis kärsitud väikelapsed jne. Järelikult – ühte artsi lisaks on kohe vaja!


Küsimused ja vastused: pilk meie religioosse maastiku uuringus nähtud muudatuste ajendiks\nEnam kui 35 000 intervjuu põhjal esitas Pew Research Centeri 2014. aasta religioosse maastiku uuring üksikasjaliku portree Ameerikast, kus usulise kuuluvuse muutused on mõjutanud kõiki riigi piirkondi ja paljusid demograafilisi rühmi.\nUuringu tulemused tekitavad küsimusimiksneed muutused toimuvad.\nFact Tank istus Notre Dame'i ülikooli politoloogia professori David Campbelli juurde ja uuris, mida uued leiud tähendavad. Campbell on paljude religioonialaste raamatute autor, sealhulgas (koos Robert Putnamiga) 'American Grace: How Religion Divides and Unites Us'.\nMis paistab teie jaoks silma kõige olulisema uue leidu või leidudena religioosse maastiku uuringus?\nReligiooniga mitteliitunute tõus on õigustatult palju tähelepanu juhtinud, kuid tasub peatuda, et kaaluda, mida see tõus meile ütleb. Esiteks näitab ilmalik tõus Ameerika religioosse ökosüsteemi voolavust ja dünaamikat. Enamik inimesi, kes ütlevad, et nende religioon pole „eriti midagi” või „pole”, kasvasid üles vähemalt nominaalselt usulises leibkonnas. Teisisõnu, 'nones' olid kunagi 'mingid'. Kuid sama oluline on see, et enamik „none” on need, mida võime nimetada pehmeteks sekularistideks. Enamik ei kirjelda end ateistide või agnostikutena, mis viitab sellele, et nad ei ole täielikult mõjutatud religiooni kõikidest aspektidest ega usust jumalasse ega kõrgemasse jõusse. Teisisõnu viitab see sellele, et paljud „noned” ei ole aktiivselt religiooni vastu ega vaenulikud ning et mõnda neist võib isegi köita uus religioonivorm.\nKasvava 'pole' -ismuse muster tuletab meile meelde ka seda, et ilmalikkuse USA versioon on teistsugune kui Lääne-Euroopas. Seal on sekularism põlvkondade asendamise kaudu pidevalt kasvanud - iga põlvkond on ilmalikum kui eelmine. Siin on ilmalikkus kiiresti kasvanud, mis tähendab, et seda ei saa seletada põlvkondade käibega. Kuid nagu ma märkisin, on kasv olnud suures osas pehmes ilmalikkuses. Arvestades Ameerika religiooni väga uuendusmeelset ja ettevõtlikku olemust, on tõenäoline, et näeme usujuhtide vastust nende pehmete ilmalike tagasitoomiseks. Kas neil õnnestub, on lahtine küsimus, kuid USA on läbinud muid perioode, kus ilmalikkus näis olevat tõusuteel, vaid selleks, et näha, kuidas religioon reageerib ja peatab ilmalikkuse mõõna. Näiteks usuline mõju USA ühiskonnas vähenes 1960. aastatel, kuid oli 1970. aastate lõpuks taas tagasilöögil.\nMiks on peamised protestandid jätkuvalt dramaatiliselt langenud, samas kui evangeelsed protestandid on näidanud vaid väikest langust?\nEvangeelsus võib oma pooldajatest kinni hoida, sest see on sama palju subkultuuri kui religioon. Ehkki evangeelseid inimesi määratleb tavaliselt rohkem kui kirik, kus nad pühapäeval käivad, seovad neid ka üksteist tugevdavad kultuuri väljendused - koolid, kus nende lapsed käivad, vaadatavad filmid, külastatavad veebisaidid, muusika, mida nad kuulavad. Mida sügavamale keegi sellisesse subkultuuri sukeldub, seda enam on tema religioon tema identiteedi lahutamatu osa ja seetõttu on sellest raske lahkuda. Pealegi on evangeelsus - nii usu kui ka subkultuurina - väga innovaatiline, ettevõtlik ja kohanemisvõimeline. Evangeelsed kogudused tegelevad sageli „loomingulise hävitamisega”, tutvustades regulaarselt selliseid asju nagu kiriku uue organisatsiooni vormid ja jumalateenistuse tüübid.\nSeevastu protestantluse pealiin on palju vähem tõenäoline, et kõikehõlmav, peamiselt seetõttu, et enamikus Ameerika ajaloost oli rahvuskultuuril peamine protestantlik aktsent. Seega ei olnud vaja peamistel protestantidel arendada evangeelsete inimeste seas sellist subkultuuri. Samamoodi, ehkki on mõned tähelepanuväärsed erandid, on tavakogudustel tavaliselt rohkem traditsioone kui nende evangeelsetel kolleegidel, mis muudab uuendamise keerulisemaks.\nUuringust selgus, et 13% kõigist Ameerika täiskasvanutest oli varem rooma katoliik. Mis on teie arvates kaks või kolm suurimat tegurit, mis sunnib nii palju inimesi katoliku kirikust lahkuma?\nAndmetest nähtu põhjal on katoliiklaste jätkuv langus tingitud peamiselt samadest teguritest, mis ajendavad inimesi lahkuma teistest usunditest, mitte konkreetsete katoliiklike probleemide tõttu. Kiusatus on katoliiklaste arvu vähenemist seostada kiriku sisese seksuaalse kuritarvitamise kriisiga, kuid see ei tundu esmane seletus. Ma ütlen seda seetõttu, et me ei näe katoliiklaste arvu järsku langust, mis vastaks seksuaalse kuritarvitamise paljastustele. Pigem on see olnud püsiv trend. (Siiski on tõendeid selle kohta, et rahaline toetus katoliku kirikule on seksuaalse kuritarvitamise kriisi korral järsult vähenenud. Katoliku koguduse liikmed hääletavad oma dollaritega, kui soovite.)\nÜks peamistest „nones’ide” kasvu - ja seega ka katoliiklaste - vähenemise põhjustest on negatiivne reaktsioon religiooni ja poliitika segule. Samamoodi nagu peamised protestandid ei moodusta samasugust subkultuuri nagu evangeelsed, ei tee seda ka katoliiklased. Kuid katoliiklased seda kunagi tegid. Kuna katoliikluse etnilised sidemed on nõrgenenud, on katoliiklastel endist katoliiklasteks saamine muutunud lihtsamaks.\nUuring näitab, et millenniumialased, eriti noorimad aastatuhanded, on kõige tõenäolisemalt liitumatud. Mis tegurid seda arengut ajendavad?\nSuurim põhjus, miks mitteliitunute kasv on koondunud aastatuhandete hulka, on vastumeelsus religiooni ja poliitika segu vastu. Paljud ameeriklased peavad seda segu ebameeldivaks, eriti kui religioon on segatud poliitilise vaatenurgaga, mille vastu nad on. Neile, kes on religiooniga kõigepealt nõrgalt seotud, viib see vastumeelsus sageli religioosse identiteedi langemiseni. Teisisõnu, religioosse sildi viskavad maha peamiselt mõõdukad ja liberaalid, kes arvavad, et usklik olemine tähendab poliitiliselt konservatiivset käitumist. Ja kuna noored on mõlemad kõige tõenäolisemalt poliitiliselt liberaalsed ja tunnevad ainult poliitilist keskkonda, kus religioon ja konservatiivsus käivad käsikäes, siis on nad kõige tõenäolisem, et nad määratlevad end mitte-inimesteks.\nUsuvähemuste hulgas on aruandes näidatud, et moslemid on märkimisväärselt kahekordistunud (0,4% -lt USA täiskasvanutest 2007. aastal 0,9% -ni 2014. aastal). Värsked Pew Research Centeri demograafilised prognoosidprognoosib moslemite ületamist juutidestkui suurim 'väikestest' Ameerika usuvähemustest. Kui see saab teoks, siis milline on selle arengu tõenäoline mõju sellele, kuidas ameeriklased suhtuvad moslemitesse?\nNäib tõenäoline, et moslemitel on sisserände, kõrge sündimuse ja islami kõrge „kinnihoidmise” tõttu lõpuks suurem elanikkonna kui juutide osakaal. Küsimus, kas see muudab ameeriklaste suhtumist moslemitesse, sõltub aga mitte ainult moslemipopulatsiooni suurusest. Mormoonid on illustreeriv näide. Ameerikas on sama palju mormoone kui juute, kuid neid vaadatakse väga erinevalt. Juute peetakse kõrgeks; Mormoonid pole. Üks erinevus nende kahe rühma vahel on see, mil määral nad ehitavad sildu teistest usunditest inimestega. Juutidel on religioonidevahelise sillaehitus kõrge, samas kui mormoonide seas on see palju vähem levinud. Seetõttu tekivad vähem ameeriklastel lähedased isiklikud suhted mormoonidega, mis võimaldavad neil kahtlustest ja arusaamatustest üle saada. Kui moslemid kasvavad elanikkonna osakaaluna, kuid ei raja religioonidevahelisi sildu, tajutakse neid pigem negatiivselt (nagu mormoone) kui positiivselt (nagu juute).\nArutelu: Ameerika põliselanik


RIIGIHANGETE TREFF 2018! - Addenda\nJuba neljandat aastat toimub Riigihangete Treff, kuhu kogunevad sajad valdkonna tuntumad tegijad - nii hankijad kui pakkujad, juristid, advokaadid, vandeadvokaadid jt! Trefipäeval analüüsime uue seaduse jõustumisega ilmsiks tulnud valdkonna kitsaskohti ja probleemseid juhtumeid ning sellega kaasnenud muutusi riigihanke maastikul. Mitmed ettekanded toimuvad paralleelsaalides ning osalejad saavad lähtuvalt oma huvidest valida ja kuulata just neid ettekandeid, mis neid kõige enam köidavad või mille järele suurim vajadus on!\nGea Vendel, advokaadibüroo RASK vandeadvokaat. Gea on suure kogemustepagasiga ekspert riigihangete ja konkurentsiõiguse valdkonnas. Nõustades igapäevaselt nii hankijaid kui pakkujaid, on Gea omandanud laialdase teadmistepagasi mh lepinguõiguse, ehitus- ja kinnisvaraõiguse, keskkonna- ja energiaõiguse, transpordiõiguse ja paljude muude valdkondade rakendamises. Gea on nõustanud hankijaid ka kontsessioonide andmisel ning avaliku ja erasektori koostöö projektide (PPP) elluviimisel. Riigihangete korraldamisel on ta sageli abiks nii strateegilise planeerimise, hanke ettevalmistuse, läbiviimise kui ka järelkontrolli faasis. Gea on edukalt esindanud oma kliente nii riigihangete vaidlustuskomisjonis, kohtutes, järelevalvemenetluses kui ka struktuuritoetuste menetlustes.\nAnu Rebane, Siseministeeriumi varahaldusosakonna juhataja asetäitja hangete alal. Riigihangete läbiviimise kogemust on Anul üle 17 aasta, millest valdav osa Siseministeeriumis hanketegevust juhtides. Anu on kokku puutunud väga paljude erinevate sisejulgeoleku valdkonna riigihangega ning õpetanud riigihangete õigust ka Sisekaitseakadeemias. " Meie valitsemisalast on tänaseks saanud suurim ja pikaajalisem ühishankija Eestis. Põnevamateks hankeprojektideks on reostustõrjelaev „Kindral Kurvits“, riigipiiri ootealade avalikud konkursid, suuremahulised ERF pääste- ja reostustõrjevahendite ning ERF kohalike omavalitsuste ja Schengeni infosüsteemide hanked, samuti erinevad hanked EL välispiiri- ja sisejulgeolekufondist", ütleb Anu.\nKati Vellak, CGI Eesti AS jurist. Kati on töötanud CGI-s pea 10 aastat IT-juristina ning Kati igapäevatöö on tihedalt seotud CGI kui IT-sektori pakkuja esindamisega nii hangetel kui hangetega seotud vaidlustes. Kati on CGI aktiivne esindaja Infotehnoloogia Liidus (ITL) ning seeläbi osalenud aktiivselt ITLi poolt riigihangete tüüplepingute koostamisel, mõelnud aktiivselt kaasa ka uue riigihangete seaduse vastuvõtmisel. Oma töö tegemiseks on Kati igapäevaselt kursis Euroopa Liidu ja Eesti tasandi riigihankeid puudutava kohtupraktika ja õigusaktidega.\n10.10-10.35 Kümme kuud uut riigihangete seadust: mida oleme õppinud ja kuhu edasi liigume?\nTrefi avaettekanne keskendub sellele, et millised on olnud uue seaduse rakendumisel ilmnenud head ja vead ning millises suunas tuleks õigusloomes edasi liikuda.\n10.40-11.20 Kordamine eksamiks - kuidas riigihanke vaidlustusmenetluses toimida?\nErinevalt kohtumenetluse seadustikest ei näe riigihangete seadus ette tervet müriaadi norme selle kohta, mida, millal ja kuidas vaidlustusmenetluses teha. See ei tähenda siiski, et vaidlustuskomisjonis vaidlejatel poleks tarvis olla hoolas ja kursis "hea vaidlemise" põhitõdedega. Ettekanne käib mitmete näidete varal läbi olulisemad aspektid, mida vaidlustusmenetluses tähele panna ning jagab nõuandeid, kuidas suurendada enda väljavaateid väljuda vaidlusest võidukalt.\n11.25-11.55 Vaidlustus- ja kohtupraktika uue riigihangete seaduse jõustumise järel\nOma ettekandes teeb Kristina ülevaate pärast 1.09.2017 algatatud hangetes tekkinud vaidlustus- ja kohtupraktikast ning analüüsib nii menetluslikke kui ka sisulisi probleeme, mida iga pakkuja ja hankija seoses muutunud seadusega teadma peaks.\n12.40-13.35 Ettekanded paralleelsaalides\nTepper ja Partnerid AB\nKristina Uuetoa-Tepper, advokaadibüroo Tepper & Partnerid partner ja vandeadvokaat\nHankes osalemise eelduseks on vastavus kvalifitseerimistingimustele. Pärast pakkumuste esitamist ei ole enam oluline, kas kehtestatud kvalifitseerimistingimus oli arvestades hanke objekti jne vajalik või oleks pidanud kehtestama hoopis rangemad või leebemad kvalifitseerimistingimused. Hankija peab kõiki formaalselt kehtivaid kvalifitseerimistingimusi igal juhul rakendama. Praktikas on sage probleem, et kvalifitseerimistingimused ei ole üheselt mõistetavad. Selle pakkuja huviks, kelle vastavus on vaidluse all, on kvalifitseerimistingimuste võimalikult lai tõlgendamine, konkurentide huvi vastupidine. Vaidlusaluse kvalifitseerimistingimuse peab sisustama hankija.\nVahetegu pakkumuse sisulise ja mittesisulise puuduse vahel\nKärt Saar, advokaadibüroo Lextal advokaat\nSenine hankepraktika näitab, et paratamatult satub pakumustesse ebaselgusi ning puudusi. Sellisel juhul on oluline tuvastada, kas mainitu näol on tegemist sisulise või mittesisulise puudusega, kuna seadus lubab mittesisulise veaga pakkumust hankijal ka vastavaks tunnistada. Kärt Saare ettekanne annab ülevaate sisulise ning mittesisulise puuduse eristamise kriteeriumidest koos vaidlustuskomisjoni ja Eesti ning Euroopa kohtupraktikale tuginevate näidetega.\nÄrisaladuse kaitsmine riigihangetel\nMis on ja mis ei ole ärisaladus (ärisaladuse tunnused)?\nKelle eest ja mis põhjusel tuleb ärisaladusi kaitsta?\nKuidas peaks uue seaduse alusel ärisaladused tähistama?\nKuidas teabe ärisaladuseks lugemist põhjendada?\n13.40-14.35 Ettekanded paralleelsaalides\nTeise ettevõtja vahenditele tuginemine kvalifitseerimisel\nRaiko Lipstok, Eversheds Sutherland Ots&Co partner, kohtuvaidluste ja konfliktilahenduse valdkonna juht.\nEelkõige pakkujad harrastavad, aga ka hankijad aktsepteerivad teise ettevõtja vahenditele tuginemist viisil, mis on lihtsasti vaidlustatav. Seetõttu käsitleme teise ettevõtja vahenditele tuginemise lubatavust praktiliste näidete ning VAKO ja kohtute praktika valguses. Selgitame, mida pakkuja peab teise isiku vahenditele tuginemisel arvestama ning millised võimalused on hankijal teise isiku vahenditele tuginemise lubatavuse üle otsustamisel.\nPWC Legal AB\nErki Fels, advokaadibüroo PWC Legal Eesti advokaat\nKui minevikus oli alapakkumuste tuvastamine hankija enda mure ja risk, on nüüdseks kohtupraktika avardanud ka konkurentide õigust vaidlustada kahtlaselt odavate pakkumuste edukaks tunnistamist. Nii ongi muutunud üha sagedasemaks konkurentide kaebused, kes ei ole rahul soodsa pakkumuse edukaks tunnistamisega. Väide, et konkurent on esitanud liiga odava pakkumuse, võib olla ebaedukale pakkujale viimane õlekõrs muidu laitmatult korraldatud hankemenetluses. Alapakkumuste tuvastamine eeldab hankijalt riigihangete seaduse ja majandusharu tundmist, aga ka orienteerumist üha mahukamas kohtupraktikas.\nEllex Raidla AB\nKõige põletavamad teemad tähtaegadega seoses\nTahes-tahtmata on tähtajad riigihangetes A&O, seda nii hankijate kui pakkujate jaoks. Tähtaegadega seoses on muudetud isegi riigihangete korraldamise üldpõhimõtteid. Samas on nendega seotud muudatused uues riigihangete seaduses võrdlemisi vähe tähelepanu saanud. Ettekandes vaatleme olulisemaid tähtaegadega seotud tõusetunud küsimusi. Muuhulgas käsitleme põhimõttelist muudatust hanke alusdokumentide vaidlustamise osas, kus uue süsteemi kontekstis on praktikas tekkinud küsimusi, kuidas uut korda järgida ehk kui kaua siiski saab vaidlustust esitada. Teemaks tuleb nö rahuaeg ja kuidas see võib praktikas välistada küsimuste esitamise hankemenetluse vältel. Käsitleme, milliste hanke alusdokumentidest mittenähtuvate tähtaegadega peab iga pakkuja arvestama. Samuti on juttu olulistest muudatustest hanketähtaegades ja nende määramisel hankijale, mille mittejärgimine võib nurjata kogu hankemenetluse.Ehk kokkuvõtvalt on teemaks tähtaegadega seonduv uus, mida peab teadma iga pakkuja ja hankija.\n14.35-14.55 Pealelõunane kohvipaus\n14.55-15.50 Ettekanded paralleelsaalides\nPakkumuste hindamine, edukaks tunnistamine ja edukaks tunnistamise otsuse vaidlustamine\nUus riigihangete seadus kohustab hankelepingu sõlmimisel lähtuma majanduslikult soodsaimast kriteeriumist. Oma ettekandes jagab vandeadvokaat Epp Lumiste nõuandeid, kuidas käituda, kui edukaks tunnistamise otsusest nähtuvalt ei ole pakkumusele omistatud piisavalt punkte või hankija on hinnanud pakkumust pakkujast erineval viisil? Mida silmas pidada edukaks tunnistamise otsuste vaidlustamisel?\nRiigihankelepingus isikuandmete üldmäärusest tulenevalt vastutava ja volitatud töötleja vastutuse ja kohustuste sätestamine\nIsikuandmete kaitse üldmääruse ehk GDPR-i kohalduma hakkamine alates 25. maist mõjutab ka riigihangete maailma. Juhul, kui hankelepingu esemeks on teenused, mille osutamise raames töödeldakse isikuandmeid, on vajalik hankelepingu täiendamine GDPR-s nõutud vastutava ja volitatud töötleja omavaheliste kohustustega või vastavasisulise andmetöötluse lepingu sõlmimine hankelepingu lisana. Oma ettekandes räägib Tea nendest kohustustest täpsemalt ja annab soovitusi selleks, kuidas käituda nii pakkuja kui ka hankija poolel.\nLEADELL Pilv AB\n16.00-16.45 Arutelu - kas hankepass on muutnud kvalifikatsiooni kontrollimist?\nAruteluringi juhib Gea Vendel advokaadibüroost RASK ning kaasa mõtlevad ja räägivad Evelin Karindi-Kask rahandusministeeriumist, Kristiina Kaarna Siseministeeriumi Infotehnoloogia- ja arenduskeskus (SMIT) ning Kati Vellak CGI Eestist.\n16.45-16.50 Trefipäeva lõpetamine\n31. mai 2018, kell 10.00 - 16.50\nSoovijatele järgneb ühine filmivaatamine! Kavas lustakas kömoodia „Raamatuklubi“. Filmi pikkus 1h 43 minutit.\nNB! Paralleelsaalides toimuvate ettekannete salvestised 49 eurot + km. Hind kehtib vaid trefil osalejatele. Palume oma soovist saada ettekannete salvestisi anda teada registreerumise lisainfo lahtris või tellida need siit!


Kaalulangus eesnaarmeprobleemid Natalie Gulbis kaalulangus\nVajadusel tuleb teha lisauuringuid. Probleemi varaseks tunnistamine ja ravimine võib sageli parandada teie võimalusi täielikuks taastumiseks.\nTerve koeraga arsti juurde Kutsikas tuleb loomaarsti vastuvõtule esimest korda tavaliselt kuuselt. Siis tehakse üldülevaatus: kuulatakse, kraaditakse, vaadatakse üle silmad, kõrvad, hambad, lümfisõlmed. Tiina Toomet, loomaarst, Tiina Toometi kliinik Kontrollitakse, kas pole nabasonga ning kas isasel kutsikal on munandid laskunud.\nKas kutsikas ise on rõõmus ja reibas, karv läigib ning pole välisparasiite? Suurte tõugude esindajail on tähtis vaadata jäsemete asendit ja kõndi.\nÜhtlasi saab vastne kutsikaomanik küsida ära kõik südamel olevad küsimused. Sageli on vaja lisainformatsiooni söötmise, käitumise, märgistamise, registreerimise ja just seda tõugu enam-ohustavate haiguste kohta. Kutsikat vaktsineeritakse tavaliselt korda ja kui koeraga on kõik hästi, pole põhjust enne arsti poole pöörduda kui aasta pärast, mil vaktsineerimisaeg taas kätte jõuab.\nSamas kulub üks vahepealne ülevaatus nii kuu vanuses hädasti ära, sest koera areng on esimese aasta jooksul väga kiire. Edaspidi vähemalt kord aastas Edaspidi saab koer üle vaadatud iga-aastasel vaktsineerimisel.\nIkka jälle kuulamine, komplemine, kõrvad, hambad silmad jne. Kui koera esimestel eluaastatel on neil protseduuridel rohkem nö pedagoogiline tähtsus koer laseb end probleemideta vaadata, katsudasiis vanemas eas aitab see võimalikke terviseprobleeme varakult avastada.\nFüüsilised Sümptomid, Mida Mehed Ei Tohiks Eirata | Sümptomid ja haigused\nNeed toidud võivad olla tervisliku suupiste jaoks hea valik, kuid need võivad olla ka osa täidlasemast ja tasakaalustatumast toidust, näiteks maasikatükkide panemine teravilja sisse või salatile brokoli ja tomatite lisamine.\nOluline on see, et looma omanik informeeriks loomaarsti kõigist muutustest, mida ta on oma looma juures märganud. Näiteks isu muutus, suurenenud janu, kaalu kõikumised nii kaalulangus kui liigkaalkuulmise ja nägemise halvenemine.\nTähtis on märgata ka lemmiku käitumismuutusi. Vanemate koertega tihemini arstile Vanad koerad võivad käituda imelikult, olla segaduses, desorienteeritud, vähenenud aktiivsusega, ajavad ärkvel-oleku ja magamisajad segamini, ei pea enam puhtust ja kaotavad huvi nii omaniku kui ka ümbruse vastu.\nVeel mõned veeteraapia eelised: Kaalulanguse veeteraapia: millised on sammud? Ilma veeta oleks elu maa peal võimatu. Paar päeva võib ilma toiduta ellu jääda, kuid ilma veeta mitte kunagi.\nVajadusel tuleb teha lisauuringuid. Vanemas eas koertel oleks mõistlik teha vereuuring maksa-ja neerunäitajatele. Kastreerimata isasloomi kimbutavad sageli eesnäärmeprobleemid.\nKahtluse korral aitab ultraheliuuring. Emasloomadel on hoolikas palpatsioon garantii piimanäärmekasvajate varajasele avastamisele.\nSinepi plaastrid kaalulangus\nSöötmisreiim muutub elu jooksul. Kutsikatoidult juuniorile ja täiskasvanu toidult seeniorile üle minna oskab Kaalulangus eesnaarmeprobleemid ka loomaarsti abita.\nVastus on eeterlik õli Endoflex. See sisaldab seesamiseemneõli, salvei, mürti, piparmünti, muskaatpähklit, pelargooniumi ja saksa kummelit. See eeterlik õli on valmistatud nii paikseks kasutamiseks kui ka dieediks. See annab teile võimaluse säilitada oma üldist tervist ja säilitada oma elujõudu; ja sellega kaasnevad mitmed eelised.\nKuid üle-või alakaalulistele koertele või mingite terviseprobleemidega koertele õige toidu valikul võib küll spetsialisti nõuannet tarvis minna. Kui lähed koeraga arsti juurde:  Võta kaasa koera pass või terviseraamat. Kaalulangus eesnaarmeprobleemid looma vaid Kaalulangus eesnaarmeprobleemid, siis pole sel tähtsust, küll aga vereproovi võtmisel või looma narkoosi panekul.\nVajadusel tuleb kasutada suukorvi. Ei ole õige saata arsti juurde last loomaga üksinda, isegi kui Kaalulangus eesnaarmeprobleemid on nime poolest tema oma.\nEndoflexi eeterliku õli kasu tervisele:\nOmanik peab ise olema hästi rahulik, sest omaniku mure ja paanika kandub ka koerale üle. Erand on tulek ultraheliuuringusse kuseteedeprobleemiga, siis peab looma põis täis olema.\nVaktsineeritavaid kutsikaid on hea pidada süles või korvis, et nad põrandalt mingit nakkust ei saaks. Et koeral tekiks tunne kliinikust kui toredast kohast, mitte kui paigast, kus alati midagi ebameeldivat tehakse.


Peksta või usaldada oma riiki? | Kert Karus\nPeksta või usaldada oma riiki?\nPostitati 17. aprill 2008 , autor: Kert Karus\nÜhe väikese riigi usaldusväärsus suurte riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide hulgas rajaneb suuresti kodanike ühtsusel, kokkuhoidmisel, enesemääratlemisel, kollektiivsel ühtsustundel ja sellel, mida kodanikud ise oma riigist arvavad.\nEnd neljandaks võimuks tituleerival ajakirjandusel on inimeste liitmisel ja end rahvana tundma panemisel märkimisväärne roll. Paradoks seisneb aga selles, et tulule orienteeritud ajakirjandus võitleb oma müüginumbrite ja loetavuse pärast konkureerivate väljaannetega, mistõttu on päevatiraaž sageli suurema tähtsusega, kui kaugemas perspektiivis vaadeldav rahvuse eneseuhkus ja kollektiivsus.\nÜtlus “Ajakirjandus vajab peksukoera” on muutunud juba klišeeks, kuid kajastab hästi teemavalikut ja uudiste konstrueerimist. Riikliku enesetunnetamise taustal mõjus pisut vähem kui aastatagune aprillirahutuste kajastamine üle pika aja inimeste kokkuhoidmisele ja rahvuse uhkusele positiivselt.\nNiinimetatud ühise vaenlase temaatika ja oma seisukohtade ning ajaloo eest võitlemine panid välisriikegi meisse tõsisemalt ja austusega suhtuma. Ja ergutasid ka eestlasi võtma iseennast ja oma riiki aukartuse ning autundega. Netikommentaaride hulk, arvamusartiklid, tänavateemad ja sinimustvalge populaarsus on vaid vähesed näited.\nPärast teema mõningast sumbumist on aga leitud uus “ühine vaenlane” või “peksukoer” ning selleks on riigivõim ja parlament. Viimase poole aasta teemad kajastavad peamiselt kuluhüvitiste vajalikkust ja õigustatust, kulutšekkide rolli, parlamendisaadikute palkasid ning töötundide ja tasu vahekorda.\nKui vaadata teema kajastatavuse sagedust ja kommentaaride meeletut hulka, siis on selge, et ajakirjandus ei pea mõnda aega oma müüginumbrite pärast muretsema. Müüginumbrite taustal on aga olulisem asja varjatud pool.\nEsiteks on ajakirjandus mõneti ebaõiglane, laiendades üksikud negatiivsed näited kogu parlamendile, teiseks avaldab selline meelevaldsus negatiivset mõju nii riigi usaldusväärsusele kui ka kodanikutunnetusele.\nMa ei saaks ajakirjandusliku provokatsiooniga kuidagi kaasa minna – ei näpuga näidata, parastada ega ka allkirja parlamendi tasustamise vastu anda, sest faktid, mis kõnelevad rahvasaadikute tegemiste õigsusest, kaaluvad üles paar meedias esile toodud negatiivset näidet.\nSaadikud ja rahvas\nPiirkonna juhina on mul täpne ülevaade IRLi ministrite ja riigikogulaste tööst ning tegemistest. Lisaks regulaarsetele täiskogu ja komisjoni istungitele, tööle fraktsioonides ja muudele kohustustele võtavad saadikud tõsiselt ka oma usalduse kinnitamist, kohtudes valijatega ja pidevalt aru andes nii riigikogu tööst kui oma tegemistest.\nViimase poole aasta jooksul on Lääne-Virumaad külastanud enamik IRLi tipppoliitikuist – Andres Herkel, Toomas Tõniste, Mart Laar, Erkki Nool, Marko Mihkelson, Margus Tsahkna, maikuus Ene Ergma, kes on pikalt ette kavandanud ka Euroopa päeva tähistamise Lääne-Virumaal.\nNende huvi ja kohusetunne on seotud kodanikele informatsiooni andmisega ja võimu lähendamisega neile.\nKäesoleva aasta jooksul on näiteks Lääne-Virumaal käinud IRLi ministritest Juhan Parts, Helir-Valdor Seeder, Jaak Aaviksoo, Tõnis Lukas ja Siim Kiisler, samuti Kiisleri eelkäija Vallo Reimaa.\nLääne-Virumaalt mandaadi saanud Marko Pomerants ei vaja isegi esiletõstmist, sest tema kohtumisi, ettekandeid ja esinemisi on kindlasti enamik märganud.\nSamuti on Kristiina Ojuland väga aktiivselt Lääne-Virumaad külastanud ning opositsioonipartei, keskerakonna parlamendipoliitikutelegi pole see võõras kant – Virumaalt riigikogusse valitud Toomas Varek on kohapeal samuti mitmes küsimuses aktiivselt kaasa löönud. Virulaste usalduse võitnud Indrek Saar õigustab oma populaarsust ega ole oma valijaid kaugeltki unustanud.\nSeda enam on ebaõiglane laiendada kellegi tegematajätmine kogu parlamendile, võttes igasuguse motivatsiooni senini aktiivselt rahvaga kohtunud saadikutelt.\nKuid teisest küljest on asjal riigiga seoses palju sügavamad ja põhjapanevamad seosed – riigikogulaste ja parlamendi näitamine jõuetu, mitte midagi tegeva organina langetab usaldust riigi tähtsaima organisatsiooni vastu ning kahandab seega ka rahvuslikku enesetunnet.\nParlamendi prestiiži allaviimine võib aga kõikidel järgnevatel valimistel tekitada fenomeni, et kohusetundlikud ja kompetentsed inimesed saadiku negatiivse kuvandi tõttu poliitikasse ei pürgi.\nNii olulise institutsiooni puhul, nagu on riik, tuleb mõelda strateegiliselt, ja ajakirjandus neljanda võimuna võiks muuta müüginumbrite suurendamise taktikat ning pidada kollektiivsust ja riigi head mainet müügituludest tähtsamaks.\nKategooriad: Meediasõnavõtud, Poliitika.\n← Kas rahutused on läbikukkunud integratsioonipoliitika tagajärg?\nSpordikiriku funktsiooni muutumine →\nKoolinoortega on alati tore kohtuda! 5. november 2018\n(pealkiri puudub) 4. oktoober 2017


Sain huvitava pakkumise sõbrannalt, teha kaart pulmadeks ja kaardile ka karp. Värvideks olid ette antud valge ja šampanja. Detailideks valged roosid. Hiljem lisandusid ka liblikad. Karp pidi aga jääma konkreetsem, selline nagu kutsegi. Šampanja tooni pael ja kivikestega pannal.\nJa veel üks lihtsalt rahakaart samasse pulma..\nPosted by Sirtsuk at 08:17\nIlusad! Karp ise on juba väga luksuslik!\nkolmapäev, 23. oktoober 2013 12:34:00 GMT +3\nAitäh! Loodan ka, et saaja rõõmustab!\nkolmapäev, 23. oktoober 2013 15:59:00 GMT +3\nNoorpaarile tundus,et meeldis ja väga :)Aitäh Sulle!\nkolmapäev, 23. oktoober 2013 21:26:00 GMT +3\nneljapäev, 24. oktoober 2013 15:59:00 GMT +3


Hotel Garden Siena Itaalia - Hotellide suurimad allahindlused\nVia Custoza, 2, Siena kesklinn, Siena, Itaalia, 53100 - Vaata kaardil\nKaugus lennujaamast 54,0 km\nStandardne kahene kahekohalise voodiga tuba ühele inimesele (Standard Double Room for Single Use)\nSaid küsimuse Hotel Garden kohta?\nRohkem majutuskohast Hotel Garden\nKülastades linna Siena, tunnete end nagu kodus hotellis Hotel Garden, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Mens Sana Basket Siena, Porta Siena, Alimentarbar Il Rimpiattino.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Hotel Garden kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, WiFi , parkla, toateenindus.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi lameekraanteleviisor, peegel, kapp, internet access – wireless, konditsioneer, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas välibassein, tenniseväljakud, ratsutamine, aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Mis iganes on Sinu Siena külastuse põhjus, on Hotel Garden ideaalne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.\nAgoda arvustused (48)Booking.com arvustused (1997)\nPatrycja alates Austraalia\nTariq alates Ameerika Ühendriigid\nGRIGORIS alates Kreeka\nMahala alates Austraalia\nshouhui alates Hiina\nPongsvas alates Tai


Fotod: Terras saabus Tartusse Briti maaväe kopteriga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nFotod: Terras saabus Tartusse Briti maaväe kopteriga\nEile, 4. mail saabus Kaitseväe juhataja kindral Riho Terras Tartusse Ühendkuningriigi maaväe mitmeotstarbelise helikopteriga Lynx Wildcat AH1.\nÜhendkuningriigi maaväe lennukorpus saatis aprillis Eestisse neli mitmeotstarbelist kopterit Lynx Wildcat AH1. Tegemist on lennukorpuse esimese sarnase missiooniga peale seda, kui 661. eskadrilli 1. rügement 2014 aastal Saksamaalt tagasi Ühendkuningriiki saabus.\nNeli kopterit, mis alaliselt paiknevad Somersetis Culdrose õhuväebaasis, saadeti Eestisse neljaks kuuks. Nende ülesandeks on toetada Tapal teenivat NATO lahingugruppi, mille tuumiku moodustab praegu Ühendkuningriigi Walesi rügemendi 1. pataljon.\nKa on kopterite ülesanne toetada lahingugrupi ja Eesti kaitseväelaste väljaõpet, samuti võtavad kopterid osa õppusest Siil ning NATO õppusest Sabre Strike, mis algab juunis.


Dekreet. - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Dekreet.\nTere,kas keegi oskab öelda ,kui kaua tuevad dekreedi rahad?Tänud\nTööandjal on õigus toimetada dekreedileht (suvaline haigusleht) haigekassasse 7 päeva. Kui tal läheb kauem, siis teda kuidagi ei karistata, seega 7 pole päris kivisse raiutud.\nHaigekassal on õigus maksta lehe eest rahasid 30 päeva, alates sellest ajast, mis leht temani jõuab. Tihti makstakse 7-14p jooksul, oleneb kui kiiresti nad lehti menetleda jõuavad.\nKui tööandja on kiire ja lehe kiirelt edasi toimetab, siis võib isegi 7p jooksul kätte saada, aga maksimaalselt võib kuluda 37 päeva, kui kõik seaduses olevaid max tähtaegu kasutavad.\nMa viisin 12.jaan tööle dekreedilehe ja raha tuli täna.\nMul tuli 3 nädalaga (alates lehe viimisest tööandjale). Aga muidugi tuleks arvestada tõesti kuni 37 päevaga. Oleneb, kui kiire on tööandja ja kui pikad järjekorrad HK-s. Kui on viiruste hooaeg, siis HK peab ju rohkem lehti läbi töötlema kui tavaliselt.\nTäna menetleti Tlna omas 11.01 kp HK jõudnud lehti, just helistasin. Kuna 11ndal viisin alles tööandjale, siis või ainult loota, et sel nädalal laekub.\nKes kiiresti kätte saanud on kus haigekassas te olete. Pärnu omad tegelevad küll suht aeglasti. Mul 9 jaan leht tööaindjale ja leht pandi järgmine päev ka teele ja siiani ei ole isegi menetlusse võetud. nii et ootan aga veel.


Eks ju ongi natuke imelik alustada osutusest sellele, milline Florence Welchi muusika ei ole. Aga jah – päris kindlasti pole tema laulude terviklaengus midagi psühhedeelilist. Mis jällegi pole vähemalt mulle endale ka kuidagimoodi halb uudis. Tänane alternatiivpop on oma liiga suures osas liiga püüdlikult ja liiga uduselt pseudo-weird, justkui tagaks fookusest väljas kõla iseenesest mingi uue visiooni. Iseasi, et Florence’i häälest on paljuski tolle sirgjoonelisuse tõttu raske kujundlikult rääkida. Ta pole „eeterlik“ ja „hämune“ ja „viirastuslik“. Olgu nii, aga mis ta siis on? Tugev, professionaalne, midagi sellist... Aga selles suunas minnes saavad epiteedid kuidagi ruttu otsa. Florence’il on seda tüüpi vokaal, mis on „hea“, aga ei tundu huvitav. Mida võib eemalt imetleda, kui ta sul üle pea tuiskab, aga mis vereringesse ei kipu imbuma.\nÜks lahendus Florence’i ja tema saatemuusikute jaoks on olnud tark arranžeering ja terane produktsioon. Tema varasemate plaatide laulud on katkemiseni tulvil muusikalisi ideid, kohati neist isegi üle koormatud – aluseks veendumus, et Welchi hääl hoiab sätendavast terasest niidina kõike koos. Bändi uue, arvult kolmanda plaadi produtsent Markus Dravs hoiab massiivse haarde alles, kuid lubab senisest rohkem varieeruvust ja detailide peenust.\nAga Florence’i uus plaat pakub veel midagi ja tegelikult oleks ehk just sealt pidanud alustama – meloodiatest, millel on jõudu ja resonantsi silma paista ja meelde jääda. Kui eespool andsin mõista, et Florence’i lauluhääl on iseseisvalt kuidagi kõle, siis tasapisi rohkem kuulanuna tahan seda juba parandada. Tema hääl on tegelikult justkui trampliin, millest meloodiad oma lennukuse saavad. Kui otsesihis minna, siis leiame kõigepealt plaadi hittsinglid – indie-gruuviga „Ship To Wreck“ ja kitarririfiga „What Kind Of Man“. Nimilaul kõlab kui 80ndate keskpaiga Eurythmics, „Long And Lost“ pihib pehmel sosinal paar tundeklišeed usutatavaks ning kui mõelda, siis on ehk isegi too psühhedeelia hetketi olemas – pastoraalses mõtiskluses nagu „St. Jude“ või lõpuloo „Mother“ gospellikus õhkamises.


Modell teenib meeletuid summasid erootiliste piltide eest, mille on teinud tema 53-aastane ema - Galeriid - Elu24\n18. märts 2019, 11:09\nModell teenib meeletuid summasid erootiliste piltide eest, mille on teinud tema 53-aastane ema\n22-aastane veebimodell Beth Spiby teenib 10 tuhat naela kuus paljastavate piltide müümise eest sotsmeedias, mille on teinud tema ema, 53-aastane Jane.\nBeth Spiby sai kuulsaks paar aastat tagasi, kui briti telekanali Channel 4 veebikaamera tüdrukuks hakkas. Neiu šokeers vaatajaid väga vürtsika seksaktiga juba esimesel õhtul, kirjutab The Sun.\nBeth on varem töötanud nii KFC-s kui Marks and Spencer, enne kui otsustas teha karjäärialase pöörde. Nüüd aga teenib tüdruk internetis müüdavate paljastavate piltide ja videote eest 120 tuhat naela aastas ehk veidi üle 140 tuhande euro.\nMay women empower women and let«s grow together. 😍🙌\nA post shared by BETH SPIBY SHIPWRECKED 🌴 (@bethspiby_) on Feb 27, 2019 at 7:50am PST\nKuigi neiu palkas hiljuti professionaalse fotograafi, et saada paremaid ja graafilisemaid pilte kui varem, tunnistas Beth, et ta emal on siiani suur mõju tema sotsiaalmeedia elu üle.\n«Kui ma alustasin, siis tegi ema minust pilte,» rääkis neiu Mirrorile. «Ilmselgelt ei tee ta midagi liiga paljastavat, sest see oleks üle piiri minemine. Ema teeb minust peamiselt aluspesu pilte.»\nBeth märkas, et tema jälgijate hulk hakkas järsult tõusma, kui aastal 2015 võttis osa kolmeosaliselt dokumentaalist «Billion Dollar Chcken Shop». Paar aastat hiljem otsustas ta luua Only Fans konto, kus postitab pornograafilise sisuga pilte ja videosid, mida fännid kindla rahasumma eest vaadata saavad. Kui Beth mõistis, et teenis esimese nädalaga 10 tuhat naela, otsustas ta sellele täiskohaga pühendada.\nToday I am feeling inspired.💫🧠 I have something to share with you soon. I»ve been working on a magical idea which will benefit all of you beautiful souls and help you open up your hearts and change your life for the better. Keep your eyes peeled, your mind open and your light beaming. 🙏\nA post shared by BETH SPIBY SHIPWRECKED 🌴 (@bethspiby_) on Feb 28, 2019 at 3:39am PST\n«Algselt tegi minust pilte mu ema- isegi vürtsikamaid. Algul olid pildid vaid topless ja pesupildid, kuid need muutusid detailsemaks, kui end mugavamalt tundma hakasin. Mu jälgijate hulk tõusis 70nelt tuhandeni vaid ühe nädalaga.»\n«Nüüd on sisu täielikult paljas. Ma kasutan mänguasju, teen soolostriptiisi- mis iganes kliendid tahavad. Inimesed saavad asju soovida. Mõned näiteks soovivad, et oigaksin nende nime.»\n«Mul on oma isiklik veebisait, kus inimesed peavad sisu nägemiseks maksma. Palju tisse ja palju mänguasju. See on parim töö, mida oskaksin soovida. Poisid jooksevad mu järel, kuid ma olen lesbi,» lisas Beth.


12. veebr 2013 20:18\nNB! Alates 01.01.13 on Floridas nõutav rahvusvahelise juhiloa olemasolu, kui juhil ei ole USA juhiluba. Nõue kehtib ka autot rentides!!! Rahvusvahelise juhiloa puudumisel riskite kas vangla või kohtuga. Ilmselt vangi ei panda siiski kedagi, kuid kohtusse minek on ülimalt reaalne. Ja see võtab aega, mis tekitab suuri probleeme, kui olete Floridas turistina.\n13. veebr 2013 15:40\nAmeerikapäraselt öeldes, et jumal teab, mis põhjuseks on. Reapolitseiniku koha pealt saan uuest seadusest suurepäraselt aru, sest paljude riikide juhilubadest on raske aru saada. Isegi minu 2006.a. Eestis väljastatud juhiluba on välismaise ametniku jaoks ilmselt suht arusaamatu. Samas USA-s autorentimisega pole sellega kunagi probleeme olnud. Taustainfoks küll niipalju, et ega politsei Floridas sihilikult lube ei kontrolli. Auto peatatakse ainult põhjusega. Selleks võib küll olla ka ainult läbipõlenud pirn. Eestis piisab rahvusvahelise loa tegemiseks ainult käigust ARKi. Vajalik PABERIL dokumendifoto, kehtiv Eesti juhiluba ja 25 millegiga eurot riigilõivuks.\n10. märts 2013 08:52\nKas aasta algusest on Floridas vajalik rahvusvahelin juhiluba ?\n10. märts 2013 13:53\nTegelikult on see natuke mõistetav ka, sest meie juhilubadel ei ole ühtegi rahvusvaheliselt mõistetavat sõna peal kirjas. Eelmisel aastal rentisin Everglades´i rahvuspargis jalgrattad ning jätsin tagatiseks Eesti juhiload. Kui tulin tagasi, siis küsis laenutaja minu käest, et kus sellise imeliku nimega riik asub nagu Juhiluba :D\n16. märts 2013 23:56\nSai just nädala eest Floridas Alamost auto renditud. Ei tehtud seal minu Eesti lubade peale teist nägugi - sobis kõigile. Politseile polnud küll naidata vaja.\n17. märts 2013 05:37\nDollari onu ütles ka, et tegelikult on ikkagi oluline originaalluba. Käskis mul see rahvusvaheline papitükk kohe tagasi kotti pakkida. Mis aga puutub politseisse, siis nägin esimest korda elus, kuidas Miami beachil laupäeva hommikul kell 9 olid mendid radariga väljas ja võtsid kiirustajaid maha.\n17. märts 2013 09:38\nHea Kurimoori jutu peale läksin kaevasin oma juhiloa välja, on ikka, isegi tervelt kahes suurkeeles antakse mõista, et tegemist on juhiloaga. Muidugi formaat võib-olla on aastatega muutunud.\n17. märts 2013 15:57\nMinu juhilubadel on taustaks õrna roosaga erinevaid variante sõnast "juhiluba", kuid 2006 a väljaantud load on muidu täiesti eestikeelsed.\n21. märts 2013 18:02\nTundub, et tuleb siis kiiresti rahvusvaheline luba teha. Kuu pärast minek just Floridasse ja auto rentimise plaan Enterprise'ist....\nIgaks juhuks võiks muidugi märtsis auto rentinu oma kogemust jagada, kas sa MIAst auto kätte või mitte.\n22. märts 2013 13:28\nMul nüüd juba 2x Miamis autot rentinud viimaste nädalate jooksul ja rahvusvahelised load ei huvitanud kedagi. Pakkisin need üldmakulatuuri hulka ära, sest mis ma neist ikka lehvitan. Rahvusvaheliste lubade tegemine võtab muidu Eestis ainult kohaleminemise aja ehk siis kui teed kodus eelnevalt riigilõivu ülekande ära ja võtad foto kaasa, siis saad koheselt load kätte ARKist.\n3. apr 2013 22:15\nVähemasti autorendi poolt ei ole rahvusvahelised load nõutavad. Tulin eelmisel nädalal Miamiast tagasi Eestisse ja nagu ma eelnevalt kirjutasin, siis autorendi töötaja naeris mu välja, kui üritasin talle rahvusvahelisi lubasid ka näidata. Järgmisel korral ma enam ei võtnud neid lubasid väljagi. Tavaline eestikeelne juhiluba sobis täiesti. Politseiga kokkupuudet ei olnud.\n12. okt 2016 18:53\nIse käisime veebruaris 2015 ja tegime rahvusvahelised load, sest autorent (Budget) ütles et oleks vaja.. kuna politsei kinni ei pidanud, siis näidata polnud vaja.\n13. okt 2016 14:29\nOlen 3-el erineval korral USA-s autot rentinud. 2-el korral Eesti juhilubadega, 1-el korral Austraalia/NSW juhilubadega ei ole mitte kunagi mitte mingit probleemi olnud. Korraliku liiklejana politseiga kokkupuuted puuduvad.


Kurjooniline käitumine on kõrvalekalle normidest\nMöödunud sajandi 80. aastatel USA õigusloome süsteemis ilmnes uus mõiste - "kuritegelik käitumine". See tähendab kõrvalekallet ühiskonna tunnustatud käitumismäärustest (ladina keeles "delinquo" - "kõrvalekalle"). Kuid selline keskmine määratlus ei kajasta kõiki selle kompleksse kontseptsiooni nüansse. Kriminoloogias on tavaks tõlgendada seda pigem kui "kalduvust kuriteole" kui saavutatavat tegevust.\nMis enamasti tähendab mõiste "kuritegelik käitumine"? See on noorukiealiste ebaseaduslike tegude määramine, kes ei kuulu veel kuritegude ja kriminaalkaristuste hulka kuuluvate kuritegude kategooriasse. Kuid see ei ole kõrvalekalduv käitumine, mida sageli peetakse ebaoluliseks kõrvalekalleks selles või selles ühiskonnas vastuvõetud sotsiaalsete ja moraalsete normide järgi. Kuid nende kahe mõiste vahel olev piir on enam kui vilets, mis võimaldab analüütikud sageli üksteise järel.\nMillised õigusrikkumised võivad iseloomustada alaealiste kuritegude käitumist? Kontseptsiooni sees võib kõrvalekaldeid normidest jagada mitmeks kihiks, olenevalt rikkumise raskusest.\nNiisiis on kuritegelik käitumine koolist lahkumine, eakaaslaste ja õpetajate lugupidamine ning suhtlemine sama noorukite asotsiaalsete gruppidega, kes kalduvad kõrvale üldise moraali normidest.\nVõib kuuluda sellesse kategooriasse ja rohkem materiaalseid ja ohtlikke väärteod: väljapressimine, väikesed vargused, võitlused, maja põgenemine, alkoholi ja narkootikumide kasutamine. Kõik täiskasvanute poolt toime pandud toimingud on kriminaalkorras ja hõlmavad kriminaalvastutust. Kriminaalidevastase käitumise lahutamine on ainuüksi alaealiste huvides, see on katse kaitsta neid allmaailmalt ja mitte salvestada neid enne kui tegelikke kurjategijaid. Seetõttu on noorukite toime pandud karistus kui haldusõiguserikkumised, välja arvatud tõsised.\nMillised tegurid tekitavad noorte kuritegeliku käitumise suhtes? See on põhiküsimus, mille vastus võib olla teismeliste perekonna psühholoogilises keskkonnas. Seega on vanemate tähelepanematus tema probleemidele ja soovidele või vastupidi, ülemäärane hooldus, julmus ja valearusaamine või kõigi tema soovide leebus ja lepitamine, isa ja ema vahelised pidevad vestlused ja loomulikult ühe vanema sõltuvus alkoholi või narkootikume. Need asjaolud asetsevad keerulises täiskasvanueas, tekitades sellist protesti, mis määrab suurema osa kuritegevuse nähudest. Muide, paljud psühholoogid kalduvad pidama noorukite kõrvalekalduvat käitumist kui tavalist nähtust, reaktsiooni sotsiaalsetele muutustele ühiskonnas.\nMilline peaks olema noorukite kuritegeliku käitumise ennetamine ja kas see on üldse võimalik? Väga keeruline küsimus, mille vastus on puhtalt retooriline: pöörake rohkem tähelepanu alaealiste harimisele ja looge tervikuna nende tervislik psühholoogiline keskkond. Jah, need on laused, kuid teistmoodi ei ole. Deviitne käitumine on sageli see hetk, mil noor inimene loob oma "I". Ja seal on ainult üks väljapääs: ärge sekkuge, vaid proovige aidata tal ennast ja oma teed leida.\nKuidas teenida Internetis kooliõpilane: varase karjääri algus\nMilliseid pseudonüüme tüdrukutele võite mõelda\nNoorukuse probleemid ja nende lahendus\nTeie e-posti ei avaldata.Kohustuslikud väljad on märgitud*\nJärgmine väljaanne Pulmad mängud igale maitsele\nEelmine väljaanne Käskesüsteem\nKuidas korraldada lapse vaba aja puhkus suvel\nKuidas õpetada lapsi indekseerima - nõu vanematele\nRotaviiruse infektsioon lastel\nPapaloni beebid: arvustused\nSuur rooside kimp - see on armastajatele šikk kingitus\n30 nädalat - see on mitu kuud? 30. nädal: loote areng\nMida nad - karnevali mängud\nÕnnitleme õpetaja oma sünnipäeval luule ja proosas\nKuidas eemaldada kirbud kassidelt\nMilline peaks olema laste surve? Vererõhk: norm vanuse järgi, tabel\nAnesteesia all olevate hammaste ravi: ülevaated


Kolm soovitust, mille järgi valida omale sobiv kaasaskantav kõlar | Geenius\nKolm soovitust, mille järgi valida omale sobiv kaasaskantav kõlar\n09.12.2018 kell 19:30\nHead muusikat saab alati kaasa võtta – õue, suusamäele, lõkkeplatsile, maamajja või sõbra juurde peole. Kuidas aga valida seda õiget kaasaskantavat Bluetooth-kõlarit? Siin on mõned esmased soovitused, mille järgi võiksid valimist alustada.\nKaasaskantav kõlar tähendab kaasavõtmist ja kasutamist ka õues. Pole välistatud, et kõlar jääb kogemata vihma kätte või peab kannatama külma ja kuuma.\nKui oled kindel, et õue kõlariga ei lähe, siis ei pea ilmastikukindlaid kõlareid otsima ja võid leppida ka mõne soodsama vaid siseruumidesse mõeldud seadmega, aga teisel juhul vaata väljavalitud seadmete vastupidavusnäitajat.\nSee on tavaliselt määratud IP-standardiga. IP67 tähenab enamasti, et kõlar on veekindel ja kannatab ka suuremat veevalingut. IPx7 tähendus on sama, aga x lühendis ütleb, et seda seadet pole ametlikult testitud tolmuses keskkonnas.\nPraegu on näiteks MySound2Go poes olemas soodne jõuluhinnaga IPx67 kõlar JBL Charge 3 (hinnavõit 30 eurot).\nSellest kaasaskantavast seadmest on abi ka siis, kui mobiil tühjaks saab – siis saab JBL-i aku abiga nutitelefoni laadida.\nKui oled oma kõlariga ka kuskil tihedama tolmu sees, näiteks ehitusel, liivases rannas või saekaatris, siis peaksid võtma vähemalt IP67 kindlusega seadme.\nKas kuulad muusikat terve päeva või on seda vaja vaid õhtuseks olenguks? Selle järgi tuleb vaadata sobiva akuga kõlar.\nEnamasti algavad akude tööajad 4-5 tunnist ja ulatuvad enam kui ööpäevani.\nKui tahad akult maksimaalset vastupidavust, võta näiteks kuni 25-tunnise tööajaga stiilne ja võimas Marshall Stockwell.\nSuurus ja kaasavõetavus\nKas oled nõus sellega, et kõlar mahub pagasiruumi? Või tahaksid hoopis taskus kanda? Kõlareid on mõõtmetelt väga erinevaid.\nNäiteks veekindel JBL Clip 3 on väike ja mugava karabiinikinnitusega, nii et saad selle seljakoti külge või miks mitte telgilakke või oksa külge riputada.\nAku kestab vaatamata väiksusele 10 tundi, mis on päris hea tööaeg keskmise kasutaja jaoks.\nKõiki kaasaskantavaid kõlareid saab ise järgi proovida MySound2Go poes keskuse T1 Mall of Tallinn esimesel korrusel. Seadmeid saab osta ka www.miterassa.ee e-poest.\nBeosound Shape ehk kõlarid, mida saad kunstiteosena seinale laduda\nBowers & Wilkins Zeppelin Wireless – disainiime, mis suudab tippheli tekitada\nUus ja väga mugav trend – kaelakõlarid!\nTalilinnukaamera – otsepilt lindude pidusöögilauast


Taavi Aas: tulevikus peaks Tallinna ühistransport olema tasuta kõigile - Keskerakond\nTaavi Aas: tulevikus peaks Tallinna ühistransport olema tasuta kõigile\nTulevikus peaks Tallinna ühistransport olema tasuta kõigile, ütles Tallinna linnapea Taavi Aas.\n„Põhimõtteline kavatsus selleks on olemas, järgnevalt tegeleme sellele rahalise katte leidmisega. Üleminek tasuta ühistranspordile kõigi jaoks eeldab riigieelarvelist panustamist Tallinna ühistransporti, sest mitte-tallinlased võidavad sellega hüvesid,“ selgitas Aas. „Harjumaa ja Tallinn on sisuliselt üks tervik, kus inimesed liiguvad sõltumata haldusüksuste piiridest. Tasuta linnas, tasuta maakonnas – sellise ühtse loogikaga süsteem suurendaks ühistranspordi populaarsust ja kasutatavust.“\nLinnapea sõnul eeldab Tallinna tasuta ühistranspordi laienemine kõigile sõltumata sissekirjutusest, et riigivõimu ja linnavõimu vahel jätkub head koostöötahet. „Riigikassale tähendaks Tallinna tasuta ühistranspordi rakendamine kõigile inimestele ligikaudu 5-6 miljoni eurost kulu,“ selgitas Aas. Sõiduõiguse laiendamine sissekirjutusest sõltumatult tähendaks eeldatavasti vajadust tihendada graafikuid, et vastata suurenevale nõudlusele.\nAas ütles, et kindlasti on kogu maailmas tulevikus rohkem kohti, kus ühistransport on tasuta ja arusaamad sellest, millised avalikud teenused peavad olema võimalikult kättesaadavad, on muutumas. „Viis aastat tagasi sõdis Reformierakond tasuta ühistranspordi vastu Tallinnas, aga nüüd enam mitte. Idee võetakse omaks.“