Linn või piirkond: Völklingen-Lauterbach\nVölklingen-Lauterbach suunakood on 06802. FFiktiivse telefoninumbri 7525821 ja suunakoodi 06802 jaoks tuleb valida number 06802 7525821. Völklingen-Lauterbach asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7525821, suunakoodi 06802 (Völklingen-Lauterbach) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6802 7525821. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 06802.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 06802 (Völklingen-Lauterbach).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Völklingen-Lauterbach, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Völklingen-Lauterbach, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 6802. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7525821, suunakoodi 06802 (Völklingen-Lauterbach) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 6802 7525821.


Jääteed tänavu ilmselt ei tule - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nJääteed tänavu ilmselt ei tule\n19. jaanuar 2012, 7:08\nMullune jäätee Rohuküla ja Heltermaa vahel.\nTänaseks on üsna suure tõenäosusega selge, et vähemasti mandriga ühendavat jääteed ei tule, seda kinnitavad nii ilmatargad, teemeistrid kui ka sadamajuhid.\n«Merevesi on maha jahtumata,» ütles Meie Maale Saaremaa Teede hooldejuht Tõnu Kuldsaar. «Kui vaadata ka venelaste pikaajalist ilmateadet, siis veebruari algul lubab küll kaks nädalat kõvemat külma, kuid seejärel jälle sula. Nii et... Ei usu jääteesse tänavu.»\nKa Saaremaa ilmatargal Margus Argel Sandlast puudub usk jääteesse. «Pole küll päris minu teema, aga kui talv juba nii hiljaks on jäänud, siis ilmselt piisavat jääd ei sünni. 20 kraadi külma peaks olema vähemalt kümme päeva. Seda võib ju tulla, aga usutavasti tuleb ka veebruari algul lund ja tuult, nii et see hakkab jää loomist segama. Kuiva külma aega ma ei näe kuu-kahe prognoosis piisavalt.»\nMaanteeameti Kuressaare esindus on üldiselt sama pessimistlik. «Käisin täna hommikul Kuivastus vaatamas, jääd isegi pisut oli,» sõnas hooldeosakonna peaspetsialist Mikk Tuisk. «Kuid seda peaks ikka liiga palju lisanduma.“ Ta lisas, et jäätee tundub hetkel ülimalt kahtlane, jaanuargi on selleks liiga pehme olnud. «Tõsi, kuu lõpus peaks algama suurem külmalaine, eks siis paistab lõplikult. Mine hullu tea...»\nKa tema kolleeg Toomas Magus arvas, et jääteed ei tule tänavu üldse.«Ei mandri ega Hiiumaa vahele. Oleks jaanuari algul kohe külmetama hakanud, oleks veel lootust. Ilmastik on jäätee vastu, tuuled on tugevad, varsti hakkavad hoovused liikuma, päike ilmutab ennast rohkem jne. Ma arvan, et jääteed ei tule isegi juhul, kui miinus 20 valitseks kaks nädalat!»


Toitumisjuhised operatsioonijärgselt – Eesti Bariaatrilise ja Metaboolse Kirurgia Selts - Soomine 1 sooki paevas kaalulangus\nÄkki õnnestuks need kuus tundi teineteisest kuidagi eraldada või siis see söömine poole tunni sisse suruda. Kandke kaasas pudelivett, et Teil oleks võimalus söögikordade vahel päeva jooksul tarbida vedelikke. Proovige kaneeli, kardemoni, ingverit, tilli, muskaatpähklit, nelki, peterselli. Võimalikud probleemid peale operatsiooni Dumping sündroom See võib tekkida igat tüüpi maooperatsioonide järgselt ning seisneb joomise- või söömisejärgses ebamugavustundes vähesed, keskmised või tugevad ja kramplikud kõhuvalud; täistunne; kiire pulss; kõhulahtisus; peapööritus; higistamine; isegi iiveldus ja oksendamine. Sõltuvalt hommikusöögist saate isegi mõnda köögivilja!\nOrganism annab nii Teile ise märku tarbitavate toidukoguste osas. Toitumine esimesel perioodil Kui Te talute selgeid vedelikke vesi, mahlad, tee jt. Püreestatud toidud on õuna — või beebipüreele sarnaneva konsistentsiga toidud, need ei sisalda tahkeid tükke. Suuri tükke alla neelata ei tohi! Püreesuppidesse on soovitav lisada veidi linnu- või kalaliha.\nSööge regulaarselt korda päevas, söögikordasid vahele jätta ei tohi.\nVõtke söömiseks aega, üks söögikord võiks kesta 20 kuni 30 minutit. Õppige tunnetama täiskõhutunnet survetunne rinnaku taga keskel, rinnakorvi all ning lõpetage söömine selle soomine 1 sooki paevas kaalulangus. On võimalik, et see tekib juba kahe — kolme suutäie järel. Mao täitumise tundemärgid on ka valu mao piirkonnas, iiveldus ning valu õlas või rindkere ülemises osas. Ärge sööge kõhtu liiga täis!\nSööge kuni rahulolutunde tekkimiseni. Süües kõhu pidevalt liiga täis, venib uus magu välja, muutes tehtud operatsioon kasutuks. Kui esialgu tühja kõhu tunnet ei teki, sööge regulaarselt kellaaegade järgi, pannes meeldetuletuse näiteks mobiiltelefoni. Esimesel perioodil peaks Teie eesmärk olema kuni kalori tarbimine päevas. Jälgige ka tarbitava valgu kogust. Igas söögikorras peaks sisalduma midagi, mis on valgurikas.\nNaistel on vajalik parim viis rasva eemaldamiseks maksast grammi ning meestel grammi ööpäevas.\nTavaliselt on selline hulk valku võimalik saada tavatoidust. Teie toiduhulgad on aga soomine 1 sooki paevas kaalulangus väiksemad, ja seetõttu on soovitatav tarvitada esimesel kuul lisaks valgujooki või valgupulbrit näiteks Protifar, Easy Diet, DietMix, Modifast vms. Esimesel perioodil on soomine 1 sooki paevas kaalulangus Valgurikastest toitudest — õhukeseks viilutatud kalkuni rinnaliha või sink; hakkliha kalkuni või sealihast ; püreestatud tailiha kana, kalkun ; liha sisaldavad beebipüreed või püreestatud liha; püreestatud tuunikala; lõhe, valge kala nt tursk, ahven, lest, krevett, makra, ; kodujuust; pehme juust; jogurt; madala soomine 1 sooki paevas kaalulangus puding; munakollane mitte rohkem kui 1 päevas ; munavalge; purustatud või püreestatud tofu; kreemsupid või püreestatud supid; püreestatud oad mustad oad, eelpraetud oad.\nOluline on rõhutada, et esimesel perioodil tuleb korraga juua vaid väga väikeseid koguseid mitte rohkem kui 2—3 supilusikatäit korraga. Seejärel oodake minutit enne uue vedeliku joomist. Kui Te tunnete, et kõht on täis, ärge jooge rohkem. Väikeste koguste joomine on vajalik uue väikese mao väljavenitamise ja klambrijoone rebenemise vältimiseks. Aja jooksul muutub vedelike tarbimine kergemaks. Hoiduge joomisest läbi kõrre.\nLäbi kõrre joomisel neelate rohkem õhku, mis paneb Teid röhitsema ning võib tekitada valu õlas ja rindkere ülemises osas. Seetõttu on oluline vältida ka gaseeritud jooke, sest need tekitavad liigselt gaase ning peensoole liigset venitust.\nVäga oluline on vältida ka kõrge suhkrusisaldusega vedelikke rohkem kui grammi ml kohtasest need põhjustavad Dumping sündroomi. Samuti välistage oma menüüst alkohol. Kandke igapäevaselt kaasas pudelivett. Nii saate Te päeva jooksul korduvalt väikeste lonksude kaupa juua, vältides vedelikupuuduse teket. Esimesel perioodil on lubatud: vesi, gaseerimata maitsestatud vesi, jääkuubikud, suhkruta tee, veega lahjendatud mahlad, valke sisaldavad joogid, valke soomine 1 sooki paevas kaalulangus puuviljajoogid nt smuutid.\nVedelikuna võib kasutada ka ainult valgujooki, siis on nii valgu kui ka vedeliku osa joogis tagatud. Kui valgujooki ei soovi lisada, on vedelikuna hea kasutada piima, sojapiima. Puuviljadest võib lisada kõiki, kaasa arvatud tooreid, külmutatud ning konserveeritud soomine 1 sooki paevas kaalulangus.\nHeips Selles suhtes on süsteem tunduvalt jätkusuutlikum. Või siis see süsteemmis on selline, et 6e tunni sees sööd näiteks korda normaalselt ja siis 18 tundi sh uneaeg paastud. Kaloreid on muidugi soovitav ikka jälgida ja igasuguse kräpi söömine ka loomulikult kasuks ei tule ühelgi juhul.\nTeine periood — kolmas ja neljas nädal peale operatsiooni Teie magu hakkab paranema, kuid ei ole veel valmis seedima tahket toitu.\nPiisavalt pehme on toit mille suudate kahvliga purustada. Püreestada pole enam tarvis, kuid purustage söök taldrikul kahvliga, suuri tükke alla neelata ei tohi! Lisage uusi toite ükshaaval, et tuvastada soomine 1 sooki paevas kaalulangus toidutalumatust. Talumatuse tekkimisel proovige seda põhjustanud toitu uuesti nädala möödudes. Selle perioodi jooksul hakake end harjutama väikese regulaarse söögikorraga päevas.\nTehke endale harjumuseks süüa aeglaselt pannes iga suutäie vahel kahvli lauale ja mäluge toitu põhjalikult kuni puderjaks muutumiseni. Mäluge toitu aeglaselt ja põhjalikult. See on vajalik, kuna uued ühendused mao ja peensoole vahel võivad esialgu olla kitsad ning nii tagate toidu probleemideta ja sujuva edasiliikumise. Liiga kiire söömine võib tekitada Dumping sündroomi ja oksendamist. Õppige tunnetama täiskõhutunde tekkimist survetunne keskel rinnaku taga, rinnakorvi all ning kaalulangus paanika runnaku sumptomid söömist selle tekkimisel, mis on võimalik juba kahe kuni kolme suutäie järel.\nKasutage söömiseks väikeseid taldrikuid ja tasse ning valmistage oma toit ise tööle kaasa. Sellega tagate, et sööte täpselt seda, mis on Teile kasulik ja koguses, mis on Teile sobiv. Teisel perioodil on lubatud: pehme ja mahlane tailiha; kala; tuunikala; madala rasvasisaldusega kodujuust; madala rasvasisaldusega juust; pehme tofu; munad; pehmed madala rasvasisaldusega vormiroad koos juurviljadega; piim; madala rasvasisaldusega jogurt umbes 80 kilokalorit ühe portsjoni kohta ; igasugused seemneteta või pehmeks keedetud kestaga puu- ja juurviljad; pehmed omas mahlas konserveeritud puu- ja juurviljad; pehmed värsked puuviljad; piimaga keedetud pudrud; kõrge valgusisaldusega hommikusöögihelbed piimaga; leivatooted kuid need on soovitatav enne söömist röstida soomine 1 sooki paevas kaalulangus süüa kuivikuid need korralikult suus läbi mäludes ; soolased küpsised.\nVedelike tarbimine teisel perioodil Selles perioodis hakkate Te aru saama, kui palju Te ühe korraga neelata suudate. Kui Te joote kiiremini kui Teie magu tühjeneb, tõuseb vedelik tagasi söögitorusse ja põhjustab survetunnet rinnus. Vedelike soomine 1 sooki paevas kaalulangus jätkake samas tempos eelmise perioodiga.\nTe vajate vähemalt 1,5 liitrit vedelikke päevas, et ei tekiks vedelikupuudust. Kuid ärge jooge vedelikke 30 minutit enne söögiaega selleks, et olla kindel, soomine 1 sooki paevas kaalulangus magu on tühi. rasva poletamine parim viis\nÄrge jooge vedelikke söögikorra ajal et teha ruumi söögile. Joomine koos söömisega võib magu liiga kiiresti täita, ning see võib põhjustada kõhuvalu, iiveldust, soomine 1 sooki paevas kaalulangus või Dumping sündroomi.


MUUSEUMISÕBER HELI ZINK: möödub 320 aastat Uderna postijaama esmamainimisest | elva24.ee\nMUUSEUMISÕBER HELI ZINK: möödub 320 aastat Uderna postijaama esmamainimisest\nElva vanimaks hooneks on Tartu maanteel säilinud Uderna jaama postipoiste elamu, kuid tänavu möödub 320 aastat Uderna postijaama esmamainimisest.\nNimelt märgiti loetud aastad enne Põhjasõda, 1694. aastal Liivimaa kaardil ära Uderna postijaam. Sellele eelnes 1639 .aasta 2. märtsi Rootsi kuninga eeskiri, mis nägi ette Tartu-Riia teele 14 postijaama rajamise, nende seas ka Uderna.\nKohalikke mõisnikke, kelle maal asus postijaam, kohustati üleval pidama postiveoks kahte hobust.\nKOHT KEISRITEE ÄÄRES\n1712. aastal, kui Vene keisririigi väed olid Eesti ja Läti alad enda kätte saanud, nimetati Peterburi –Tartu- Riia tee suureks postimaanteeks, hiljem ka keisriteeks. Üheks postijaamaks jäi Uderna. Teiseks riigi suureks postimaanteeks oli Peterburi-Moskva tee.\n1795. aastal ehitati Uderna postijaama kivihoone, kuhu paigutati postipoiste eluruumid, ait , vankrikuur, sepa korter ja sepikoda (praeguse Valga maantee ja Puiestee tänava nurgal). Tartu ja Uderna postijaama vahe oli 25 versta.\nPeterburi- Tartu- Riia maanteel liikus niinimetatud kergepost (kirjad, raha), aga ka raskepost (pakid). Reisijatel tuli märkida teekonnapassile reisi põhjus, sihtkoht. Sõidu eest tuli maksta.\n1820. aastal mindi üle postitõldadele ja reisimugavus paranes. Varem kasutati reisivankreid. Ette rakendati kuni kuus hobust, kasutati ka väiksemaid tõldu. Talvel sõideti kinniste saanidega.\nPOSTIPOISTE MAJA TULEKS RESTAUREERIDA\nIgas postijaamas olid ette nähtud toad, kus reisijad said puhata ja ööbida. Reisija võis saada postijaamast süüa ja juua. Keisri perekond kasutas ööbimiseks lähedalasuvate mõisate külalislahkust.\nPaljudel juhtudel ühendati kõrts postijaamaga. Alati kasutati ööbimiskohana kõrtse. Siin piirkonnas olid tollal lähimad Kirepi kõrts ja Rõngu kõrts. Postipoiste elamu on siiani Elva vanimaks hooneks. Selle võiks linn restaureerida ja avada muuseumina.\nKuidas postiliiklus neil aegadel toimus, sellest räägime koos Kalju Hoogiga Elva Muuseumisõprade Klubi poolt pikemalt Elva matkakeskuses 24. aprillil kell 15.00. Kõik Elva ajaloo huvilised on oodatud!


Rahandusministeerium on ette valmistanud mitu seadusemuudatust, et parandada välismaiselt renditööjõult maksude tasumist ja seeläbi ka konkurentsiolukorda ausate ettevõtjate jaoks. „Korralikult makse tasuvad Eesti ettevõtjad on olnud aastaid hädas välismaist tööjõudu kasutavate konkurentidega, kes...\nRiigihalduse minister Jaak Aab esitab valitsusele kinnitamiseks uue ametnikueetika nõukogu koosseisu. „Eetikanõukogu eesmärk on tugevdada ametnike põhiväärtusi ja ametnikueetikat,“ ütles riigihalduse minister Jaak Aab. „Nõukogu liikmete määramisel lähtusime kolmest kriteeriumist – isiku...\nReitinguagentuur Standard and Poor’s (S&P) kinnitas Eesti pikaajalise riigireitingu senisel kõrgel tasemel AA- stabiilse väljavaatega. Lühiajaline reiting kinnitati senisel tasemel A-1+. Reitingu stabiilne väljavaade näitab, et agentuur ootab Eesti majanduse kindla kasvu ning senise rahandus-...\nHelme: II samba muudatused ei ole vastuolus põhiseadusega\nRahandusminister Martin Helme sõnul näitas TGS Batlic AS-i koostatud II samba muudatuste õiguslik analüüs, et reformi puhul pole põhiseaduse riivet ja kahjunõudeid riigi vastu vaja karta. „TGS Balticu analüüs tõi välja, et muudatuste võimalik põhiõiguste riive on valdavalt väike. Nende...


Kumus avatakse noorte koostatud näitus „Ust ju pole …“ — Sirp\nRahvusvahelise projekti „Forgotten Heritage – European Avant-Garde Art Online“ laiem eesmärk on tutvustada Euroopa avangardkunsti ilminguid, mis on senini ajalookäsitlustes suurema tähelepanuta jäänud. Projekti peamiseks väljundiks on avalikuks kasutamiseks loodud digitaalne andmekogu (www.forgottenheritage.eu), kuhu on koondatud reproduktsioone ning kontekstiavavaid kirjeldusi Euroopas pärast 1945. aastat, eelkõige 1960.–1970. aastatel tegutsenud avangardkunstnike töödest. Hetkel on esindatud Poola, Horvaatia, Eesti ja Belgia kunstnike teosed. Andmekogus sisalduv materjal pärineb kunstnike eraarhiividest ning Poola, Horvaatia, Eesti ja Belgia mäluasutuste kogudest ning need on lahti mõtestanud loetletud riikide kunstiteadlased. Esitatud rikkalik materjal annab võimaluse tõmmata paralleele ja võrdlusi avangardkunsti arengutes erinevates Euroopa riikides.\nNäitus jääb avatuks kuni 22.07.2018


Hiina radix valmistatud Rehmanniae ekstrakti tootjad, tehase, hulgi - tooted - tipu Biotech Ltd\nApex Biotech Ltd on üks juhtiv Hiina radix valmistatud rehmanniae ekstrakti tootjad varustatud professionaalne tehase, Tere tulemast hulgi odavad radix valmistatud rehmanniae ekstrakti isekleepuv rehmannia root mugula väljavõte catalpol 98%, shu di huang ekstrakti, radix valmistatud rehmanniae ekstrakt 10:1 meilt.\nSpetsifikatsioon: 5:1; 10:1; 20:1 või kohandamine\nMuu nimi: radix valmistatud rehmanniae ekstrakti / villane sõrmkübar väljavõte / Hiina Foxglove väljavõte\nToimeained: Digitalin; Rehmaionoside; Lanatoside\nUsege: Farmaatsia / tervis product\nOsa kasutatud: juur\nMis on radix valmistatud Rehmanniae ekstrakti?\nRadix valmistatud Rehmanniae ekstrakt on kemikaal, tuntud kui ka alkaloyd. Need lämmastikku sisaldavad ained on, mida paljud pharmaceuticals põhinevad. Üks nende iseloomulikud omadused on, kuidas nende soluability mõjutab pH. Happelises keskkonnas nad moodustavad alkaloyd soolade ja vees lahustuv. Basic keskkonnas on nonpolar ühendid ja on nonpolar lahustites lahustuv. Kaevandamisega on kaasnenud paljastamine kuivatatud taimse materjali põhi lahendus naatrium-või kaaliumhüdroksiidi separatory lehtrisse. Sellele lisatakse nonpolar lahustis, nagu heksaani või nafta eeter. Selle alkaloys mööda vett nonpolar lahustisse. Lahusti eraldatakse ja aurustunud, mille alkaloyds jäävad kleepuv valge ainena. Alkaloyds iseloomustab mõru maitse. Enamik neid ühendeid olla stimuleerivat või rahusti mõju kesknärvisüsteemi ja võib olla mürgine suurtes annustes. RAMS, ise kasutatakse südame stimulaator.\nPõhifunktsiooni & eelised radix valmistatud Rehmanniae ekstrakti\n1. hooajaline palavikuga seotud haigus, kaasates yinfen ja yuefen, avaldub palaviku ja ärrituvus\n2. vere-kuumuse sündroom avaldub hematemees, epistaxis, hemoptysis, hematuria, hemafecia, metrorrhagia jne.\n3. palavikuga seotud haigused isiku poolt keha vedeliku avaldub palavik, janu ja kõhukinnisus\n4. sündroom yin defitsiit ja tulekahju hüperaktiivsuse ärev palavik\n5. kopsu kuivaks sündroom epistaxis köha\n6. sthenic või asthenic soojus-sorethroat sündroomi.\nLiim Rehmannia Root mugula ekstrakti kohaldamine\n1. isekleepuv rehmannia root mugula ekstrakti võib sööta vere ja säsi.\n2. eest neeru puudulikkus, nimme debility, luu aurutatud kuum, kuum, spermatorrhea öine higistamine, kollane hemopenia summutus, südamepekslemine,\nliigne menstruatsiooni verejooksu, vertigo, tinnitus all verre ja maksa.\nHot Tags: radix valmistatud rehmanniae ekstrakt, isekleepuv rehmannia root mugula ekstrakti, catalpol 98%, shu di huang ekstrakt, radix valmistatud rehmanniae ekstrakti 10:1, Hiina, tootjad, tehase, hulgimüük, odav


Turba kaevandamise maht ületab oluliselt juurdekasvu - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nTurba kaevandamise maht ületab oluliselt juurdekasvu\n11. november 2012, 10:34\nTurba kaevandamine on olnud aastati üsna kõikuv, sõltudes sademete hulgast. Keskmiselt kaevandatakse Eestis aastas ligikaudu miljon tonni turvast.\nOma tekkeviisilt ja kasutusalalt jagatakse turvas kaheks – rabade pealmises kihis paiknevaks vähelagunenud turbaks ning rabade alumises kihis ja madalsoodes kogu lasundi moodustavaks hästilagunenud turbaks, seisab äsja avaldatud väljaandes Eesti keskkonnanäitajad 2012.\nVähelagunenud turvas moodustab umbes 15 protsenti ja hästilagunenud turvas 85 protsenti turbavarust. Vähelagunenud ja hästilagunenud turba kaevandamine jaguneb ligikaudu pooleks. Erandiks olid aastad 1999–2002, kui vähelagunenud turvas moodustas umbes 80 protsenti kogu kaevandatud turbast.\nMajanduslikult tasuvam on kaevandada eelkõige kasvusubstraadina kasutatavat vähelagunenud turvast. Hästilagunenud turvast kasutatakse peamiselt kütteturbana.\nKuigi võrreldes 2000. aastate algusega on hästilagunenud turba, mis moodustab turbavarudest valdava osa, kaevandamise osakaal tõusnud, ei saa kaevandamist varude jaotumise seisukohalt hinnata proportsionaalseks.\nTurbavarud jagunevad Eesti territooriumil ebaühtlaselt – suurimad turbavarud paiknevad Pärnumaa, Järvamaa, Harjumaa, Ida-Virumaa ja Jõgevamaa soodes. Seetõttu erineb ka turba kaevandamine maakondade kaupa oluliselt – 2010. aastal kaevandati turvast kõige rohkem Pärnu maakonnas (32 protsenti), järgnesid Tartumaa (15 protsenti), Harjumaa (13 protsenti), Ida-Virumaa (11 protsenti) ja Järvamaa (7 protsenti).\nKokku kaevandati 2010. aastal 923 500 tonni turvast. Tallinna Ülikooli ökoloogia instituudi uuringu kohaselt toodavad kõik Eesti looduslikus seisundis sood kokku aastas juurde 400 000 – 550 000 tonni turvast.\nSeega ületab turba kaevandamine hetkel aastast juurdekasvu ligi kahekordselt, mistõttu kaevandamine praeguses mahus ei ole jätkusuutlik.\nArvestades looduslikes soodes aastaseks turba juurdekasvuks 400 000-550 000 tonni, ületab kaevandamine juurdekasvu umbes kahekordselt. Kuigi vähelagunenud turvas moodustab umbes 15 protsenti ja hästilagunenud turvas 85 protsenti turbavarudest, kaevandatakse neid ligikaudu võrdselt.


Ettevõte, kus geoloogia pole horisontaalsel puurimistööl takistuseks - Ehitusuudised\nAutor: Äripäeva eriprojektide ja sisuturunduse üksus • 21. oktoober 2021\nEttevõte, kus geoloogia pole horisontaalsel puurimistööl takistuseks\nPinnasesse kinnisel meetodil torude paigaldamine on Ameerikas ja Euroopas ennast tõestanud viimased viiskümmend aastat. Eesti ehitusturul pakub sama teenust juba kakskümmend aastat ettevõte Agio Ehitus. Nende kasuks räägib keskkonnasõbralik tehnoloogia ja suured kogemused.\nKinnise meetodi kasuks räägib hulk argumente. Torude paigaldamisel ei ole probleemiks kas on vaja puurida kahe või 30. meetri sügavuselt. Seejuures on kaevetööde täpsus muljetavaldav. „Me kontrollime toru asukohta ja sõltuvalt projekteeritud toru sügavusest on töö täpsus 5% sügavusest, see tähendab kahe meetri sügavuses on täpsus +/- 10 cm kas sügavuse või asukohaga,” selgitas ettevõtte juht Aleksander Nikonovitš. Ta lisas, et olukorras, kus lahtisel meetodil kaevetöid teha ei saa või tohi, on kinnine meetod parimaks lahenduseks. Näiteks looduskaitsepiirkond, kus pinnast lõhkuda ei tohi. Samuti linnakeskkonnas, kus kõrvalolevate ehitiste vundamendid võiksid lahtistel kaevetöödel kannatada saada, on Agio Ehitus horisontaalpuurimise tööd maja alt läbi viinud.\nNikonovitš meenutas ettevõtte algusaega, kus esimene objekt asus Viljandis. Seal oli vajadus 225mm veetoru kolm kilomeetrit asfalteeritud teede alt läbi viia. „Meie poole pöördus peatöövõtja, kes oli võitnud hanke väga madala hinnaga. Ta uuris, kas leidub julge alltöövõtja, kes võtab töö ette koos asfaldi taastamisega. Olime toona esimesed, kes paigaldasid pinnasesse veetorustikud suundpuurimismeetodil Eestis,” rääkis ta. Õnneks oli enne seda, 2000. aasta sügisel, üks Ameerika firma oma kliendipäeval Itaalias kutsunud Nikonovitši oma telki, kus demonstreeriti erinevat puurimistehnikat, sh ka horisontaal puurimisseadet. „Nii tuligi idee kasutada seda tehnoloogiat Viljandi projekti jaoks. Võin öelda, et projekt sai edukalt valmis õigel tähtajal ja sama odava hinnaga,” lisas ta.\nNikonovitši sõnul pelgavad kliendid ka praegu, et nende kinnisel meetodil puurimine on kordades kallim kui lahtisel meetodil kaevamine. „Meie meetod on kindlasti soodsam,” oli Nikonovitši kindel. „Eriti neil objektidel, kus pärast lahtisel meetodil kaevamist on vaja taastada asfaltkate. Meie ei riku asfalti, haljastus ja töö on seetõttu soodsam ja kiiremini teostatav. Meie meetodi kasuks räägib ka see, et tee alt puurides ei ole vaja liiklust sulgeda ja korraldada liikluse ümbersõitu. Kinnine meetod on just nende asjaolude tõttu väga populaarne. Näiteks suudame 110mm veetoru puurida ja paigaldada 100 meetrit päevas, olenemata sellest kas see on asfalti all või mitte. Samas kui lahtisel meetodil paigaldada sama veetoru koos kaevetöödega, liivaga tagasitäitmisega ning asfaltkatte taastamisega vastavalt Maanteaameti või Tallinna Kommunaalameti nõuetega pole võimalik paigaldada 100 meetrit päevas.”\nAgio Ehitus on pika tegevusaja jooksul omandanud spetsiifilisi teadmisi ja oskusi, mis annab neile turul konkurentsieelise. Nikonovitši sõnul on Eestis juba mitu firmad, kes puurivad pehmes pinnases, aga paepinnases ja suure diameetriga torusid paigaldada, eriti isevoolse süsteemiga kanalisatsiooni, ei soovi keegi eriti teha, sest selliste töödega kaasneb väga suur risk.\n„Meil on kümme erinevat puurpinki ja muud seadet torude paigalduseks kinnisel meetodil diameetriga kuni 1600mm. Meie jaoks pole vahet kas puurime pehmes või paepinnases, suudame isegi läbi graniidi puurida,” kinnitas ta.\nKeerulistest objektides rääkides tõi Nikonovitš näite sellel aastal Tallinnas Raua tänava soojustrassi ehitusest, kus olemasoleva vundamendi nurga alt sai trass läbi puurinud. „Sama moodi oleme nii raudtee alt kui Pärnu jõe alt puurinud toru läbi. Ida-Virumaal puurisime Püssi alajaama juurest kuni mereni 315mm ja 400mm läbimõõduga toru Estlink 2 jaoks. Sealhulgas pidime samamoodi kasutama kinnisel meetodil puurimist, sest mereäärne piirkond oli looduskaitse all. Puurisime korraga 400 meetrit, diameetriga 400mm ja viie meetri sügavuses mere põhja all. Norra peatöövõtja paigaldas meie puuritud toru sisse ja edasi kuni Soome riigini 300KW kaabli.”\nTeine aspekt, mis teeb kaevetööd keeruliseks ja ajamahukaks ning millega tuleb just linnakeskkonnas arvestada, on varem ehitatud trasside võrgustik. Just siin on lahtisel meetodil kaevetööd suure riskiga. „Kinnisel meetodil saame puurida nelja meetri sügavusel, sest enamik trasse on kahe meetri sügavusel. Meie nelja meetri sügavusel puurimine minimeerib võimaluse, et ristume olemasoleva trassiga, mis tavaliselt asuvad kuni kahe meetri sügavusel. Kliendi jaoks ei ole hinnas vahet, kas puurime nelja või kahe meetri sügavuselt. Päris tihti on selline meetod soodsam, kui lahtisel meetodil kaevetööd,” selgitas Nikonovitš.\nViimasel ajal on tendents, kus päris uued teed on juba renoveeritud ja neile on paigaldatud uued asfaltkatted. Kokkuvõttes on selline asjade käik kulukas ja raiskav. Nii on kohalikud omavalitsused asunud olukorda reguleerima. Nikonovitši sõnul ei luba näiteks Tallinna Kommunaalamet lahti kaevata asfaltkatet, mis ei ole vähemalt viis aastat vana. Sellisel juhul jääb üle ainult kinnisel meetodil puurimine.\n„Kokkuvõtvalt saab välja tuua, et kinnisel meetodil puurimisel on mitmeid plusse: sageli on töö odavam, kui lahtisel meetodil torude paigaldamine. Meie kasutatav meetod toetab keskkonnahoidu, sellel on looduskaitsesõbralik tehnoloogia ja ühtlasi kulub töö teostamiseks vähem aega,” loetles Nikonovitš plusse.\n• Horisontaalpuurimise meetodit kasutakse praegu kõikide välistrasside projektidele, sh vee ja kanalisatsiooni trassidel, elektri ja side kaabli kaitsetorudele, maagaasi projektidele ning küttetorude hülsside jaoks.\n• Torumaterjal horisontaalpuurimiseks võib olla nii polüetileen, teras kui malm.\n• Meie seadega, mis on olemas kohapeal, on Eestis võimalik suundpuurimis meetodil korraga puurida kuni 500 jooksvat meetrit. Maailma kogemus korraga puurimisel on neli kilomeetrit.\n• Puurida kaks korda 200m on odavam, kui üks kord 400m.\n• Isevoolset kanalisatsiooni on parem (kvaliteetsem töö) puurida terashülssiga.\n• Meil on olemas kogemus, et paigaldada paketis mitu toru korraga, näiteks on Tallinnas Kalaranna tee alt suundpuurimisega korraga paigaldatud torupakett, mis sisaldas 16 160mm laiusega kaablikaitset.


Metallik vahukreem. Must pärl @ MagicAttic Kunstikaubad ja Scrapbooking\nEsileht / Mixed media / Metallik vahukreemid / Metallik vahukreem. Must pärl\nMetallik vahukreem. Must pärl\nMetallik vahukreem. Metsaroheline\nMetallik vahukreem. Elektrik sinine\nMetallik vahukreem. Inglise roos\nMetallik vahukreem. Antiikkuld


Kasi liigesed Folk oiguskaitsevahendeid. Imelise valu ajal imetamine\nRavis kand kannustab Treatment of heel kannused - Ainult arst See aitab tee roosi puusad ja Korte, mis tervendab ja taastab keha kudedes. Nende rünnakut võib edasi lükata, võttes kondiitritooteid, mis on ette nähtud luu tugevdamiseks mõeldud liigeste ja lisandite jaoks.\nMe ei pea neid meetodeid üksikasjalikult käsitlema. Toimimine Kirurgia võib parandada terviseseisundit haiguse suhteliselt varases staadiumis, kui üks suur Kasi liigesed Folk oiguskaitsevahendeid põlve või randme on pidevalt põletatud. Sellise operatsiooni ajal sünovektoomia eemaldatakse liigese sünoviaalmembraan, mille tulemuseks on pikaajaline sümptomite leevendamine. Patsientidel, kellel on raskem liigesekahjustus, tehakse ühine proteesikirurgia.\nToitumise Kasi liigesed Folk oiguskaitsevahendeid on järgmised: piisava koguse puu- ja köögivilja lisamine; neerude, maksa ja mao koormuse vähendamine; allergiat põhjustavate toodete väljajätmine; liha asendamine piimatoodete ja köögiviljatoodetega; süüa kõrge kaltsiumisisaldusega toiduaineid; Rahva ravimeetodite reumatoidartriidi ravi Ravi folk õiguskaitsevahenditega hõlmab ravimite kasutamist valuvaigistavate ja põletikuvastaste omadustega.\nSelleks, et leevendada reumatoidartriidi valu, tuleb võtta võrdseid osi elderberry, peterselli juurest, nõgesloost ja paju koorest. Kastke kõike ja seejärel 1 tl kogumist 1 tassi keeva veega, seejärel keedetakse Kasi liigesed Folk oiguskaitsevahendeid madalal kuumusel, seejärel jahutage ja pingutage. Võtke kaks klaasi puljongit hommikul ja õhtul.\nVõib-olla Parast uldiste anesteesia valus liigeseid uute bioloogiliste ravimite kasutamine suurendada eluiga ja vähendada südame-veresoonkonna süsteemi riske ning aeglustada ateroskleroosi arengut. Piiratud uuringud näitavad südame-veresoonkonna haiguste riski vähenemist, kusjuures üldkolesterooli tase suureneb pideva aterogeense indeksiga. Reumatoidartriit - sümptomid, ravi, diagnoos ja prognoos Selle haiguse nimi tundub olevat kaks sõna: artriit ja reuma.\nReumatoid - tähendab "reuma Retsept kreemi liigendvalu eest. Mis on see haigus ja kuidas seda ravida? On teada, et see haigus on inimeste populatsioonis ühtlaselt jaotunud, sellel ei ole riiklikku eelistust. Üldjuhul on iga sajandik inimene haige ja vanemas eas normaalse diagnoosiga - iga kahekümnenda. Statistika kohaselt ilmub igal aastal igas linnas, kus elab 1 miljon inimest, kuni uut reumatoidartriidi juhtu, sõltuvalt geograafilisest asukohast.\nReumatoidartriidi foto Reumatoidartriiti nimetatakse sidekoe süsteemseks kahjustuseks. See tähendab, et see mõjutab kõiki keha sidemeid ja liigeseid, mis on läbinud autoimmuunse põletiku. Selles haiguses on kõige sagedamini mõjutatud väikesed liigesed, kus toimub sümmeetriline erosive-destruktiivne protsess, mis viib nende hävitamiseni. Kui haigus on sidekoe liigeste liigeste immuunvigastuste kõrge risk.\n21.07.2020 - Tallinna linna sünnipäevakink varjupaiga kassidele ja koertele\nVoolab kõvasti; Oligo või monoartriit, mille kahjustused on suurte liigeste alguses, sageli põlve. Peetakse klassikalise vormi debüüdi variandiks; Alaealiste vorm; Sjogreni ja Felty sündroomid splenomegaalia, siseorganite kahjustused - vistserid, leukopeenia ; Mõned uurijad viitavad vistseraalsele liigesele, kus on vaskulaarne kahjustus, samuti mitmesugused südame, neerude ja sellest, mida poidla liigesed haiget organite kahjustused.\nReumatoidartriidi foto algstaadiumis sümptomid Iseloomulikud nähud ja peamised sümptomid Reumatoidartriidi klassikaline versioon tekib liigeste kahjustumise korral. Esialgu esineb väikeste liigeste paistetust, tekib valu ja artriidi tunnused Kasi liigesed Folk oiguskaitsevahendeid palavik, turse, valulikkus ja punetus.


autor: Helena Feofanov\nHelena tegemistega saab ennast kursis hoida tema Instagramâi lehel.\nThe post Minu Itaalia koos Sony Alpha 6400 hübriidkaameraga appeared first on Photopointi ajaveeb.\nDJI kõige uuem ja kergem droon Mavic Mini on saabunud Photopointi. Uus droon kaalub üksnes 249 grammi, paigutudes droonide madalaimasse ja ohutumasse kaaluklassi ning vabastades selle välismaale reisides mitmetest regulatsioonidest. Ning koos värskendatud DJI Fly rakendusega on drooni lennutamine tehtud mugavamaks kui eales varem.\nThe post DJI kõige kompaktsem ja kergem droon Mavic Mini on nüüd müügil appeared first on Photopointi ajaveeb.\nPanasonic toob turule kaks uut Lumix S Pro L-bajonetiga objektiivi: 70-200mm ja 16-35mm\nPanasonicu täiskaader hübriidkaameratega ühilduvaid L-bajonetiga S Pro seeria objektiive on tänaseks turule jõudnud neli. Nüüd andis aga Panasonic teada, et toob nendele lisaks peagi juurde veel kaks objektiivi: 70-200mm ja 16-35mm. Uued objektiivid tulevad müügile 2020. aasta alguses. See kõik on muidugi alles pika teekonna algus, sest Panasonic plaanib 2020. aasta lõpuks omada turul juba rohkem kui 11 L-bajonetiga objektiivi.\nTeine uus tulija on kompaktne lainurk-suumobjektiiv Lumix S Pro 16-35mm F4. Selle optiline ehitus koosneb 12 elemendist 9-s grupis, sisaldades ühte ülimadala dispersiooniga, ühte ülikõrge murdumisteguriga ning 3 asfäärilist läätseelementi. Asfäärilised läätse-elemendid minimeerivad sfäärilisi kõrvalekaldeid. ×limadala dispersiooniga (ED) läätsed parandavad kromaatilist aberratsiooni, tagades suure kontrastiga teravad ja selgete värvidega fotod. ×likõrge murdumisteguriga (UHR) läätsed parandavad optilist jõudlust ning aitavad saavutada ühtlase pildikvaliteedi foto keskkohast äärteni välja.\nThe post Panasonic toob turule kaks uut Lumix S Pro L-bajonetiga objektiivi: 70-200mm ja 16-35mm appeared first on Photopointi ajaveeb.\nCanon andis teada, et toob turule uue EOS R-seeria kaamera, mis keskendub astrofotograafiale. Uus täiskaader hübriidkaamera kannab nime EOS Ra. Kaamera hinnangulist turule jõudmise kuupäeva veel öeldud pole.\nThe post Canon toob turule uue astrofotograafiaks mõeldud täiskaader hübriidkaamera EOS Ra appeared first on Photopointi ajaveeb.\nSarnaselt tootja varasematele suurematele hübriididele on ka see kompaktsem poolkaader tehtud ilmastikukindlaks. Nikon Z50 omab 3.2″ puuteekraani, 2.36M-piksliga OLED elektroonilist pildiotsijat ning pop-up välku. Kaamera ISO-vahemikuks on 100â51200.\nThe post Nüüd saadaval: Nikoni esimene poolkaader hübriidkaamera Z50 appeared first on Photopointi ajaveeb.


Kas tellida tihemini või hoida suurt laovaru? - Äripäev\nKas tellida tihemini või hoida suurt laovaru?\nLogistiline ülesanne on rubriik, kus Logistika kolleegiumi liikmed pakuvad lugeja küsimusele lahendusi.\nUut ülesannet ootame e-posti aadressil rivo.sarapik@aripaev.ee\nKuidas otsustada, kas pidada väiksemat laovaru ja tihendada tarneid või hoida suuremat laovaru ning tarnida harvem?\nSeega tuleb vastata küsimusele, missuguse tarnesageduse puhul on ettevõtte kulud transpordile ja kaubavarude omamisele kõige väiksemad.\nTranspordikulud koosnevad tolliteenuste kuludest, transpordi, terminaliteenuste, jaotustranspordi, tellimuste ja dokumentide töötlemise kuludest.\nKaubavarude omamise kulud koosnevad ladustamiskuludest, riskikuludest, kindlustuskuludest ja kapitalikuludest.\nNäitlikustame vastamist hüpoteetilise tootmisettevõtte põhjal. Aastaks vajalike varude kogumaksumus on 50 miljonit krooni. Kaubavarude omamise kulud on 20% varude keskmisest väärtusest ehk ettevõtja oodatud tulunorm investeeringutelt ehk kapitalikulu on 15% + ladustamiskulu 4% + riskikulud ja kindlustuskulud kokku on 1%.\nKulude optimeerimist võib teha tabelarvutusena. Selleks peab välja selgitama transpordikulude suuruse sõltuvalt tarnitud kaubapartiide suurusest (sagedusest). Selles näites eeldatakse, et kaubavarude omamise kulud ei sõltu tarnete sagedusest, ladustamisteenuse sisseostmise puhul võib see nõnda isegi olla. Transpordikulude maksumus selgub transpordifirmade pakkumistest.\nLaovarude keskmine maksumus = aastas vajalike varude kogumaksumus / tarnete arv aastas × 0,5.\nKapitalikulud on tarneahelasse tehtud kapitalipaigutuse oodatud tulunormi ja investeeringu suuruse korrutis. Investeeringud kaubavarudesse seovad kapitali ning seda võiks investeerija kasutada ka teistesse projektidesse raha paigutamiseks. Seega on kapitalikulu olemuselt alternatiivkulu.\nTulemuste interpreteerimine: iga ettevõtte jaoks tuleb individuaalselt määrata transpordikulude ja kaubavarude omamiskulude suurus sõltuvalt tarnitavate partiide suurusest ja sagedusest. Kui eesmärgiks on vaid kulude kokkuhoid, siis on eespool toodud tabelarvutus üks võimalus optimaalsete kulude leidmiseks. Põhjalikumalt on teemat käsitletud ?Logistika käsiraamatu? 5. ja 10. peatükis.\nPuudub ühene reegel, millal on milline süsteem kõige sobivam. Sageli annab suurema koguse tellimine soodsama hinna ja madalama transpordikulu ühiku kohta. Saavutatavat efekti tuleb võrrelda suurenevate hoiu- ja kapitalikuludega, kuna varudega on seotud suurem käibekapital.\nKuna seisvad varud ei loo tarneahelas lisaväärtust, vaid tekitavad kulusid, siis üritatakse reeglina varusid minimeerida, minnes üle sagedamatele tarnetele ja seeläbi kasvavale käibekiirusele.\nOtsustamisel lähtutakse lubatud klienditeenindustasemest ehk laosaadavusest, transpordi ja kapitali maksumusest ning majanduslikult otstarbekaima tellimuskoguse (EOQ ? Economic Order Quantity) arvutusest.


Rahulolu kehaga ja ülekaalulisus kasvavad sama kiiresti - Eesti Ekspress\nIMELINE EESTI Iga teine eestlane kannatab ülekaalu või rasvumise all. Kuid oma füüsilist vormi peab kehvaks vaid 14 protsenti rahvast.\nEvelin* (40) ei läinud pärast kehalise kasvatuse tundi kunagi duši alla nagu teised tüdrukud. Ta vahetas nurgas kössitades kähku riided, samal ajal kui teised piigad end kuuma veejoa all higist puhtaks hõõrusid. Evelin häbenes paljastada oma keha, sest oli väga tüse. “Mitte matsakas, vaid paks,” räägib kooliõde. “Tema puhul ei tulnud üle kitse hüppamine kõne allagi. Õnneks keegi ei narrinud teda. Me kõik lihtsalt teadsime, et ta on paks ja ei pese ennast. See tundus normaalne.”\nPraegu töötab Evelin eduka bürokraadina. Ta paistab endiselt silma tugeva ülekaaluga.\nKristi* (30) on ülekaaluline lasteaiast saati. Kehalise kasvatuse tund oli talle alati ebameeldivaim osa koolinädalast. Rahvastepallivõistkonda valiti ta viimaste seas, pikamaajooks tõmbas hinge kinni ja turiseis ei tulnud kunagi välja. Pärast pallimängu ja staadionil rassimist ajas ta riided selga ja väikelinna koolimaja kopituslõhnaline imepisike duširuum jäi temast puutumata, higi maha pesemata. Tal oli häbi.\nNõos käisid viienda klassi lapsed duši all aluspesus. Sealse põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja Ann Mardla ütleb, et keha häbenemine pole üksnes tüdrukute probleem. “Ühe poisi ema palus, et õpetaja ei sunniks tema poega pärast kehalise tundi duši alla minema, sest poiss häbeneb isegi kodus. Ma lubasin ta siis tunnist viis minutit varem ära, et ta jõuaks duši alla enne teiste laste tulekut.”\nÕpetaja viienda klassi plikale: hilja, oled juba figuurist väljas!\nMaria* on viimasel ajal kolm kilo alla võtnud, on hakanud oma toitu piirama ja lisaportsudest loobuma. Ta on vaid 11aastane. Tüdruk on kergelt ülekaaluline, mistõttu poisid pilkavad teda aeg-ajalt paksukeseks. Maria ütleb veendunult, et ei tee sellest välja.\nTema klassis on tüdrukud juba teisest klassist saati rääkinud, et nad on paksud. Eriti need, kes on tegelikult nagu “kriipsud”. Maria ema sai mullu tütre kooliarstilt pärast koolis toimunud kaalumist terve virna pabereid toitumise, kaalu ja kehamassiindeksi teemadel. Siis algaski tütre dieet.\nKa Laura* (12) on kerges ülekaalus. Väiksemates klassides kutsuti teda rasvarullikeseks. Alles möödunud aastal küsis kehalise kasvatuse õpetaja (naisterahvas), et millal küll ema ta trenni paneb. Õpetaja lisas, et “ütle talle, et hilja juba, sa oled oma figuurist juba välja läinud”.\nLaura on õnnelik, et tal on nüüd uus kekaõps. Plika kurdab, et paksemaid poisse koolis ei pilgata, tüdrukuid aga küll. Koolitoitu ta lõuna ajal ei söö, sest see talle ei maitse. Ta võdistab õlgu ja ütleb, et on koolitoidu seest isegi kunstküüsi leidnud. Dieeti Laura veel pidanud pole, aga sügisest plaanib võimlemistrenni minna.\nSpordiklubi MyFitness peatreener, Tartu ülikooli võimlemisõppejõud Inga Neissaar tõdeb, et nii palju pakse lapsi kui praegu pole Eestis kunagi olnud. “Vanasti olid lapsed teistmoodi paksud, nüüd on keskkoht jäme, aga käed-jalad peenikesed. Vale toitumisega koguneb rasv kõhuõõnde, elundite ümber, ning keskkoht hakkab paisuma. Kui varem oli igas klassis keskmiselt üks ülekaaluline laps, siis nüüd on kolm. Ka tudengid on üha paksemad, naistel pole keskkohta ollagi. Me liigume praegu täpselt Rootsi ja Soome heaoluühiskonnale omase kehakuju suunas.”\nNõo kooli kehalise kasvatuse õpetaja Ann Mardla meelest on tänapäeva lapsed tüsedamad kui vanasti. “Õnneks kasutatakse kehalises kasvatuses nüüd kujundlikku hindamist – õpilast hinnatakse vastavalt tema võimetele, mitte üldnormi järgi.” Ja lisab: “Suhtumine oma kehasse sõltub sellest, kuidas õpetaja suudab seda lastele serveerida. Mina seletan oma õpilastele kohe algusest peale, et oma keha tuleb võtta sellisena, nagu ta on.”\nTiina Kivisalu, Tartus asuva Helika lasteaia liikumisõpetaja, ei pea olukorda siiski väga hulluks: “Rühmas on 24 last, neist 1–2 on tavaliselt ülekaalulised.” Ta lisab, et lasteaiaealised lapsed ei häbene veel oma kehasid, pigem peab vanematele südamele panema, et nad ei ostaks lapsele nii liibuvaid spordipükse, kui laps on ülekaaluline.


TEEN WOLF REVIEW: 'ILLUMINATED' (3. HOOAEG, JAGU 16) - TV\nHalloweeni tähistamine jääb teismeliste hundi sellesse episoodi lühikeseks, kui uus oht kukutab peo kokku ja jätab kõigile vastustest pisut puudu.\nTeismeline hunt jätkas sel nädalal oma Halloweeni tähistamist Valgustatud ja jube ei hakka isegi kirjeldama, kuhu see episood sattus. Pärast möödunud nädala šenaniganeid koos põgenenud vaimse ebastabiilsusega süüdimõistetu vastu, kes sihib Kirat (Arden Cho), peab hundikari ikka veel välja selgitama, kas see oli üksikjuhtum või osa suuremast üldplaanist ja eelistatavalt enne, kui Scotti isa seda tegi. Kuid mis kõige paremaga on, et olukorrast tagasi astuda ja peopaus teha?\nPüüdes tunduda inimeste sõbralikuna (mida Ethan (Max Carver) arvas, et see oleks nende pakiga liitumise müügipunkt), aitavad Omega kaksikud Dannyl (Keahu Kahuanui) oma musta valguse teemapeole uue asukoha leida. Kuna Beacon Hillsis on vool eelmise nädala episoodi plahvatusliku lõppemise tõttu endiselt välja lülitatud, osutub pistikupesa leidmine keeruliseks ülesandeks - kui te pole paar libahunti, kellel juhtub olema sõber linnast väljas, kellel on ka juhtumisi oma generaator.\nIlmselgelt ei kiitnud Derek (Tyler Hoechlin) heaks seda, et nad selle eepilise reivi viskamiseks oma kohta kasutasid, ehkki võis juhtuda, et teda olid just rünnanud ninjad, kes sõna otseses mõttes varjust välja ilmusid ja sama kiiresti nende juurde tagasi tulid - selles olukorras oli kogu meeleolu tapja kirjutatud. Muidu oleks see peaaegu olnud tore üllatus teretulnud kodupidu meie lemmik endisele Alpale.\nRaske öelda, kas varininjad olid suunatud kõigile hundidele või ainult neile, kes ei olnud Alfad. Nad läksid ka Lydiale (Holland Roden) järele, mis loeb edasi pilvi. Kui päike poleks tõusnud, kas oleksime näinud ka neid Scottit (Tyler Posey) rünnamas? Isegi kui kogu hundi testosteroon hõljus selle pööningu ümber, ei paistnud need sobivat meestele, kes olid varjatud kleepuvate mustade ja hiina (ekslike, jaapani) maskidega. Tõsiselt, kes kannab musta valguse peol musta?\nPidu oli sugulane, kes oli nagu kõik, kes keegi olid, käisid kohal. Arvestades, et tuled olid kustutatud peaaegu igal pool mujal, ei tundu, et linna teismelistel oleks olnud liiga palju muid võimalusi (ja miks nad oleksid tahtnud kuskil mujal olla?). See andis mõnele uuemale paarile ka võimaluse esineda. Kuigi kumbki pole avalikkuse ette jõudnud, näib, et Scott ja Kira liiguvad selles üldises suunas ning Allison ja Isaac (Daniel Sharman) on peaaegu kohal.


Kuivatatud jõhvikad 400 g telli tasuta transpordiga Tervisebutiigist!\nKuivatatud jõhvikad 400 g kogus\nTootekood: 944 Kategooriad: Kuivatatud marjad ja puuviljad, TOIT\nKuivatatud jõhvikad on ilma suhkruta. Magustamiseks kasutatakse õunamahla. Kuivatatud jõhvikad vähendavad südame- ja veresoonkonna haiguse riski. Polüfenoolid, mis jõhvikates sisalduvad, aitavad ennetada südamehaiguse riski. Jõhvikad sisaldavad suurtes kogustes C-, E- ja A-vitamiini. Samuti on neis kõrge kiudainete- ja antioksütantide sisaldus. Jõhvikates on väga madal rasvasisaldus ning sisaldavad vähe kaloreid. Arvestataval määral sisaldavad jõhvikad veel kaltsiumi, magneesiumi, rauda, vitamiin K-d ja erinevaid B-vitamiine.\nJõhvikad hoiavad suutervist. Jõhvikate söömine aitab kõrvaldada kahjulike hapete kogust suus – nad ei lase kinnituda kahjulikel bakteritel sinu hammastele ning seega takistavad hambakivi tekkimist ja igemeprobleeme.\nNendega saab ka leevendada ja ennetada urineerimishäireid. Jõhvikamahla ja jõhvika marjade tarbimine aitab ennetada urineerimisega seotud probleeme. Näiteks Põhja-Ameerikas soovitatakse inimestele, kellel on urineerimisprobleemid, tarbida jõhvikaid. Jõhvikates sisaldub suurtes kogustes antioksüdanti nimega proantotsüanidiinid, mis takistab bakteerial kuseteede seintele kinnituda.\nIndia pähkel mahe 400 g\nKookospalmisuhkur mahe 400 g\nMaapähkel kooritud 400 g\nK2 vitamiin pluss vitamiin D3 Ecosh 10 ml 29,90 €\nInositool B8 vitamiin 500 mg Solgar 50 kapslit 23,90 €


Rasvapoleti lihaste kadu. JYM Shred caps @ iFit\nKuivatamise keha tüdrukute kodus Paljud tüdrukud on kuulnud kuivatamisest keha kodus, aga mitte igaüks ei mõista, et see esindab seda tehnikat kaalulangus. Kuid samal ajal on oluline mõista, et see ei ole väärt dieedi kiiret mõju. Research confirms that the catechins in green tea, such as EGCG, are absorbed better in supplement form than in tea form. Kontrolli kaalulangus Igapäevase rasva kadumise maksimaalne annus - grammi.\nArvamused 0 Ei talu ükski konkurent oma valdkonnas rasvapõletaja Animal Cuts, on uskumatu jõud ja suudab toime tulla ka kõige näiliselt lahendamatu probleem.\nSõltumata sellest, kas sa tahad, et näidata oma keha võistlustel või koolituse ise, Animal Cuts on hädavajalik kaotus ekstra kilogrammi. Absoluutselt ei talu kompromisse täiendada suunatud just inimeste võimalik seada eesmärke ja nende saavutamiseks kõvasti.\nKui eesmärk on tõsine kulturismi ja ehitada tugev keha, Animal Cuts selle probleemi lahendamiseks, ja näidata kõige professionaalseid tulemusi. Võrreldes standardse lisand ja termogeenilise, Animal Cuts, mis hoiab absoluutselt täiuslik valem, kuigi on teatud sarnasus sisu kofeiini, efedriin ja aspiriini.\nKõik need komponendid on lipolüüsi.\nAga nagu kogemused on näidanud, kõik muud termogeensetest toote sarnase koostisega, ei anna soovitud efekti, tegutsedes pealiskaudselt. See võib olla tingitud täiendav kasutamine kohvi kogu päeva, sest inimese organism on võimeline arendama vastupanu kraznogo rasvapoleti lihaste kadu stimulandid.\nLihtsamalt öeldes, arendas kohanenud komponendid lisandid ja nende mõju on vähendatud nullini.\nMadal efektiivsus termodzhenerikov võib olla seotud mitte protsessi rasvapoleti lihaste kadu ja raskused vabastada kogunenud rasva. Kui teil on kalduvus vähenes tootmine kilpnäärme hormoonid, insuliini resistentsus, või kalduvus liigse vedeliku kogunemist organismi, kaotus ekstra kilo võib saada suur probleem, kuid mitte Animal Cuts.\nIga osa lisand on võimeline andma teostamisel sportlane milligrammi võimas rasva põletamine aine. Kui on vaja kiiret kadu ekstra kilo, et saada keha võimas leevendust, Animal Cuts on ainus veel, et saab hakkama selle raskeks ülesandeks tahke esiviisikus.\nAlates tekkimist toidulisandeid Animal Cuts, professionaalsed sportlased iseloomustas selle super-power mõju.\nNeed sportlased, kes treeningu ajal regulaarselt tarbida seda täiendada võiks kiidelda märkimisväärseid tulemusi. Mis Loom Lõikab eelis kõigi teiste zma?\nKeskmine termodzhenerik võivad sisaldada oma koostiselt umbes kolm aktiivsed komponendid nende Animal Lõikab Ilma täiendava selgituseta selgub tema erilist paremust. Kuidas hinnata vahe tõhus rasva põleti keskpärane? Kui pärast paari seanssi toidulisandite kohta ei tulnud oodatud mõju, ei ole vaja kaotada ja aega. Individuaalne valikut toidulisandeid võib võtta kaua aega, ja nii on hindamatu. Sobilikum on universaalne vahend rasva põletamine ja Animal Cuts on kõige olulisem esindaja.


LUUBI ALL ⟩ Kes hiljaks jääb, see ihaldatud puhkuseta jääb - Tänane leht\n2. juuli 2021, 23:57\nPärnumaa Varbla puhkeküla perenaine Marika Sabiin kiikab, kas külalised kaugelt juba saabuvad. FOTO: Mailiis Ollino / Pärnu Postimees\nNüüd, mil juuli käes, on hilja ärgata. Kes avastab Pärnu- ja Viljandimaa piiril Kanakülas Halliste jõe kaldal peegelmaja ja soovib seal veeta sumeda suveöö, Soomaa loodus hoone kolmest küljest imetlemiseks nagu hiiglaslikul ekraanil, on lootusetult hilinenud. Selleks tulnuks plaani teha hiljemalt veebruaris.\nPraegu saab poolteist aastat tagasi avatud Riverbed Innis, kus viie tärni hotelli vääriliste mugavuste krooniks on mootorvoodi ning terrassilt viib eemal asuvasse inglusauna puitsild, koha broneerida mitte varasemaks kui alles novembriks. Hoolimata sellest, et nädalavahetuse öö peegelmajas maksab 175 eurot. Tegemist on sedavõrd erilise majutuskohaga, et üleilmne reisikirjastus Lonely Planet on otsustanud sellest kirjutada tuleval aastal ilmuvas raamatus «Under the Stars» («Tähtede all»).\nMõistagi leidub Eestis sadu ja sadu kordades soodsama ööhinnaga puhkusepaiku, mis hingematva elamuse pakkumisele ei pretendeeri, ent see ei tähenda, et piisab vaid ühest telefonikõnest, millega uueks nädalaks või järgmiseks nädalalõpuks tuba reserveerida ning siis õigel päeval lihtsalt kohale ilmuda. Pigem tuleb end valmis panna selleks, et kulutad kõnedele või veebiotsinguile tunde, eriti kui olla kuupäevade ja kohtade osas pisutki valiv. Sest suurem jagu looduskaunis kohas ja väärt suviseid majutuspaiku on suveks juba välja müüdud – vähemasti nädalavahetusteks ja samuti mitme päeva pikkusteks perioodideks.


Kokku: 921| Näitan: 101 - 120\nTsiviilseadustiku üldosa seaduse tehingu tühistamise koosseisud (eelkõige TsÜS §-d 92, 94, 96 ja 97) on erinormiks TsÜS § 86 suhtes, st tehingu tühistamise aluseks olevad asjaolud ei saa olla paralleelselt tehingu tühisuse aluseks heade kommete vastasuse tõttu. Sama kehtib esindaja kohustuste rikkumise tõttu tehingu tühistamist võimaldava TsÜS § 131 vahekorra kohta §-ga 86. (Vt RKTKo 3-2-1-140-07, p 32.) (p 54) Kui tehingu ühe poole esindaja teeb esindatava nimel tehingu, mis on vastuolus esindatava huvidega, rikkudes oma sisesuhtest tulenevaid kohustusi esindatava ees, ei too see kaasa esindaja tehtud tehingu tühisust. Küll annab esindaja selline käitumine esindatavale õiguse tehing TsÜS § 131 lg 1 alusel tühistada. TsÜS § 131 kohaldub ka olukorras, kus äriühingu juhatuse liige teeb tehingu, millega ta rikub oma sisesuhtest tulenevaid kohustusi. (p 52)\nKrMS § 385 p 17 kohaselt ei saa määruskaebust esitada sellise määruse peale, millega tühistatakse KrMS § 263^1 lg-s 1 sätestatud korras tehtud tsiviilhagi läbi vaatamata jätmise määrus ja tsiviilhagi saadetakse madalama astme kohtule uueks menetlusse võtmise otsustamiseks. (p-d 28–34) KrMS § 385 p 17 kohaselt on KrMS § 263^1 lg 1 esimeses lauses nimetatud määrustest määruskaebe korras vaidlustatav ainult tsiviilhagi või avalik-õigusliku nõudeavalduse läbi vaatamata jätmise (menetlusse võtmata jätmise) määrus. (p 31)\nKrMS § 385 p 17 kohaselt on KrMS § 263^1 lg 1 esimeses lauses nimetatud määrustest määruskaebe korras vaidlustatav ainult tsiviilhagi või avalik-õigusliku nõudeavalduse läbi vaatamata jätmise (menetlusse võtmata jätmise) määrus. (p 31) Tsiviilhagi läbi vaatamata jätmise määrust tühistades tuleb ringkonnakohtule vähemalt üldjuhul kujundada seisukoht küsimuses, kas alus, millele tuginedes madalama astme kohus tsiviilhagi läbi vaatamata jättis, on olemas või mitte. Märgitu ei tähenda siiski seda, et ringkonnakohus peaks maakohtu määrust tühistades ise tsiviilhagi menetlusse võtma. (p 33) Alates 1. jaanuarist 2017 esitatud tsiviilhagi, milles esitatud nõue ei vasta KrMS § 381 lg-s 1 sätestatud tingimustele, jäetakse KrMS § 296^2 lg 1 p 1 alusel läbi vaatamata. Kui kõnealune läbi vaatamata jätmise alus ilmneb eelmenetluses, tuleb kohtul jätta tsiviilhagi läbi vaatamata KrMS § 263^1 lg-s 1 ette nähtud korras. (p 38) Selleks, et tsiviilhagi oleks võimalik kriminaalmenetluses läbi vaadata, ei piisa esitatud nõude vastavusest KrMS § 381 lg-st 1 tulenevatele tingimustele. Muu hulgas tuleb tsiviilhagi jätta KrMS § 296^2 lg 1 p 5 kohaselt läbi vaatamata juhul, kui selleks esineb sama lõike punktides 1–4 nimetamata "muu seaduses sätestatud alus". Osutatud sättes peetakse eeskätt silmas tsiviilkohtumenetluse seadustikus ette nähtud hagi menetlusse võtmisest keeldumise (TsMS § 371 lg 1) ja läbi vaatamata jätmise (TsMS § 423 lg 1) aluseid, mis on kriminaalmenetluse isepärast tulenevate eranditega kohaldatavad ka kriminaalmenetluses. Seejuures tuleb KrMS § 263^1 lg 1 korras tsiviilhagi läbi vaatamata jättes juhinduda TsMS §-st 371, juba menetlusse võetud tsiviilhagi läbi vaatamata jättes aga TsMS §-st 423. (p 48) Kui kannatanu tsiviilhagi ei sisalda kõiki süüdistusest hõlmamata faktilisi asjaolusid, mis on kannatanu nõude lahendamise seisukohalt olulised, või kui kannatanu nõue on ebaselge, ei tähenda, et kohus saaks jätta tsiviilhagi automaatselt läbi vaatamata või rahuldamata. Tsiviilhagi menetlemisel tuleb kohtul ka kriminaalmenetluses järgida selgitamiskohustust, sh kohustust selgitada kohtumenetluse pooltele, missuguseid asjaolusid peavad pooled nende seatud materiaalõiguslike eesmärkide saavutamiseks tõendama ja milline on nende asjaolude tõendamise koormus. (RKKKo 3-1-1-106-12, p 60 ja RKKKo 3-1-1-64-15, p 61) (p 51)\nKauba tunnused, mille alusel seda loetakse sõjaliseks kaubaks, muu hulgas õhusõiduki ja selle koostisosade kasutusala, on üldjuhul siiski tuvastatavad vaid eriteadmiste rakendamise tulemina. Riigikohus on varem selgitanud, et juhul, kui teatud liiki mitteõiguslike eriteadmiste rakendamine võib anda tõendusteavet, mille tajumine või tähenduse mõistmine jääb väljapoole menetleja üldteadmiste piire, tuleb korraldada ekspertiis (vt nt RKKKo väärteoasjas nr 3-1-1-35-06, p 7.5 ja RKKKo kriminaalasjas nr 3-1-1-79-10, p 13.4). Riigikohus on küll aktsepteerinud ka seda, et menetleja jõuab tema üldteadmiste piire ületavate järeldusteni ilma ekspertiisi määramata. Juhul kui puudub vajadus eriteadmiste järele, saab menetleja piirduda viitega erialakirjanduse selgetele ja ühestele tõdemustele või ka asjatundja ütlustele (vt nt RKKKo kriminaalasjas nr 3-1-1-96-11, p 7.5 ja RKKKm kriminaalasjas nr 3-1-1-89-13, p 12). (p 18.2) Süüteomenetluses asjaolu tuvastamisel ei ole võimalik tugineda allikale, milles avaldatud andmete tõepära ei ole verifitseeritav, s.t ei ole võimalik üheselt kindlaks teha autorit ja andmete päritolu (näiteks Internetis avaldatud veebientsüklopeedia (Vikipeedia) andmed) (p 18.3)\nKohtult ei saa eeldada, et ta analüüsiks jälitustoimingu loa andmist otsustades kuriteo aegumist, kui kuriteo aegumine ei ole kuriteokahtluse sisu arvestades ilmne. (p 79) Jälitustoimingu loa andmise menetluse kiireloomulisus ja selle toimumise ajal tavaliselt olemasoleva tõendusteabe maht ning fragmentaarsus mõjutavad paratamatult kohtult nõutava argumentatsiooni määra (3-1-1-14-14, p 773).\nKrMS § 389 lg 2 ja § 390 lg 2 mõtte kohaselt tuleb ühe menetlusdokumendina esitatud määruskaebus vaadata läbi ühes menetluses, välja arvatud juhul, kui on olemas selge põhjus tõlgendada seda menetlusdokumenti mitme määruskaebusena ja nende kaebuste lahendamine samas menetluses pole võimalik või otstarbekas. Asjaolu, et ühe ja sama isiku huvides esitatud määruskaebuses vaidlustatakse korraga mitut selle isiku suhtes tehtud kohtumäärust, ei ole eraldivõetuna piisav, asumaks seisukohale, et ühes menetlusdokumendis on esitatud mitu määruskaebust. Ühes menetlusdokumendis esitatud määruskaebuste paljususest ehk olukorrast, kus mitu määruskaebust on ekslikult koondatud ühte menetlusdokumenti, võib olla alust rääkida näiteks siis, kui kaebuses vaidlustatakse kohtumäärusi, milles käsitletakse sisuliselt erinevaid küsimusi või kui vaidlustatud määruste peale esitatud kaebuste menetlemise kord on erinev. Samuti on tegemist sisuliselt mitme määruskaebusega siis, kui ühes menetlusdokumendis vaidlustatud määrused on tehtud erinevate kriminaalasjade raames või erinevate ringkonnakohtute tööpiirkonnas asuvate maakohtute poolt. (p 41) Määruskaebus, milles vaidlustatakse korraga kaht kohtumäärust, millest ühega on antud jälitustoimingu luba ja teisega seda sama luba pikendatud, tuleb läbi vaadata ühes menetluses. Selle nõude rikkumine ei pruugi aga olla käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena. (p 42-43)\nEhkki KrMS § 126^14 lg 1 esimene lause räägib üksnes jälitustoiminguga kogutud andmetega tutvumisest, tuleneb sellest sättest analoogia korras isiku õigus tutvuda ka jälitustoimingu loa ja selle aluseks olnud prokuratuuri taotlusega. KrMS § 126^14 lg 1 esimese lause peamine eesmärk on tagada isikule tõhus võimalus vaidlustada jälitustoimingu seaduslikkust, sh kasutada KrMS § 126^16 lg-ga 1 antud õigust esitada määruskaebus kohtu poolt jälitustoiminguks loa andmise määruse peale. (p 52) KrMS § 126^14 lg 1 annab jälitusasutusele ja prokuratuurile ka kaalutlusõiguse, otsustamaks, kas andmete tutvustamisega kaasnev oht mõnele KrMS § 126^14 lg 1 p-dega 1–7 kaitstavale hüvele kaalub konkreetsel juhul üles andmete tutvustamata jätmisega kaasneva jälitustoimingule allutatud isiku põhiõiguste riive. Erandina – eeskätt riigisaladuseks olevate andmete puhul – võib seadusest tulenev erikord menetleja kaalutlusõigust piirata või selle välistada. (p 53) Menetlusdokumendi, mida KrMS § 126^14 lg 1 esimese lause kohaselt tuleks isikule tutvustada, võib jätta tutvustamata üksnes osas, milles see sisaldab KrMS § 126^14 lg 1 p-des 1–7 nimetatud teavet, mille tutvustamine on seadusega üheselt keelatud või mille tutvustamata jätmise suhtes eksisteeriv huvi kaalub üles teabe tutvustamata jätmisega kaasneva õiguste riive. (p 54) KrMS § 126^14 lg 1 teises lauses nimetatud andmete tutvustamata jätmise luba vormistada prokuratuuri kirjaliku põhistatud määrusena. (p 55) Seejuures pole välistatud, et osa prokuratuuri poolt andmete tutvustamata jätmiseks antud loa (määruse) põhjendustest sisaldab KrMS § 126^14 lg 1 p-des 1–7 nimetatud teavet, mistõttu ei saa neid isikule ega kaitsjale tutvustada. (p 56) Jälitustoimingu aluseks olevate dokumentide tutvustamine toimub üldiselt samas korras nagu jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamine. Jälitustoiminguga kogutud andmeid – ja seega ka jälitustoimingu tegemise aluseks olevaid dokumente – tutvustab jälitusasutus. (p 66) Prokuratuuri eksimus KrMS § 126^14 lg-s 1 nimetatud loa vormistamisel ei anna alust tutvustada isikule andmeid, kontrollimata KrMS § 126^14 lg 1 p-des 1–7 sätestatud välistuste olemasolu. (p 67)\nJälitustoimingute tegemise aluseks olnud dokumentide (kohtu loa ja prokuratuuri taotluse) tutvustamata jätmine on üldjuhul vaidlustatav uurimiskaebemenetluse korras. Muu hulgas on uurimiskaebemenetluses vaidlustatav ka see, kui jälitusasutus jätab andmed tutvustamata ilma KrMS § 126^14 lg 1 teise lause kohaselt nõutava prokuratuuri loata. (p 57) Tuvastades, et jälitusandmete tutvustamata jätmiseks puudub prokuratuuri luba või et see luba pole viisipäraselt vormistatud või põhistatud, peab uurimiskaebuse lahendaja kohustama menetlust juhtivat prokuratuuri otsustama, kas anda jälitusasutusele korraldus andmete tutvustamiseks (KrMS § 213 lg 1 p 5) või luba andmete tutvustamata jätmiseks. Kui prokuratuur annab seepeale jälitusasutusele andmete tutvustamata jätmiseks vormikohase loa, on isikul võimalik ka see luba uurimiskaebemenetluse korras vaidlustada. (p 57) Ringkonnakohus, kes lahendab määruskaebust kohtu poolt jälitustoiminguks loa andmise määruse peale, on pädev vaatama samas menetluses läbi ka isiku kaebuse määruskaebuses vaidlustatud jälitustoimingu loa ja selle aluseks olnud prokuratuuri taotluse teksti osalise tutvustamata jätmise peale. (p 60) Seejuures tuleb ringkonnakohtul eelkõige kontrollida, kas isikule tutvustamata jäetud osa jälitustoimingu loa ja taotluse tekstist vastab mõnele KrMS § 126^14 lg 1 p-des 1–7 sätestatud alustest. Olenevalt andmete tutvustamata jätmise alusest võib kohtul tekkida vajadus hinnata lisaks sedagi, kas andmete tutvustamata jätmise taga olev huvi kaalub üles andmete tutvustamata jätmisega kaasneva õiguste riive. (p 61) Jõudes järeldusele, et jälitustoimingu loa või selle aluseks olnud prokuratuuri taotluse teksti osaline varjamine on alusetu, saab ringkonnakohus rikkumise kõrvaldada, kohustades jälitusasutust ja prokuratuuri tutvustama isikule ka jälitustoimingu loa ja prokuratuuri taotluse teksti seda osa, mis jäeti isikule alusetult tutvustamata. (p 62) Küsimus, kas isikul on õigus tutvuda vaidlustatud jälitustoimingu loa ja prokuratuuri taotluse mõne sellise osaga, mille tutvustamisest jälitusasutus ja prokuratuur keeldusid, tuleb ringkonnakohtul otsustada eraldi määrusega enne jälitustoimingu loa peale esitatud määruskaebuse lahendamist. Isikule, kes saavutab määruskaebemenetluses võimaluse tutvuda jälitustoimingu loa ja prokuratuuri taotluse osa(de)ga, mida talle varem ei tutvustatud, peab olema tagatud ka võimalus esitada jälitustoimingu loa vaidlustamiseks nendel uutel andmetel põhinevaid lisaargumente. (p 63) Peaks ringkonnakohus leidma, et prokuratuuri loas kajastuvad põhjendused ei ole piisavad, hindamaks jälitustoimingu loa või prokuratuuri taotluse osalise tutvustamata jätmise õiguspärasust, saab kohus nõuda prokuratuurilt lisaselgitusi. (p 64) Teise astme kohtu hinnang andmete tutvustamata jätmise õiguspärasusele pole lõplik, vaid määruskaebe korras vaidlustatav. (p 68)\nKonfiskeerimismenetluse eraldamisel (KrMS § 403^1 lg 1) saab menetlustoiminguid, mis eelnevad konfiskeerimistaotluse kohtusse saatmisele, teha paralleelselt n-ö põhikriminaalasja menetlemisega. (p 27) KrMS § 403^1 lg-s 3 sätestatud tähtaja järgimine ei tähenda seda, et konfiskeerimismenetluses poleks vaja arvestada mõistliku menetlusaja nõuet, ega välista ka võimalust heita menetlusaja mõistlikkust hinnates prokuratuurile ette põhjendamatut viivitamist konfiskeerimistaotluse esitamisega. (p 28) Konfiskeerimismenetluse KrMS § 403^1 lg 1 alusel eraldamine ei nihuta mõistliku menetlusaja piiri konfiskeerimise küsimuse lahendamise osas kaugemale, kui see olnuks konfiskeerimismenetlust eraldamata. (p 30) Seega ei piisa konfiskeerimismenetluse eraldamisel (KrMS § 403^1 lg 2) mõistliku menetlusaja nõude järgimiseks sellest, kui mõistliku aja jooksul jõustub kohtuotsus. Mõistliku aja jooksul peab saama tehtud ka konfiskeerimisküsimust lahendav kohtumäärus (KrMS § 403^9) või siis konfiskeerimismenetluse lõpetamise määrus. (p 31) Kogu ajavahemik, mille jooksul saab kriminaalmenetluse lugeda isiku suhtes kulgenuks, tuleb arvata ka konfiskeerimise küsimuse lahendamiseks kulunud aja hulka. Hinnates konfiskeerimismenetluse käigus menetlusaja mõistlikkust, peab see aeg hõlmama ka konfiskeerimismenetlusele eelnenud perioodi alates hetkest, mil konfiskeerimise aluseks oleva kuriteo suhtes toimetatav kriminaalmenetlus hakkas isikut oluliselt mõjutama. (p 32) Kahtlustatava või süüdistatava puhul tuleb konfiskeerimise küsimuse lahendamise aja mõistlikkuse hindamisel arvesse võetav periood lugeda üldjuhul alanuks samast hetkest, mil isiku suhtes saab alanuks lugeda ka konfiskeerimise aluseks oleva kuriteo menetluse. Kolmanda isiku puhul tähistab menetlusaja algpunkti tavaliselt aga teadasaamine sellest, et mingi talle kuuluv ese võidakse teise isiku suhtes käimasoleva kriminaalmenetluse tulemusena konfiskeerida või selle väärtus temalt KarS § 84 alusel välja mõista. Enamasti saab menetlusaja kulgu kolmanda isiku suhtes jaatada hiljemalt hetkest, mil tema vara suhtes kohaldatakse konfiskeerimise või selle asendamise tagamiseks KrMS § 141^4 lg-s 1 nimetatud abinõusid. (p 33) KrMS § 306 lg 1 p-s 6^1 ja SKHS-is ette nähtud õiguskaitsevahendid, mille kohaldamisega saab kriminaalasja arutav kohus reageerida mõistliku menetlusaja ületamisele, on kohaldatavad ka konfiskeerimismenetluses, arvestades seejuures selle menetluse eripära. (p 38) KrMS § 306 lg 1 p 6^1 kohaldamine konfiskeerimismenetluses saab seisneda selles, et kohus jätab ebamõistliku menetlusaja kompenseerimiseks konfiskeerimata osa konfiskeerimistaotluses nimetatud esemetest, mis materiaalõiguse järgi tuleks konfiskeerida. Samuti on võimalik konfiskeerimise ulatuse vähendamine selliselt, et konfiskeerimine asendatakse, mõistes isikult KarS § 84 alusel välja rahasumma, mis on mõnevõrra väiksem kui konfiskeeritava eseme turuväärtus. Kui prokuratuur taotlebki konfiskeerimise asendamist, on KrMS § 306 lg 1 p 6^1 alusel kohtu pädevuses vähendada isikult välja mõistetava rahasumma suurust. Konfiskeerimise või selle asendamise ulatuse vähendamine KrMS § 306 lg 1 p 6^1 alusel peaks jääma samasse suurusjärku kahjuhüvitisega, mida isikul oleks õigus ebamõistliku menetlusaja tõttu süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse alusel nõuda. (p 39) Süüdistatav ja kolmas isik saavad nõuda konfiskeerimise taotluse ebamõistlikult pikaajalise lahendamisega tekitatud kahju hüvitamist SKHS-i alusel ka kriminaalmenetluse seadustiku peatükis 161 ette nähtud menetluses. (p 41) Konfiskeerimise küsimuse väidetavalt ebamõistlikult pika menetlemisega tekitatud kahju hüvitamiseks tuleb isikul või tema kaitsjal või esindajal esitada konfiskeerimistaotlust lahendavale kohtule SKHS § 18 lg-s 1 sätestatud korras sama seaduse §-s 12 nimetatud taotlus. (p 43) Konfiskeerimismenetluse eraldamise määruse (KrMS § 403^1 lg 2) saab vaidlustada uurimiskaebemenetluses, mitte aga menetluses, milles kohus vaatab läbi prokuratuuri konfiskeerimistaotlust (KrMS § 403^6). (p 46)\nKriminaalmenetluse lõpetamine on mõistliku menetlusaja nõude rikkumisele reageerimisel n-ö viimane abinõu. See tähendab, et enne kriminaalmenetluse lõpetamise kasuks otsustamist peab kohus vaagima, kas rikkumist saab heastada muul viisil. Kriminaalmenetlus tuleb mõistliku menetlusaja möödumise motiivil lõpetada, kui kriminaalmenetluse jätkamine riivaks süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul ebaproportsionaalselt võrreldes avaliku menetlushuviga. Need põhimõtted on mutatis mutandis kohaldatavad ka konfiskeerimismenetluses, sh kolmanda isiku suhtes esitatud konfiskeerimistaotluse menetlemisel. (p 37) Jättes rahuldamata konfiskeerimismenetluses esitatud kaitsja määruskaebuse maakohtu sellise määruse peale, mis ei ole käsitatav konfiskeerimismenetluse lõpplahendina, tuleb ringkonnakohtul määruskaebemenetluse kulude hüvitamise puhul juhinduda KrMS § 187 lg 2 teisest lausest. (p 50)\nIsiku õigus kriminaalmenetlusele mõistliku aja jooksul tähendab õigust, et mõistliku ajaga saaksid otsustatud kõik selle kriminaalmenetluse esemesse kuuluvad isiku subjektiivseid õigusi puudutavad küsimused. (p 30) KrMS § 403^1 lg-s 3 sätestatud tähtaja järgimine ei tähenda seda, et konfiskeerimismenetluses poleks vaja arvestada mõistliku menetlusaja nõuet, ega välista ka võimalust heita menetlusaja mõistlikkust hinnates prokuratuurile ette põhjendamatut viivitamist konfiskeerimistaotluse esitamisega. (p 28) Konfiskeerimismenetluse KrMS § 403^1 lg 1 alusel eraldamine ei nihuta mõistliku menetlusaja piiri konfiskeerimise küsimuse lahendamise osas kaugemale, kui see olnuks konfiskeerimismenetlust eraldamata. (p 30) Seega ei piisa konfiskeerimismenetluse eraldamisel (KrMS § 403^1 lg 2) mõistliku menetlusaja nõude järgimiseks sellest, kui mõistliku aja jooksul jõustub kohtuotsus. Mõistliku aja jooksul peab saama tehtud ka konfiskeerimisküsimust lahendav kohtumäärus (KrMS § 403^9) või siis konfiskeerimismenetluse lõpetamise määrus. (p 31)\nEkspertiisiakt peab olema selge ja vastuoludeta. Selle järelduste kujunemine peab olema ekspertiisiakti põhjal jälgitav ning eksperdi väited peavad olema kohtule arusaadaval viisil põhjendatud. Kohtupsühhiaatriaeksperdi arvamuses ei või piirduda üldise konstateeringuga isiku seisundi kohta, vaid tuleb põhjendada, milles üks või teine isikut puudutav asjaolu täpsemalt väljendub. Pelk senise elu ja haiguskulu kirjeldus ekspertiisiaktis ei võimalda mõista tehtud järelduste põhjuseid. Selleks tuleb esitada ka juba kirjeldatud faktilistele asjaoludele rajanev selgitus, kuidas on ekspert olemasoleva teabe põhjal tehtud järeldustele jõudnud. Kohus ei saa enda arvamuse põhjendamisel refereerida üksnes ekspertiisiakti. Kohtupsühhiaatriaekspertiisi tegeva eksperdi ülesandeks on isiku diagnoosimine, temal esineva häire olemuse hindamine ning selle kirjeldamine, kuidas psüühikahäire konkreetse inimese käitumist mõjutab. Seejärel peab kohus otsustama, kas muu hulgas eksperdi kirjeldatu pinnalt on täidetud seaduses sätestatud õiguslikud alused ja eeldused sundravi kohaldamiseks. (p 35-38) Süüdimatusseisundisse puutuvalt tuleb ekspertiisiaktis kirjeldada, kuidas ja millises ulatuses isikul esinev (diagnoositud) häire tema käitumist ja toimetulekut mõjutab. Ohtlikkuse kohta peab ekspertiisiaktist nähtuma see, miks ekspert leiab, et ekspertiisialune võib kujutada ohtu endale ja/või teistele, samuti tuleb põhjendada, miks ei ole ekspertiisialune suuteline oma käitumist kontrollima ega osalema menetlustoimingutes. Eksperdil tuleb põhjendada ka ravi kui meditsiinilise sekkumise vajalikkust. (p 39-41) Piisavate põhjenduste esitamata jätmisel on üheks ekspertiisiakti puuduste kõrvaldamise võimaluseks eksperdi ülekuulamine. Kriminaalasja arutamisel lühimenetluse vormis puudub kohtul võimalus eksperti kohtuistungil küsitleda, mis võimaldaks kõrvaldada ekspertiisiaktis esinevaid puudusi, nt sellest puuduvaid põhjendusi. Kui kriminaaltoimiku materjal, sh ekspertiisiakt ei ole kriminaalasja lahendamiseks piisav ja kohtumenetluse pooled ei taotle asja lahendamist üldmenetluses, tuleb kohtul lühimenetlusest keelduda ja tagastada kriminaaltoimik prokuratuurile (vt nt RKKKo 3-1-1-67-16 p 16). (p 42-43) Olukorras, kus maakohtu määruses ei ole põhjendatud kohtu seisukohti süüdimatusseisundi ega sundravi osas, vaid on tuginetud valdavas osas ekspertiisiaktile, milles ei sisaldu eksperdiarvamuse põhjendusi, ei ole kohtulahendi põhjal kohtu siseveendumuse kujunemine jälgitav. (p 45) Kohtulahendist peavad nähtuma asjaolud, mis võimaldaksid järeldada, et isik ei saanud enda käitumisest aru ega suutnud seda juhtida. Seaduse tsiteerimisest ja eksperdi järelduste ülekordamisest ei piisa süüdimatusseisundi tuvastatuse põhjendamiseks. (p 46.2) Kohtunik peab võimalusel muu hulgas aga ka ise vahetult hindama enda poolt tajutuna isiku vaimset seisundit ning kohtulahendis tajutut kirjeldama ning isiku ohtlikkus tuleb tuvastada konkreetseid asjaolusid arvestades ja seostatuna konkreetsete faktidega. Toimepandud vägivallateod tuleb selgelt ja jälgitaval viisil isiku ohtlikkuse prognoosiga KrMS § 394 p 4 tähenduses siduda. (p 47.2) Õiguslikes põhjendustes üksnes ekspertiisiaktile tuginedes rikub kohus KrMS § 3051 lg-s 1 sisalduvat kohtulahendi põhjendamise kohustust, mis on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 tähenduses. (p 48)\nPsühhiaatriline sundravi on mittekaristuslik mõjutusvahend, mida on KarS § 86 alusel võimalik kohaldada üksnes juhul, kui kohus on tuvastanud kõik KrMS §-s 394 nimetatud tõendamiseseme asjaolud. Sundravi ei saa käsitada karistusena toime pandud teo eest, sest kriminaalmenetlus isiku suhtes lõpetatakse ning teda ei tunnistata süüdi. Seega ei saa sundravi õigustada üldpreventiivsete eesmärkidega ega vajadusega reageerida aset leidnud teoga kaasnevale ebaõigusele. (p 12) Sundravi hõlmab nii ravi, isiku ohtlikkuse vähendamist kui ka tema toimetuleku taastamist. Sundravi on mõjutusvahend, mis hõlmab muu hulgas kohtu volitust ravida patsienti vajadusel tema tahtest olenematult. Süüdimatusseisundis õigusvastase teo toime pannud isiku sundravile saatmine tuleb kõne alla ainult siis, kui ta on ohtlik. Kui süüdimatu ja ohtliku isiku seisundit saab meditsiiniliste vahenditega parandada, on sundravi õigustatud, kui aga ravivajadust meditsiinilises tähenduses ei esine, puudub ka sundravi kohaldamise õigustus. Sealjuures ei pruugi sundravi eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete rakendamine tähendada alati vabaduspõhiõiguse piiramist. (p 13) Sundravi mõiste ei ole samastatav ravi mõistega. Ravi tuleb sundravi kontekstis käsitada meditsiinilise sekkumisena – seda eelkõige ravimitega, aga ka muude arstiteaduslike toimingutega, mida teeb tervishoiutöötaja. Ravivajadus tähendab seega psühhiaatrilise sundravi kontekstis seda, et isiku psüühilist seisundit on võimalik ja vajalik raviga mõjutada. (p 14) Eristada tuleb psühhiaatrilise sundravi kohaldamise vajadust (KrMS § 394 p 5) ravivajaduse mõistest. KarS § 86 lg 1 kohaselt on meditsiiniline ravivajadus sundravi määramise üheks – kuid mitte ainsaks – obligatoorseks aluseks. Sundravi kohaldamise vajaduse üle otsustamine hõlmab lisaks sisulise (meditsiinilise) ravivajaduse tuvastamisele ka otsustuse tegemist selle kohta, kas inimene vajab statsionaarset või ambulatoorset sundravi. (p 15)\nSundravi üle otsustamisel tuleb esmalt tuvastada sundravi eeldused: õigusvastase teo toimepanemine ja süüdimatusseisund (KarS § 86 lg 1 alt 1, 2 või 3). Kui need eeldused on täidetud, tuleb hinnata, kas esinevad sundravi kohaldamise alused: isiku ohtlikkus ja psühhiaatrilise sundravi vajadus. Alles seejärel, kui kohus on jõudnud arusaamani, et konkreetsel juhul esinevad ka sundravi alused, saab otsustada mõjutusvahendi kasuks. (p 16) Isik on süüdimatu, kui esinevad nii juriidilised kui ka meditsiinilised süüdimatuse tunnused. Süüdimatuse meditsiinilised tunnused on loetletud KarS § 34 p-des 1–5 ja nende esinemine teo toimepanemise ajal tehakse kindlaks ekspertiisiga. Kui süüdimatuse meditsiinilised tunnused on nõuetekohaselt tuvastatud, peab kohus järgnevalt hindama õigusvastase teo toime pannud isiku arusaamisvõimet (kas ta oli võimeline oma käitumise ebaõigusest aru saama) ja käitumise juhtimise võimet (kas ta suutis teo ajal oma tegevust juhtida) ning seost tal tuvastatud häire ja tema arusaamis- ja/või juhtimisvõimetuse vahel. Olukorras, kus isikul esinevad süüdimatuse meditsiinilised tunnused, kuid tema süüdimatus KarS § 34 mõttes on välistatud tuleb kohtul kontrollida, kas isik võis olla piiratud süüdivusega KarS § 35 mõttes. (p 19-21) Psühhiaatrilise sundravi kohaldamise obligatoorseks aluse – isiku ohtlikkuse iseendale või ühiskonnale – sisustamine KarS § 86 lg 1 tähenduses erineb tsiviilkohtumenetluses isiku kinnisesse asutusse paigutamise menetlusest. Ohtlikkuse jaatamiseks ei piisa üksnes asjaolust, et isik ei nõustu raviga vabatahtlikult ja ainuüksi see, et inimene ei suuda iseseisvalt oma elu korraldada, ei tähenda veel tema ohtlikkust iseendale või teistele. Ohtlikkuse kui ühe sundravi kohaldamise aluse tuvastamisel peab kohus silmas pidama, et isiku ohtlikkus võib olla ära langenud või piisavalt vähenenud, kui ta on õigusvastase teo järel viibinud psühhiaatrilisel ravil või (eri)hooldusteenusel. Kohtul tuleb sundravi kohaldamisel iga kord isiku ohtlikkust hinnata ja seda konkreetsetele asjaoludele (mh ekspertiisiaktile) tuginedes põhjendada, kirjeldades, milles see väljendub. Ohtlikkuse hindamisel on tegu prognoosotsusega, mille kujundamisel tuleb muu hulgas arvestada isiku seniseid õigusvastaseid tegusid, tema käitumist ja diagnoositud psüühikahäire iseloomu. (p 22-24) KarS §-s 86 nimetatud psühhiaatrilise sundravi ühe aluse – ravivajaduse – olemasolu jaatamiseks tuleb hinnata seda, kas isikul esinevat häiret on võimalik meditsiiniliste vahenditega mõjutada. Samuti tuleb sundravi määramisel kaaluda, kas vajalik on ambulatoorne või statsionaarne sundravi. Kui inimene on ohtlik ja süüdimatu, kuid ravi ei vaja, tuleb kriminaalmenetlus lõpetada, jätta sundravi kohaldamata ning juhtida kohaliku omavalitsuse või eestkostja tähelepanu vajadusele algatada isiku erihooldekodusse paigutamise menetlus. (p 25 ja 27) Ambulatoorne sundravi on oma sisult mõjutusvahend, mis paneb isikule ravile allumise kohustuse, ja selle puhul ei saa rääkida vabatahtlikust ravist ning õigusest ravist igal ajal keelduda. (p 32) Statsionaarne sundravi on sarnaselt tahtest olenematu vältimatu psühhiaatrilise abi ja kohtumääruse alusel erihooldekodusse paigutamisega ultima ratio ehk viimne vahend. Nii tuleb sundravi kohaldamisel hinnata, kas piisab üksnes ambulatoorsest sundravist või on vajalik isiku vabaduse võtmine statsionaarse ravi näol. Teisisõnu tuleb kohtul kontrollida, kas konkreetsel juhul on statsionaarne ravi kinnises asutuses – kui võrreldes ambulatoorse sundraviga isiku õigusi enam piirav meede – põhjendatud ja vältimatult vajalik. Sõltumata sundravi määramisel antavast kohtu volitusest isikule vajaduse korral ravimeid tahtevastaselt manustada, tuleb tervishoiuteenuse osutajal ravi kohaldamisel lähtuda alati põhiõiguste minimaalse riive põhimõttest, pakkudes esmalt võimalust alluda ravile vabatahtlikult ja alles seejärel, kui ta sellest keeldub, kasutada sundi. (p 33)\nMenetluskulude riigi kanda jätmise ja ositi tasumise taotlusi tuleb käsitleda eraldi. Kriminaalmenetluse kulude hüvitamist on võimalik ositi määrata ka siis, kui varem on osa menetluskuludest jäetud riigi kanda. Kuna üldjuhul mõistetakse kriminaalmenetluse kulud süüdistatavalt välja kogu ulatuses ühe korraga tasutava maksena, ei teki kohtul iga kord kohustust põhjendada menetluskulude ositi tasumise määramata jätmist. Samas juhul, kui kohtule on esitatud taotlus menetluskulude ositi tasumiseks, peab kohus selle taotluse lahendama. (p 8) Kui menetluskulu hüvitamise kohustus lasub isikul, kellel endal seda kulu ei tekkinud, tuleb kulu temalt õigustatud isiku kasuks välja mõista (3-1-1-112-16, p 56). Kohtuotsuse jõustumise korral täidetakse kohtuotsust selle resolutsiooni järgi ja seega peab kohtuotsuse resolutiivosa olema sõnastatud arusaadavalt ja konkreetselt. Seega tagamaks kohtuotsuse täidetavust, peab resolutsioonist expressis verbis nähtuma, millise suurusega hüvitis õigustatud isiku kasuks riigilt välja mõistetakse. (p 13)\nKrMS § 202 lg 1 võimalik ebaõige kohaldamine maakohtu poolt ei anna ringkonnakohtule alust eirata KrMS § 385 p-s 10 sätestatud edasikaebepiirangut.Kohus on menetluslikult pädev kontrollima üksnes lubatava kaebuse põhjendatust. Olukorras, kus isik on esitanud kaebuse sellise kohtulahendi peale, mida seadus ei võimalda vaidlustada, on kaebuse läbi vaatamata jätmise ainukene alternatiiv edasikaebepiirangu põhiseadusvastaseks tunnistamine ja kohaldamata jätmine (3-1-1-22-16, p-d 15–16 ja 3-1-1-23-16, p-d 23–26). (p 29) Riigi karistusvõimu monopoli tõttu ei ole kannatanul õigust nõuda tema õigusi kahjustanud isiku kriminaalkorras süüditunnistamist ja karistamist (3-1-1-18-06, p 7 ja 3-1-1-49-16, p-d 9–10). (p 30) KrMS § 385 p-s 16 ette nähtud edasikaebepiirang, mis välistab kohtu alla andmise määruse vaidlustamise, ei hõlma kohtu alla andmisel tehtavat otsustust süüdistatava tõkendi kohta (3-1-1-133-12, p 9 ja 3-1-1-22-16, p 17). Sellest, et KrMS § 385 p 10 ei võimalda kannatanul vaidlustada kohtu otsustust kriminaalmenetlus avaliku menetlushuvi puudumise tõttu lõpetada, ei saa järeldada, et osutatud sättes ette nähtud edasikaebepiirang hõlmab kõiki küsimusi, mille kohus kriminaalmenetluse lõpetamise määruses lahendab. Seaduse eesmärgipärase tõlgendamise abil tuleb välja selgitada, kas üks või teine KrMS § 202 alusel tehtud kriminaalmenetluse lõpetamise määruses sisalduv otsustus on KrMS § 385 p-s 10 ette nähtud edasikaebepiirangust hõlmatud või mitte. (p 31) KrMS § 385 p-s 10 ette nähtud edasikaebepiirang, mis ei võimalda esitada määruskaebust KrMS § 202 alusel tehtava kriminaalmenetluse lõpetamise määruse peale, ei hõlma kriminaalmenetluse lõpetamisel tehtavat kohtu otsustust tsiviilhagi tagamise tühistamise kohta. (p 49)\nKrMS § 202 lg 2 alusel pandud kohustuse täitmata jätmisel tuleb kriminaalmenetlus uuendada, kaalutlusõigust seadus menetlejale selles küsimuses ei anna (3-1-1-95-15, p 9). (p 37) Olukorras, kus kohus lõpetab kriminaalmenetluse KrMS § 202 lg 1 alusel, pannes süüdistatavale mõne KrMS § 202 lg-s 2 nimetatud kohustuse, jääb tsiviilhagi, mis on KrMS § 263^1 lg-s 1 sätestatud korras menetlusse võetud, jätkuvalt kohtu menetlusse. Seda kuni kriminaalmenetluse uuendamise võimaluse äralangemiseni. Juhul, kui kriminaalmenetlus KrMS § 202 lg 6 alusel uuendatakse, jätkub ka tsiviilhagi menetlus. (p 39) Kui kriminaalmenetlus on KrMS § 202 lg 1 alusel tingimuslikult lõpetatud, on kannatanul analoogiliselt KrMS § 310 lg-s 7 sätestatuga õigus kohtu menetluses olev tsiviilhagi kuni kriminaalmenetluse uuendamiseni tagasi võtta. Sellisel juhul jäetakse tsiviilhagi KrMS § 296^2 lg 1 p 2 alusel läbi vaatamata. (p 40) Kannatanu põhjendamatu keeldumine nõusoleku andmisest arestitud varaga kahju hüvitamiseks vajaliku tehingu tegemiseks võib välistada võimaluse käsitada süüdistatava poolt kahju hüvitamata jätmist KrMS § 202 lg 2 p 1 järgi pandud kohustuse rikkumisena. (p 44)\nOlukorras, kus kohus lõpetab kriminaalmenetluse KrMS § 202 lg 1 alusel, pannes süüdistatavale mõne KrMS § 202 lg-s 2 nimetatud kohustuse, jääb tsiviilhagi, mis on KrMS § 2631 lg-s 1 sätestatud korras menetlusse võetud, jätkuvalt kohtu menetlusse. Seda kuni kriminaalmenetluse uuendamise võimaluse äralangemiseni. Juhul, kui kriminaalmenetlus KrMS § 202 lg 6 alusel uuendatakse, jätkub ka tsiviilhagi menetlus. (p 39) Kui kriminaalmenetlus on KrMS § 202 lg 1 alusel tingimuslikult lõpetatud, on kannatanul analoogiliselt KrMS § 310 lg-s 7 sätestatuga õigus kohtu menetluses olev tsiviilhagi kuni kriminaalmenetluse uuendamiseni tagasi võtta. Sellisel juhul jäetakse tsiviilhagi KrMS § 296^2 lg 1 p 2 alusel läbi vaatamata. (p 40) KrMS § 422 lg-t 1 ja § 206 lg 1 p 2 peab tõlgendama nii, et nendest sätetest ei tulene kohtu kohustust tühistada tsiviilhagi tagamine ka juhul, kui kriminaalmenetlus lõpetatakse KrMS § 202 lg 1 alusel, kusjuures kuriteoga tekitatud kahju on osaliselt või täielikult heastamata ja süüdistatavale pannakse KrMS § 202 lg 2 p 1 alusel kohustus see kahju hüvitada. Kirjeldatud olukorras on kohtul kriminaalmenetlust lõpetades kaalutlusõigus ja kohus peab KrMS § 141^4 lg-test 1 ja 3 juhindudes hindama tsiviilhagi jätkuva tagamise vajalikkust. Pärast seda, kui süüdistatav on kannatanu kahju heastanud või kui kriminaalmenetluse uuendamise võimalus (KrMS § 202 lg 6) on muul põhjusel ära langenud, on kohtul võimalik tsiviilhagi tagamine tühistada KrMS § 38^1 lg-st 6 ja TsMS § 386 lg-st 2 ning § 442 lg 5 esimesest lausest tulenevas korras. (p 45)\n1-16-7513/35 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 23.03.2017\nKriminaalasja lahendamisel lühimenetluse sätete alusel ei ole apellatsioonimenetluses võimalik koguda täiendavaid tõendeid lapse tervisliku seisundi kohta. Seetõttu ei kuulu eeltoodu karistust raskendava asjaoluna KarS § 58 p 8 tähenduses kohaldamisele. Kuna aga apellatsioonis on väljendatud soovi hiljem lapse olukorra stabiliseerumisel nõuda süüdistatavalt moraalse kahju hüvitamist, siis selle käigus on võimalik koguda ka täiendavaid tõendeid lapse tervisliku seisundi kohta.\n3-1-1-120-16 Riigikohus 02.03.2017\nKrMS § 245 lg 4\nKokkuleppes peavad olema usaldusväärselt kajastatud kõikide poolte nõusolek kokkuleppesse tehtavate muudatuste kohta ning nende sisseviimise kuupäev. Poolte allkirja ja kuupäeva märkimine kokkuleppesse kantud täienduste või paranduste juurde võimaldab tagantjärele tuvastada, et süüdistatavat ja kaitsjat oli kokkuleppe muutmisest nõuetekohaselt teavitatud, ja aitab seeläbi vältida hiljem tekkida võivaid vaidlusi kokkuleppe sisu üle. (p 9) Kokkuleppemenetluse olemusest tulenevalt on kokkuleppe sõlmimine prokuröri, süüdistatava ja tema kaitsja vahel võimalik vaid juhul, kui sellega nõustuvad kõik pooled. Oluline on, et süüdistatav oleks kokkuleppest aru saanud ja väljendanud seda sõlmides oma tõelist tahet. Neid asjaolusid peab KrMS § 247 lg 2 alusel kontrollima kohus. Just kohtuliku arutamise korraldamine kokkuleppemenetluses on kantud vajadusest vältida olukorda, kus süüdistatav sõlmib end süüstava kokkuleppe oma tegeliku tahte vastaselt või selle sisust aru saamata. Kohtuistungil on kohus kokkulepet vahetult arutades kohustatud välja selgitama, kas see vastab süüdistatava tõelisele tahtele enda kuriteos süüditunnistamise ja karistamise, aga ka muude selles sisalduvate tingimuste osas (vt nt RKKKm nr 3-1-1-8-12, p-d 8–9). (p 11) Olukorras, kus prokurör on kokkulepet käsikirjaliselt täiendanud või parandanud, peab kohus kokkuleppemenetluses iseäranis hoolikalt kontrollima, kas süüdistatav saab ka muudetud kokkuleppest aru ja on seda sõlmides väljendanud oma tõelist tahet. (p 11)\nKokkuleppemenetluse olemusest tulenevalt on kokkuleppe sõlmimine prokuröri, süüdistatava ja tema kaitsja vahel võimalik vaid juhul, kui sellega nõustuvad kõik pooled. Oluline on, et süüdistatav oleks kokkuleppest aru saanud ja väljendanud seda sõlmides oma tõelist tahet. Neid asjaolusid peab KrMS § 247 lg 2 alusel kontrollima kohus. Just kohtuliku arutamise korraldamine kokkuleppemenetluses on kantud vajadusest vältida olukorda, kus süüdistatav sõlmib end süüstava kokkuleppe oma tegeliku tahte vastaselt või selle sisust aru saamata. Kohtuistungil on kohus kokkulepet vahetult arutades kohustatud välja selgitama, kas see vastab süüdistatava tõelisele tahtele enda kuriteos süüditunnistamise ja karistamise, aga ka muude selles sisalduvate tingimuste osas (vt nt RKKKm nr 3-1-1-8-12, p-d 8–9). (p 11) Olukorras, kus prokurör on kokkulepet käsikirjaliselt täiendanud või parandanud, peab kohus kokkuleppemenetluses iseäranis hoolikalt kontrollima, kas süüdistatav saab ka muudetud kokkuleppest aru ja on seda sõlmides väljendanud oma tõelist tahet. (p 11)\nprokuratuuri toimingud kokkuleppemenetluses\nOlukorras, kus prokurör on kokkulepet käsikirjaliselt täiendanud või parandanud, peab kohus kokkuleppemenetluses iseäranis hoolikalt kontrollima, kas süüdistatav saab ka muudetud kokkuleppest aru ja on seda sõlmides väljendanud oma tõelist tahet. (p 11)


Vikerkaare jaspis väike süda - Crystal Therapy\nKui soovid enda ellu tuua maandatust ja toetust, siis on jaspis suurepärane valik. Jaspist tuntakse “ülima toitja ja hoolitseja” nime all, olles üks tugevaimatest maandajatest ja tuues stressirohketel aegadel hinge terviklikkust ja rahu.\nKoos gagaadiga kaitsva toimega.\nJaspiste üldised toetavad omadused: seedimine, vereringehäired, silmahaigused, kaalulangetus, haigusest taastumine, stress, mineraalide tasakaalustamine organismis\nVikerkaare jaspis väike süda kogus\nKategooriad: Ripatsid, Muud ehted, Südamed Sildid: ripats, Jaspis, süda, südamed, maandaja, vikerkaare jaspis\nJaspis elevant 5 cm 14.00€\nKõrbejaspis ehk polükroom-jaspisisest süda 25.00€\nKõrbejaspis ehk polükroom-jaspisisest süda 15.00€\nJaspis on tuntud kui tugev energiakivi, annab elujõudu haiguse ja väsimuse korral. Ta on ka tugev kaitsekivi, mis kogub endasse negatiivset ja annab oma kandjale juurde julgust ning enesekindlust.Toetab stressirohketel aegadel, ühendades tervikuks elu kõik erinevad aspektid. Jaspis soodustab šamaanirännakuid, pendliga töötamist ning unenägude meeldejätmist.\nKaitset pakkudes kogub jaspis endasse negatiivse energia, tasakaalustab yini ja yangi ning viib füüsilise, emotsionaal- ja mentaalkeha eeterkehaga vastavusse. Andes julgust probleemidele enesekindlalt vastu seista ning enda suhtes ausaks jääda, tagab jaspis otsusekindluse kõigis püüdlustes ning on toeks olukorras, kus konflikt on vältimatu. See kivi soodustab kiiret mõttetegevust, parandab teie organisatoorseid võimeid ja ettenägemisvõimet uute projektide algatamisel, samuti ergutab jaspis kujutlusvõimet ning aitab teie ideedel realiseeruda.\nAjaloolised leiukohad jäävad Dekkani kiltmaa (kiltmaa Euraasia lõunaosas, Indias) ja Egitpuse aladele. Antiikajal väga levinud ja hinnatud kivi, kasutati ehete valmistamiseks ja vajalike tööriistade, eeskätt puuride meisterdamisel. Tsaariajal kasutati jaspist mõisate ja paleede kaunistamisel ja iluesemete (vaaside, peekrite, tooside jms) valmistamisel. Põlis-ameeriklased pidasid punast värvi jaspiseid ravivateks kivideks. Unakiiti – punase jaspise ja epidooti segu, peetakse harmooniliste suhete kiviks, mis aitab arendada kannatust ja järjepidavust. Rohelist jaspist peetakse rahustavaks ja und soodustavaks. Hea on kanda teda vahetus kokkupuutes nahaga.\nOonüks süda, ripats


Heli lugemisvara (lugemisblogi): august 2020\nlaupäev, august 29, 2020\nK. Hagerup ,,Tüdruk, kes tahtis päästa raamatud" (august V)\nÜlimalt ahvatleva ja paljutõotava pealkirjaga raamat. Haarasin selle raamatukogust lastele kaasa. Tõstsin kodus mõned korrad edasi-tagasi ja... kuigi mul on palju muid asju teha vaja, istusin lihtsalt maha ja lugesin läbi. Ei suutnud enam kõrvale jätta. Raamatu ,,Tüdruk, kes tahtis päästa raamatud" sisukirjeldus lihtsalt käskis kohe lugema asuda.\nMul on ootel ka üks täiskasvanutele mõeldud sarnase kirjeldusega raamat, mis on inglisekeelne, nii et ma pole sellega hetkel väga kaugele jõunud. Aga samuti- ootused on suured!\nSee on umbes 7-12-aastastele lastele mõeldud raamat, nii et lugemine läks ladusalt. Algus oli täitsa vahva ja siis... minu jaoks liikus tegevus hoopis teisele liinile, mis liikus minu jaoks jutu mõttest kaugemale. Jah, ma saan aru, et põhimõtteliselt oli see hoopis teistsugune mõte, mida lugejatele anti. Ootamatu lahendus. Aga ma ootasin kuidagi midagi muud. Ja lugemist lõpetades jäingi nagu ise ka tühjale leheküljele otsa vaatama ja pidin mõtlema hakkama, et mis edasi sai.\nKirjanikuna oli see minu jaoks muidugi hea kogemus, kuna nägin, et minu kujutletud lugu selles raamatus ei kirjutatud.\nLaste peal ma seda raamatut veel katsetanud pole, nii et laste kogemust ei oska kommenteerida.\nMinu uus noorteromaan ,,Mälestusteta suvi" 1.osa nüüd saadaval! Telli raamat SIIT!\nOlen kirjanik ja kirjastaja Heli Künnapas. Minu sulest on ilmunud 20 raamatut. Sealhulgas südamlik lasteraamat "Karupoeg Lukas tahab saada viiuldajaks" müstiline lasteraamat "Kolme pärna saladus" ning noorteraamatud "Lõpupidu" ja "Ütlemata sõnad".\nPostitaja: Heli Künnapas kell 20:05 Kommentaare ei ole:\nSildid: Klaus Hagerup\npühapäev, august 23, 2020\nS. Jeffers ,,Sa julged küll" (august IV)\nMa ei tea inimest, kes ei peaks lugema raamatut ,,Sa julged küll". Kõige olulisemad mõtted, mida sellest raamatust õppisin, panin kirja oma lehe ,,Lugedes rikkaks" blogisse.\nKõigil meil on hirmud. Kas me tunnistame seda või mitte, aga need olemas. Oma hirmude tunnistamise juures on hea see, et saame nendega arvestada või tegeleda, nii et hirm väheneks. Teadvustamata hirmud aga toovad kaasa tagajärgi, mille puhul me mõnigi kord ei saagi aru, et need on mõne hirmu tagajärjed. Näiteks mõni sõltuvus.\nHirmu puhul aga ei kardagi me tihti mingit konkreetset asja või juhtumit, vaid seda, et me ei ole selleks valmis ja ei saa sellega hakkama.\nNeed on vaid mõned mõtted sellest raamatust. Raamatu põhilised õpetused on hästi ära toodud selles artiklis: Tarkusepuu- tunne hirmu, kuid tegutse.\nRaamat ,,Sa julged küll" jõudis minuni coach´idele mõeldud raamatute nimekirjast. Tegemist on aga väga inimlikult kirjutatud teosega, millest igaüks ennast ära tunneb ning leiab teadmisi, millega ennast aidata. See pole mingi teaduslik tekst, mis lugejal üle pea käiks. Samas leiab uusi mõtteid ning arusaamisi ilmselt igal tasandil eneseotsija.\nSoovitan julgelt seda raamatut kõigile. Olenemata alguspunktist aitab enda hirmude mõistmine ning nendega tegelemine igaühe elukvaliteeti parandada. Miks see võimalus kasutamata jätta?\nPostitaja: Heli Künnapas kell 19:20 Kommentaare ei ole:\nSildid: coaching, eneseareng, Susan Jeffers\npühapäev, august 16, 2020\nM. Juusola ,,Tugevaks armastatud lapsed" (august III)\n2011a, Ajakirjade Kirjastus\nLastekasvatuse raamat ,,Tugevaks armastatud lapsed" on pikka aega mu lugemisnimekirjas olnud. Olen mitmelt poolt kuulnud, et see on hea raamat.\nJa oli ka! Ei tea, kas asi on selles, et kuna tegu on Soome autoriga, siis keskkond, millest on juttu, on sarnasem kui ameerikalikud lastekasvatuse raamatud. Või hoopis selles, et tundub, et autori enda lastekasvatuse kogemus on sarnane minu kogemusega (just laste lasteaias ja koolis hakkamasaamise ning oma koha leidmise ja otsimise osas).\nTeose alapealkiri on ,,Lapse sotsiaalsete oskuste arendamine". Põhirõhk ongi sellel, kuidas lapsed otsivad oma kohta, millised takistused neil sellel teel ees on, kas ja kuidas milliseid takistusi saaks eemaldada, mida sellest saavad lapsevanemad teha ja millest peavad lapsevanemad aitama lastel lihtsalt ringiga mööda minna.\nMõnes mõttes oli kurb lugeda, et negatiivsed kogemused, mis minul on olnud, ei ole ainulaadsed, vaid Soome autor on samu asju kogenud. Ma olen ikka kogu aeg olnud optimist ja mõelnud, et negatiivset on võimalik lihtsamini muuta. Samas oli palju julgustust, et lapsevanem saab paljugi teha, et aidata lastel negatiivsest mööda minna. Siiani olen võtnud hoiaku, et kui minu lapse jaoks on koolis või lasteaias mingi kogemus negatiivne, siis püüan leida lahendusviise, et probleemist üle saada. Olen teadlikult vältinud olukordi, kus lahendan küll olukorra enda lapse jaoks, kuid tean, et kohe on järgmised lapsed sama probleemi otsas. Raamatust ,,Tugevaks armastatud lapsed" sain aga julgustust, et tulebki lapsevanemana ikka keskenduda enda laste teemade lahendamisele. Kui teistel lastel on sama probleem, siis nende lapsevanemad peavad samuti rääkima. Kui mõne teise lapse vanemad oma lapse eest ei seisa, siis nii jääbki. Ehk siis õppisin sellest raamatust isekust. Positiivses mõttes.\nSoovitan julgelt seda raamatut kõigile, kelle lapsed on vähegi teistsugused (mida tänapäeval on enamik lapsi!!!), sest toetust, julgust ning uusi käitumisvahendeid annab see teos kindlasti. Mul on raamat märkmepabereid täis kleebitud ja hakkan olulisi kohti nüüd enda jaoks ümber trükkima.\nLühikokkuvõtet raamatust saad lugeda Minu laps lehelt SIIT.\nPostitaja: Heli Künnapas kell 20:28 Kommentaare ei ole:\nSildid: lastekasvatus, Mervi Juusola\nreede, august 14, 2020\nA. Lindgren ,,Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses" (august II)\nLindgren on üks minu lemmikkirjanikke olnud nii kaua kui mäletan. Kuigi... põhikooli ajal ELO laagris raamatusõbra märgi eksamit tehes suutsin nimetada vaid paar tema raamatut. Kui eksamiärevus mööda läks, tuli meelde, et olin juba selleks ajaks ikka päris palju rohkem tema teoseid lugenud.\nNii on oma lastele Lindgreni tutvustamine samuti olnud üks minu salajane eesmärk. Seda raamatut hakkasime unejutuks lugema aprillikuus.\nEe... jah, meil võttis terve suve aega, et see raamat läbi saada. Vahepeal lugesime küll veidi muid raamatud ka, aga... ega väga kiiresti ei edenenud.\nTjorveni lood on ilmselt paljudele tuttavad. Silme ees muidugi filmi-Tjorven ning tema iseloomulik mõnus jutuvada. Õige tunde tekitamiseks näitasin kohe algul ka lastele mingeid osi Tjorveni filmist. Netist olid need saadaval küll vaid rootsikeelsetena, aga kõigi tegelaste näod ja nimed said ikkagi selgemaks. Minu enda jaoks oli see filmi vaatamine ka küll ilmselt suurem nostalgialaks.\nNagu öeldud, ei edenenud lugemine väga kiiresti. Väga lihtsal põhjusel- pidin iga lugemise jooksul vähemalt viite sõna tõlkima. Ehk siis tänapäevaselt selgitama. Lisaks vahetasin lugemise käigus sõnu, et selgitamist vältida. Osaliselt eesti keele pärast, kuna mõningaid sõnu kasutame nüüd vähem. Samas oli ka näiteks kalastamise ja muude taoliste tegemistega seotud sõnavara. See kõik on täitsa arusaadav, sest raamat ju siiski enneminuaegne.\nKõige vahvam oli, et lastele meeldis!\nEks selline rahulik elustiil, kust väiksed asjad on suured ja isegi mitte midagi juhtudes juhtub paljugi, on ka meile endale tuttav. Maal elamise rõõmud. Laste jaoks läks väga südamesse lugu Pelle küülikuga ning lammastega. Kuna meil on endalgi küülikud ja lambad, siis ehk oli laste jaoks jällegi lihtsam samastuda.\nJärele mõeldes siis ju tõesti väga midagi ülierilist ei juhtunud. Lindgrenil on aga oskus väikesed asjad suureks ja oluliseks ja põnevaks kirjutada. Rääkimata naljakatest ütlemistest ja juhtumitest, mis nagu muuseas teiste tegemiste seas toimuvad. Tjorven on ikka täitsa omamoodi kuju. Kui näiteks Karlssoni tegemiste puhul ikka mõtlesin, kas ja kuidas neid lastele selgitada, siis Tjorven vastupidi on ülimalt õiglane. Nii et kui ta ka käitub mõnikord näiliselt ebaviisakalt, siis tegelikult lähtub ta käitumine pidevast õigluse ja loomulikkuse tagaajamisest. See on nii armas ja värskendab ka tänases päevas.\nMu vanemad lapsed kinnitasid, et tahavad nüüd ka ise Lindgrenit lugeda. Juhuuuu!!! Ja eks tulevikuski aitan neil järgmiste Lindgreni teostega tutvuda, sest need lihtsalt on kuidagi ajatud lasteraamatud.\nPostitaja: Heli Künnapas kell 09:33 Kommentaare ei ole:\nSildid: Astrid Lindgren, lasteraamat\nneljapäev, august 13, 2020\nM. Raju ,,Sõltumatu naine" (august I)\n2020, Lihtne OÜ\n,,Sõltumatu naine" jäi mulle juba ammu silma, sest sellel on lihtsalt nii ilus kaanepilt. Väga kutsuv.\nAlapealkiri ,,5 sammu rahalise vabaduseni" julgustas seda raamatut lugema minu isikliku väljakutse ,,Kuidas ma 100 raamatu lugemisega külluseni jõuan?" raames.\nMulle meeldis, kuidas autor väga avalmeelselt oma kogemusi jagas. Tekst oli ladus ja mõnusalt kirjutatud. Ka sisu on ilusti kujundatud, nii et mõnus vaadata.\nRahalise vabaduse teemadel olen tänaseks aga väga palju raamatuid lugenud ning paljutki praktiseerinud. Seega rahaliste teadmiste osas nagu ma väga targemaks ei saanud. See raamat tundubki pigem olevat neile, kes iseseisvumise teed alles alustavad ning vajavad veidi julgustust. Seda julgustust jagab Merit kuhjaga.\nJulgustav oligi lugeda tema enda kogemusi, mis on samuti väga mitmekesised. Kohati aga jäi mulje, et autor otsis ennast kirjutamise teel. Ehk et selliseid kahtlemise kohti oli päris palju sees, kus tundus, et edasi anti teooriat, mille toimimises autor nagu polnudki päris kindel või ootas veel tulemusi. Seega oleks see olnud nagu autori eneseotsingute raamat. Väga julge igatahes!\nKuna olen ka ise nüüd juba vähemalt 10 aastat vabakutselise leiba nautinud, siis oli väga palju äratundmist. Nii rõõmud kui mured ja hirmud. Hästi vahva, et neist oli nii julgelt räägitud. Eriti lapsevanemana ettevõtjaks olemise suhtes.\nRaamatu alapealkirja "5 sammu rahalise vabaduseni" arvestades oleks rohkem oodanud konkreetseid samme ja soovitusi raha ja investeerimise kohta, kuid pigem oli tegu elustiili raamatuga. Sellisega, kus on soov jõuda rahalise vabaduseni, kuid sealt eriti mitte kaugemale. Kuna olen seda tegelikult ise praeguseks aastaid teinud (vaadanud, et kulud on kaetud, kuid samas jälginud, et elu ka elatud saab ja lapsed teavad, et vanemad olemas on!), siis hukka ma sellist elustiili ei mõista.\nSeda raamatut soovitan aga pigem elustiili, kui otsese finantsnõuande raamatuna.\nPostitaja: Heli Künnapas kell 10:51 Kommentaare ei ole:\nSildid: 100 raamatut külluseni, Merit Raju\nRotiburger(2017) - Rotiburger(2017)(252lk) Autor: David Walliams Kirjastus: Tänapäev Tutvustus Zoel’l on päris palju põhjusi, et õnnetu olla. Tema kasuema Sheila on nii laisk...\nK. Hagerup ,,Tüdruk, kes tahtis päästa raamatud" (...\nA. Lindgren ,,Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses" (...