I tweet, therefore I am* | Müürileht\nOli see ka kuidagi imelik teile või on see tavaline, tänapäevane asi?\nAndrei Korobeinik: See on tavaline, aga nagu sa tähele panid, vastasin hästi aeglaselt. Minu jaoks on vana hea e-meil palju mugavam kui teised kanalid. Facebookis või Skype’is võivad asjad kahe silma vahele jääda. Seega sul lihtsalt vedas. Ma tean, et väga paljud noored üldse e-meili ei kasuta. Sõltub ka riigist. Mõnes riigis on noored suhtlusega täielikult sotsiaalvõrgustikesse üle läinud.\nHenrik Roonemaa: Kui sa oleksid mulle e-meili saatnud, oleksid pidanud mu pärast Facebookis üles otsima. Ma ikka loen neid ja telefon ka näitab mulle, kui midagi tuleb, aga ma eiran nendele kirjadele vastamist, mis nõuavad mingit enda mõtte-inputʼi. Kui sa oleksid küsinud asja, millel on jah/ei vastus, siis ma oleksin võinud telefonis selle kohe ära vastata, aga kui ma pean hakkama mõtlema ja vaatama veel kalendrit, siis on e-meil see, mis läheb mööda, aga kui ta on Facebookis ja vilgub, ei saa ma tast lahti ja pean vastama.\nMati Hint: Minuga võeti ühendust sekretäri kaudu. Suhtun digimaailma skepsise ja teatud hirmuga. Olles kõrgema matemaatilise haridusega filoloog, kahekordse kõrgharidusega, saan ma praegugi veel aru, mis tähendab neljanda astme tuletisfunktsioon ja olen esimene põlvkond, kes õppis arvutitega programmeerimist. Ja mida aeg edasi, seda suurema skepsisega ma suhtun tehnilisse revolutsiooni ja kardan, et lõppkokkuvõttes kogu tsivilisatsioon riputatakse nii õhukese ämblikuniidi otsa, et ükskord see juhtub, et toimub niidi katkemine. See juhtub kindlasti, aga me ei tea, millal see juhtub. Mis puutub aga internetti, siis seda kasutan ma minimaalselt ja ainult ülikooli arvutis. Koduarvutite suhtes on mul põhimõte, et mina kaabakaid enda koju ei lase. Kaugelt rohkem kui see, kuidas meie kasutame digimaailma, huvitab mind see, kuidas digimaailm kasutab meid. Mitte see, mida meie teeme tehnikaga, vaid see, mida tehnika teeb meiega, meie ajudega ja kuidas ta manipuleerib meiega, kuidas tema abiga manipuleeritakse ja mis see toob kaasa kultuurile, keelekasutusele ja süvamõtlemisele. See, et enam ei suudeta matemaatikat õppida, et on suur matemaatika, väike matemaatika, lai ja kitsas matemaatika, see on minu arvates otseselt ja paratamatult seotud sellega, et noor põlvkond on kaotanud süvalugemise võime ja ei suuda enam aru saada ega jälgida leheküljepikkusi, mitmeastmeliselt sisestatud, mitmekordsete sulgudega lauseid jne. Matemaatika allakäik Eestis on minu silmis just suuresti seotud selle digimaailmaga.\nMitu juhtlõnga sai juba lahti harutatud. Ühelt poolt küsimus, kuidas inimeste keeletaju on muutunud, teiselt poolt see, kuidas on inimeste omavaheline suhtlus muutunud. Kas inimeste suhtlus on siis pealiskaudsemaks muutunud?\nKorobeinik: Paar kuud tagasi lugesin artiklit, mis rääkis sama juttu, aga see oli sada aastat vana. See rääkis telefonidest, et telefonide tõttu inimesed ei suhtle enam omavahel. Et see juhtub õige pea ja inimesed umbes kümne aasta pärast üldse ei suhtle enam omavahel. Kindlasti on suhtlus muutunud, aga öelda, et see on täielikult kadunud või muutunud täiesti pealiskaudseks, ei tasu. Pigem on elukvaliteet teistsugune. Ülikooli ajal, kui tahtsin rääkida sõbraga, kes elas linna teises otsas, pidin kohale minema, et veenduda, et teda seal ei ole. Tänapäeval on selline suhtlus raskesti usutav.\nTõepoolest, värske uuring on näidanud, et Facebooki artiklitest, mida jagatakse, 80% puhul sisuga ei tutvuta. Jagatakse vaid pealkirja põhjal. Ma arvan, et infot on inimeste jaoks liiga palju. Nad ei suuda seda tarbida sellises kiiruses, nagu see ilmub. Kui vanasti loeti ajalehti ja jõuti ka ristsõna ära lahendada, siis tänapäeval on seda üsna raske ette kujutada. Kiirus aina kasvab.\nHint: Minu peamine seisukoht on, et meie ei tarbi meediat, vaid, veidikene utreerin, meedia tarbib meid. Olin paar nädalat tagasi ühel õpetajate kokkutulekul ja üks tõestisündinud anekdoot oli selline: Juku saadab mingi vidinaga sõnumi Jürile: „Lähme õue mängima!”, millele Jüri vastab „Ma praegu ei saa, mul laadib.”. Saate aru? Jutt ei ole mitte välja mängima minemisest, vaid virtuaalses õues mängima minemisest. Suhtlemine on muutunud masinate suhtlemiseks.\nRoonemaa: Ma lähen üsna närvi, kuna olen sattunud arutellu, kus püstitatakse küsimus, kas kolmveerand nendest inimestest, kes siin saalis istuvad, on puudega, sest nad ei suhtle omavahel, nad ei oskagi, nad on kasutud, nad ei oska kirjutada, nendega ei ole midagi peale hakata. Ma tahaksin olla selle pärast kümme aastat noorem ja siin istuda ja mõelda, kas ma tunnen ennast väga haavatuna, kui minu ees on inimesed, kes arutavad selle üle, kas me oleme täielikud jobud. Ma ei saa mitte kuidagi nõustuda sellega, et kellelgi on õigus arutada teiste inimeste tuleviku üle. Ma arvan, et meil ei ole õigust selle küsimuse üle arutada, sest seda ei saa veel, sest nad on veel nii noored – nad ei olegi veel midagi suurt korda saatnud. Nad hakkavad seda veel tegema ja nad saavad sellega hakkama. Nad ei jää, käed kõrval rippumas, mõtlema, et issand jumal, mis nüüd saab, me ei oska omavahel suhelda. Ma olen kokkuvõttes väga positiivselt meelestatud kõikide tehnoloogiate üle, mis on uusi põlvkondi ilmestanud.\nKorobeinik: Asi ei ole selles, et noored teevad midagi valesti, nad teevad asju teistmoodi. Ja eks ta ole, et see muusika, mida nad kuulavad, on täielik jama. Ja ega need kirjanikud ka, keda nad loevad, ole päris kirjanikud. See on loomulik, et need noorteasjad on lihtsalt teistsugused, ja öelda, et nad on valed, on lihtsalt naiivne.\nHint: Mina ühtegi põlvkonda halvustanud pole, aga ma olen väga mures selle põlvkonna pärast. Ma olen tegevõppejõud ja ma näen seda, kuidas kolmandik üliõpilastest on väga sisuliselt huvitatud sellest, mida nad õpivad ja kaks kolmandikku pikendab, kui jämedalt öelda, enda lapsepõlve. Kui see on võimalik, mis siis ikka. Aga seda, et inimesed on sattunud sõltuvusse päris füsioloogilises või neuroloogilises mõttes enda digividinatest, pole mõtet eitada. Vaadakem, mis toimub auditooriumis, kui õppejõud pole ära keelanud telefonide või sülearvutite kasutamist enda loengutes: ei jälgita mitte loengut, vaid vahetatakse omavahel sõnumeid. Isiklik kontakt õppejõu ja õpilase vahel on ikka veel oluline, ükskõik kui täiuslikus digimaailmas me arvame end olevat.\nRoonemaa: Ma olen sõltuvusega täiesti nõus. Inimene vaatab enda nutitelefoni keskmiselt 120–150 korda päevas, seda on suhteliselt palju. Selle mündi teine külg on see, et need inimesed, kes on nutitelefoni sõltuvuses ja seda kasutavad, nad ikkagi suhtlevad omavahel ja nad vajavad seda inimlikku kontakti. Me oleme inimkonna iga põlvkonnaga järjest rohkem usaldanud tehnoloogia kätte. Me oleme juba ammu tehnoloogia sõltuvuses, lihtsalt need asjad, mille sõltuvuses me oleme, töötavad nii kindlalt ja nii iseenesestmõistetavalt. Me oleme sõltuvuses keskküttest, bensiinist ja autodest. Mina olen näiteks sõltuv Eesti toidupoodidest. Kui need kinni pannakse, olen kahe kuu pärast surnud. Päriselt. Kus ma lähen siis? Ma ei saa süüa. Ma olen täiesti sõltuvuses Prismast ja Selverist. Me ei oska metsloomi küttida. Ja nüüd on tulnud veel üks asi, millest me oleme sõltuvuses. Ja midagi ei ole teha.\nVabandan, kui oma küsimustega olen siinolijaid kergelt ärritanud. Siis peaks seda ehk küsima teistmoodi, keele nurga alt. Kas digisuhtlus on kuidagi meie keelt muutnud? Jah, me teame erinevaid keelelisi lühendeid, mis on uue põlvkonnaga kasutusse tulnud, aga kas see muutus on olnud ka sügavam?\nKorobeinik: Maailmas on praegu umbes 6000 keelt ja ilmselt neid juurde väga oodata ei ole. Tänapäeva keeled arenevad teistmoodi. Väga raske on arvata, et tekib mingisugune dialekt, sellepärast et inimesed tarbivad samasuguseid asju meediast, ja enam-vähem samas infoväljas. Kui rääkida sellest, kas internet tekitab teistsugust keelt, siis seda teistsugust keelt tekitavad erinevad erialad. See vahe tänase ja keskaja keelearengu vahel on lihtsalt see, et areng on kiirem. Kui keegi hakkab kasutama mingit sõna inglise keeles, levib see paari päevaga, halvemal juhul paari nädalaga. Et selline asi juhtuks sada aastat tagasi, peaks juhtuma midagi enneolematut. Tänapäeval piisab sellest, et keegi on postitatud mingi väikese uudise ja homme teab seda terve maailm. Kiirus on erinev, aga protsessid on samad, nagu ajalehtedega 150 aastat tagasi.\nHint: Seda kommenteerida keeleteadlasena on üsna raske, sest keele areng ei sõltu ühest või teisest sõnast, sest see on palju keerulisem nähtus. Kui palju me sõnu kasutame ja kas üks sõna levib ühe päeva või saja aastaga, pole väga oluline näitaja. Oluline on ikkagi see, kuidas keele kui terviku kasutamine on muutunud. Vaikselt lugemine leiutati IV sajandil. Piiskop Ambrosius tuli selle peale, et on võimalik lugeda ja aru saada ka siis, kui sa seda endale pobinal ette ei loe. See oli äärmine hämmastus. Pärast Gutenbergi trükipressi, kui raamat muutus tavalisemaks, just piibliraamat, sai tekkida lugemisharjumus ja süvalugemisharjumus, pikkade tekstide lugemise harjumus. Praegusel hetkel teeb teatud määral tagasikäiku see, mida nimetatakse süvalugemiseks, deep reading. Seda on tõestatud ka mitme uuringuga nende poolt, kes teavad, mida inimese sünapsid peas teevad, mitte ajast ja arust humanitaaride poolt.\nRoonemaa: Sel teemal on Nicholas Carr kirjutanud mõni aeg tagasi ühe suurepärase raamatu, nii et kui kellelgi on veel kübetki seda süvalugemisharjumust alles, siis soovitan see kindlasti läbi lugeda. Inglise keeles on selle raamatu nimi „Shallows” (eesti k triiv madalikule). Sellega saab nõus olla ja see on üks probleeme, millega saab tegeleda. Põhimõtteliselt pole mitte ühtegi keelt leiutatud, see on tõsi. Aga vahepeal on popiks muutunud üks omamoodi keel nimega emoji. Tegemist on Jaapanis 90ndate lõpul väljatöötatud piktogramm- keelega, mis on tänapäevaks täielikult rahvusvahelistunud. Selles kirjutatakse raamatuid, aga meist keegi ei tea, kas see jääb püsima või mitte, kas sellel on mingi püsivam kultuuriline väärtus.\nViimased kaks aastat olen töötanud õpetajana. Sellest tingituna lisavad mind tihti Facebooki inimesed, kelle kohta pole mul õrna aimugi, kellega on tegemist. Kui ma natukene edasi uurin, tuleb tihti välja, et tegemist on mõne mu õpilasega, kes kasutab varjunime. Kui meil on need sotsiaalsed võrgustikud ja noorte seas on levinud väga vabalt suhtlemine ja sõprade lisamine, siis millist sotsiaalset kapitali lisab sotsiaalvõrgustiku „sõber”?\nKorobeinik: Ma näiteks ei arva, et kõik Facebookis olevad inimesed on sõbrad. Nad võivad olla lihtsalt erinevad meediakanalid. Dunbari number, mis on 150, on see, kellega sa saad päriselt suhelda. Kui sul on 2000 sõpra, siis 150 neist on ehk päris sõbrad, ülejäänud on lihtsalt Facebooki tuttavad.\nRoonemaa: Me oleme Facebookist vasikavaimustuses, ta on alles tulnud. Facebook, miljard inimest, suhtleme üle maailma. Me kasutame seda valesti. Facebook ei jää kindlasti selliseks, ta pidevalt fluktueerub. Kui tulid kunagi mikrolaineahjud, siis üritati seal kõike teha, anti välja pakse raamatuid selle kohta, kuidas teha päris toite mikrolaineahjus, ja see läks muidugi üle, seega mikrolaineahi normaliseerus mikrolaineahju tasandile. Niisamuti on Facebookiga. Me kasutame teda valesti ja Facebook ise katsetab. Kuidas me paneme üks või kaks miljardit inimest omavahel suhtlema. Me kõik teeme vigu, võtame liiga palju sõpru vastu. Paneme liiga palju läbupilte üles, nemad ei käitu jällegi meie infoga ilusti. Facebook ja sõbrandus normaliseerub kunagi, me oleme selle normaliseerumisprotsessi alguses. Kui sul on 600 sõpra, tuleb mingi hetk see sama Dunbari number mängu ja sa küsid: kes need inimesed on, ma ei teagi neid. Ja siis hakkad neid sealt välja viskama. Kui me aasta pärast siia tagasi tuleme, on juba väga palju muutunud.\nKorobeinik: Vähe sellest et Facebook on noor, internet ise on Eestis 20 aastat vana. See on täiesti olematu vanus. Keegi ei teagi veel, kuidas seda peaks kasutama. XXI sajandi lõpus on inimesed sellega ära harjunud. Ma arvan, et see on nagu telefon XX sajandi lõpus. See on olemas ja keegi ei hakka selle pärast mingit ümarlauda korraldama. On olemas inimesi, kes istuvad Facebookis mitu tundi ja suhtlevad seal inimestega. Sellest on raske aru saada, aga samuti on keskmine televaataja teleka ees neli tundi ja mul on sellest arvust raske aru saada.\nHint: Inimeste privaatsfääri tungimise lävi on muutunud madalaks. Me võime tõesti loota, et vasikavaimustus kaob, aga ikkagi on asi nii, et mitte teie ei katseta Facebookiga, vaid Facebook katsetab teid. Paar aastat tagasi polnud see veel teada, aga praegu on. Pangakaardiga ei soovitata osta sellepärast, et see jätab jälje: kust ostate, kellega ostate, mida ostate. Kaks aastat tagasi polnud see veel teada, aga nüüd on. Sellel on olemas kõik alused jälgimisühiskonna ülesehitamiseks.\nRoonemaa: Üldiselt arvatakse, et põlvkonna, kelle üle me siin arutame, üks suuri plusse on, et nad on esimesena tõeliselt globaalsed. Nad on maast madalast kasvanud üles internetis, mis on oma olemuselt globaalne. Nad on suhelnud globaalselt, tarbinud meediat globaalselt. Nende jaoks on Saksamaa või Hispaania sama kaugel kui näiteks Paide Tallinnast. Ühtlasi tähendab see, et sellel põlvkonnal seisab ees võimalus ja kahjuks ka kohustus lahendada mõned globaalsed probleemid, mis neile on lihtsam kui meiesugustele vanematele inimestele. Üks nendest probleemidest on globaalne soojenemine, teine tõenäoliselt globaalne majandus, kolmandaks globaalsed haiguspuhangud. Kuna me kõik lendame ühest kohast teise, siis isegi vastikult tüütud pisikesed viirused, mis enne olid džunglis, võivad jõuda meie koduõuele. Viimase mõne aastaga on kerkinud seesama privaatsuse küsimus selliseks, mis tuleb mingi põlvkonna jooksul ära lahendada. Mulle ka ei meeldi see, et igast liigutusest jääb jälg kuhugi andmebaasi ja meil endil polegi justkui mingeid õigusi neile andmetele. Jah, seda ei kasutata praegu 99,9% mitte kuidagi kurjasti ära, isegi Facebook või Google mitte, aga puhtalt see, et paljude inimeste kohta nii palju infot lihtsalt kuhjatakse kokku ja see säilib – me ei tea kui kaua, kus, kes võib ühel päeval hakata seda analüüsima ja mis võib sealt välja tulla –, need on need piirid, mis tuleb järgmise põlvkonna jooksul paika panna.\nKorobeinik: Arusaam privaatsusest on viimase viie või kümne aastaga muutunud. Kui mõni aeg tagasi ma oleksin öelnud, et joon sel kellaajal sellest vaadist õlut, oleks see tundunud veider, aga praegu peavad inimesed vajalikuks seda infot jagada Facebookis oma sõprade ja ehk veel viie tuhande inimesega. Noortel ei ole sellest privaatsusest tegelikult kahju, nad annavad selle täiesti vabatahtlikult ära. See ei pruugi olla ratsionaalne käitumine, aga küsimus on tõesti selles, kuidas neid andmeid kasutatakse. Kui inimene on andmete omanik ja ta saab ise valida, mida ta välja annab ja kuidas neid kasutatakse, siis ma olen veendunud, et lapsed, kel on nutitelefonid, saavad kümne aasta pärast kõike vabatahtlikult ära anda lihtsalt selle pärast, et see on nende jaoks mugavam ja tõstab elukvaliteeti. Kui nad reisivad kuskile, siis nad saavad teada, mis restoran neile sobiks, milline raamat neile ilmselt meeldiks, kellega nad istuvad koos lennukis, on see mõni norskav kreeklane või inimene, kes õpib nendega samas ülikoolis jne. Aga praegu ei küsi mitte keegi sinu käest, mida nende andmetega teha võiks, ja mis veel hullem, keegi ei paku sulle lisaväärtust.\nRoonemaa: Me ju kõik tegelikult tahame järgmiseks suureks muutuseks, et arvuti muutuks tööriistast kaaslaseks, et ta ongi nagu ulmefilmis, tervitab sind hommikul rõõmsalt ja ütleb, et sa peaksid täna käima pesumajas ja ilm on selline ja selline ning pärastlõunal on sul kohtumine, aga sõber helistas, et saaks hoopis ülehomme kokku. Midagi pole teha, ühel hetkel kujutame sellist elu normaalsena ette.\nMis juhtub aga siis, kui inimene pole Facebookis või Twitteris?\nRoonemaa: Ma arvan, et kui see inimene oleks üles kasvanud 1960ndate Inglismaal ja poleks biitleid kuulanud, oleks tal samasugune probleem. See on kultuurilise kuuluvuse asi: täna on see Facebook, homme midagi muud.\nHint: Ma koostan iga õppeaasta alul oma õpilastele küsimustiku maailmapildist: kui suur on Eesti rahvaarv, milline on Tartu ja Tallinna vahemaa, kui suur on Saksamaa elanikkond miljonites, kas Moskva on lähemal kui Pariis jne. Mulle tundub, et mida rohkem loodetakse selle peale, et mingisuguseid faktiteadmisi pole vaja, seda ähmasemaks muutub meie maailmapilt. Me reisime hirmus palju, aga kõik, mida nähakse, on reisifotode seeria, samal ajal kui maailmapilt ei muutu selgemaks, vaid pigem ähmasemaks, sest loodetakse, et infot saab hiljem sülearvutist või telefonist vaadata. Selleks et maailmas orienteeruda, peab mingisugune maailmapilt olema nii kultuurist, geograafiast kui ka ajaloost.\nKorobeinik: Küsimus on selles, milleks sul on neid Facebooki ja Twitteri sõpru vaja. Vanasti oli su maine koolis selline, nagu ta oli, kümme aastat – kui sa alguses ei suutnud ennast kehtestada, siis läks, nagu läks. Tänapäeval on sul teine võimalus, võid ehitada mainet, mis parandab su pärismainet, kuigi tegelikult on isegi raske öelda, kumb neist sinu pärismaine on, sest uut mainet on lihtne luua – lähed ülikooli ja keegi isegi ei tea, milline maine sul gümnaasiumis oli. Seni pole seda võimalust Eestis väga kasutatud, näiteks poliitikas, sest kõik tunnevad kõiki ja riigikokku on võimalik pääseda 300 häälega, aga kui sa osaled valimistel Ameerikas, on mastaabid hoopis teised. See, et sul on võimalus jõuda oma tegude ja maailmavaatega väga suurele turule, ongi üks põhjus, miks inimesed kasutavad aina rohkem sotsiaalvõrgustikke.\nHint: Selleks et mõtelda ja arutleda, peab ikka mingisugune baas olema.\nRoonemaa: Kuulasin täna hommikul raadiost mälumängu, kus stuudios olevale professionaalile esitati kolm küsimust. Tema ei tohtinud abivahendeid kasutada, küll aga kuulajad, kes siis sõnumitega vastuseid saatsid. Ta pani kolmest kaks täppi ja ainult üks kuulaja vastas õigesti kõik kolm küsimust. Siis ma haarasin küll peast kinni ja mõtlesin, et jumal küll. See on hämmastav, kui halvasti inimesed Google’it kasutavad.\nSäutsun, järelikult olen olemas


, Kui kiire uhine valus\nKui kiire uhine valus,\nPraegu tuleme tööle, paneme töörõivad selga ning suundume igapäevatoimingute juurde. Kuna elamule ei ole väljastatud ehitusteatist ümberehitamiseks ega taotletud ehitusluba elamu lammutamiseks, on mees kirjeldatud toimingud teostanud omavoliliselt ja seadusevastaselt. Need jäid viimasteks.\nMida pikemat aega mõju kestab, seda tugevamini kujunevad välja harjumused ja mõnel juhul ka sõltuvus. Elades igapäevaelu, kui kõik sujub ootuspäraselt, töötame soovitud ametikohal ja teenime rahuldavat sissetulekut, loome ühistele põhimõtetele ja sarnasele mõtteviisile tugineva sotsiaalse ja professionaalse võrgustiku ning kõik tundub korras olevat.\nTeisalt võib tagasilöögi ja frustratsiooni tagajärjel kaduda vaimne tasakaal, inimene muutub apaatseks, kaob huvi väliskeskkonna, töö, suhete, iseenda ja lähedaste vastu.\nSedalaadi käekäik on karm, kuid sel on kindel põhjus. Töötaja, kes käis alati tööl, oli pühendunud, pidas tähtaegadest kinni, on nüüd lihtsalt kadunud ilma ühegi silmapaistva põhjuseta.\nVõi on sellel loogiline selgitus? Kuigi väliselt tundub, et kõik on korras, avaldavad pidevad tähtajad, kiire tempo, ületunnid ja konfliktsituatsioonid töötajale pöördumatut mõju.\nKuigi inimese käitumise ja juhtimise seoseid on uuritud, puuduvad kindlad retseptid, mis õpetaksid organisatsioonijuhte looma töökeskkonda, kus toetatakse töötajate töövõime säilimist.\nStressi mõju Tavakasutuses käsitletakse stressi kui negatiivset nähtust, mida seostatakse elustiiliga.\nSee ongi inimese edumeelsuse hind. Stressi kujundavad eri mõjurid, nt tähtajad, kiire elutempo, ühiskonna surve, ületöötamine. Stress on inimese vaimse tervise lahutamatu osa,3 mille toimemehhanism on seotud organismi geneetilise materjali toimimise seaduspärasuste ja keemiliste reaktsioonidega. Stressi mõju ei piirdu ainult negatiivse mõjuga inimorganismile, stressi seostatakse ka ellujäämisinstinktiga, mis paneb inimese tegutsema kriisiolukorras inimvõimete kriitilisel piiril.\nStress ja ületöötamine on paljude terviseprobleemide põhjuseks.\nKoduõde aitab vähihaigel ka valust jagu saada Vähihaigel võib haiguse ajal esineda erinevaid valusid. Samuti on valu üks kardetumaid kasvajahaiguse sümptomeid. Õnneks on valuravi ja palliatiivse ravi spetsialistide ring laienemas nüüd ka läbi koduõenduse. Iga päev haigeid külastavad koduõed puutuvad pidevalt kokku vähihaigetega, kes vajavad toetavat ravi ja ka valuravi kodus. Olen sageli kokku puutunud sellega, et valu kurnab ja ehmatab nii vähihaigeid patsiente kui ka nende lähedasi.\nPikad tööpäevad mõjutavad töötajate vaimset tervist, mis väljendub somaatiliste ja ärevushäirete ilmnemises ja on peamine depressiooni ennustaja. Nähakse ka tihedat seost stressi ja immuunsüsteemi, kardiovaskulaar- ning luu- ja lihaskonna probleemide vahel. Teisalt kerkib ületöötamise tõttu teravalt päevakorda töö- ja pereelu konflikt, mis loob soodsa pinna lähisuhte ja koduste probleemide väljakujunemiseks.\nTööd saab teha mitmel pool: kohvikus, kodus, kontoris, tehases, töökojas jm. Keskkond võib olla füüsiline, nagu eelnevalt nimetatud reaalsed kohad, kuid keskkond ei piirdu ainult maja, ruumi või esemetega.\nIga töökoht kannab endas ka nähtamatut osa, mida me ei näe, kuid mis mõjutab suhteid, meelestatust, käitumist, pühendumust ja valmisolekut minna kaasa uuenduste ja muudatustega. Edukateks organisatsioonideks peetakse selliseid, kus töötajad on partnerid, panustavad ühiselt organisatsiooni eesmärkide saavutamisse, on huvitatud innovatsioonist ja koostööst. Nii füüsiline kui ka psühholoogiline turvalisus on selle suurepärase tulemuse aluseks.\nInimene on tervik, ta soovib näha ja tunnetada end vajalikuna mitte näilikult, vaid reaalselt. Ülesandeid täidetakse siis, kui selleks on antud käsk, vahendeid ei valita ega arvestata töötajate pühendumust ja võimalusi.\nEesmärk pühitseb abinõu! Rahulolematus, ületöötamine, tähtaegade surve panevad küll töötaja tegutsema, kuid organisatsioonile on selline korraldus ebatõhus ja lühinägelik — võetakse end kokku ja tehakse, mis vaja, kuid kui see ei ole inimese enda valik.\nKui töökorraldus on puudulik, võtavad töötajad töö koju, kalduvad üle töötama, ei tee piisavalt pause ning kannatavad pidevalt tööst põhjustatud pinge all. Läbilöögivalu on äkiline valuhoog, mis võib tekkida hoolimata muidu ravimitega kontrolli all hoitavast taustavalust. Läbilöögivalu on piinav, ägeda ja kiire algusega, erineva iseloomu ning lühikese kestusega keskmiselt mõni minut kuni tund.\nOlev Remsukirjanik Belgias mälestatakse terrorirünnaku ohvreid. Terrorism on väikeste sõda suurte vastu neile kättesaadavate vahenditega ja see ei küsi rahvusest ega religioonist. Tellijale Sõna «terror» tuleb meile ladina keelest ning tähendas algselt hirmu, isegi ehmatamist.\nLäbilöögivalul ei pruugi olla kindlat vallandavat põhjust. See võib esineda tahtlike liigutamistega seoses nt luumetastaasidega haige puhul või tahtmatute tegevuste korral nagu soolespasmid, aevastamine, köhimine, põiehädad jmt. Läbilöögivalule on alati olemas eraldi ravimid, mida haige omaste kaasabil oskab võtta. Sellega seoses on tunduvalt vähenenud kiirabi väljakutsedvalu ei muutu väljakannatamatuks.\nVäga oluline on, et patsiendi lähedased oleksid teadlikud valuravi määramisest ja valuravimitest. Tihti on ravimeid päris palju, sest patsientidel on ka teisi kaasuvaid haigusi.\nMina olen kasutanud meetodit, et lähedane annab rohtu ja patsient võtab rohtu. Abiks võib olla ka ravimkarp, kus on valmis pandud on hommikused, lõunased ja õhtused ravimid.\nNii saab patsiendi elu elamisväärseks muuta ning aidata tal väärikalt oma haigust taluda. Haiguse süvenedes valu tavaliselt tugevneb ja vajab pidevat ning pikaajalist ravi. Kindlasti tuleks juba vähiravi ajalkui on valusid, pöörduda valuravi eesmärgil kohe valukabinetti.\nNeed on avatud mitmel pool Eestis.\nDr Kaiu Suija: Vähihaigete toetusravi süsteem areneb ja eeskätt võidavad sellest vähipatsiendid Peamine probleem vähihaigel patsiendil ongi valu. Arstil tuleb täpsustada valu põhjus, tüüp, lokalisatsioon, kestus. Tihti on vajalikud täiendavad uuringud. Oluline on koostöö arsti ja patsiendi vahel. Arst on meditsiiniekspert ja patsient on oma elu ekspert.\nLastehaigla hingehoidja Annika Laats võtab neid aastaid hoopis teisiti — tema sõnul mahtus Sandri kaheksa eluaasta sisse teise mehe 80 aastat. Sander ja tema lemmik pandakaru Pambus ravi ootamas. FOTO: Erakogu Ligi kuus aastat oma kaheksa-aastasest elust agressiivse ajukasvajaga võitlust pidanud Sander Salundo lugu paneb küsima: kuhu meil kogu aeg kiire on? Kaheaastasena oli Sander aktiivne ja seltsiv poiss.\nPärast abielu lahutamist kolis naine pere ühisest kodust koos ühiste lastega üüripinnale. Abielu küll lahutati, kuid jagamata jäi poolte abielu jooksul soetatud ühisvara, mida otsustati jagada hiljem.\nJagamata jäi hoonestatud kinnistu koos kasvava metsaga, kaks sõiduautot, traktor ning suurem osa vallasvarast. Kuu aega pärast lahutust oli ühine elamine tühjaks tassitud Möödunud aasta märtsis lahutanud naine avastas kuu aega pärast abielulahutust, et nende ühine elamine on tühjaks tassitud ja elamu on muudetud elamiskõlbmatuks: elamult oli eemaldatud ja ära viidud kõik aknad, välisuks ning siseuksed, hüdrofoor, suures ulatuses elektrijuhtmestik, pliit ning köögimööbel koos valamu ja segistiga ning wc pott.\nSaunast oli eemaldatud ja ära viidud sauna lava, osaliselt laudis, keris, dušisegisti, laminaatparkett ning suurem osa elamu siseviimistluses kasutatud laudisest. Hoovipeal seisnud kuurist oli järgi üksnes vundament, olgugi, et ehitusluba hoone lammutamiseks ei olnud. Lisaks oli mees katkestanud elektriliitumise ja veeühenduse.\nKuna elamule ei ole väljastatud ehitusteatist ümberehitamiseks ega taotletud ehitusluba elamu lammutamiseks, on mees kirjeldatud toimingud teostanud omavoliliselt ja seadusevastaselt. Ühisvaraks oli ka kasvav mets suurusega 2,6 ha ning ka selle oli mees loetud kuud pärst lahutust jõudnud lageraie korras maha võtta. Sama ajaga võõrandas mees kolmandatele isikutele samuti ühisvarana registreeritud kaks sõiduautot ning traktori.


Kaubamaja ja Solarise vaheline kvartal uueneb > Linnaplaneerimise koduleht > Tallinn\nEstonia pst, Kaubamaja tn, Rävala pst ja Teatri väljaku vahelise kvartali detailplaneering on 25. jaanuarist 8.veebruarini avalikul väljapanekul.\nDetailplaneeringu materjalidega saab tutvuda tööpäeviti Tallinna Kesklinna Valitsuses (Nunne tn 18, hoovimaja toas nr 32) ning Tallinna Linnavalitsuse teenindussaalis (Vabaduse väljak 7, I korrus).\n3,49 ha suuruse maa-ala kohta koostatud detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 5. detsembri 2018 korraldusega. Detailplaneering on koostatud eesmärgil moodustada planeeritud alale krundipiiride muutmise teel 14 krunti, lahendada kvartalisisene liikluskorraldus ja määrata kruntide kasutamise tingimused ning ehitusõigus.\nTegu on Südalinna ühe olulisema detailplaneeringuga. Estonia teatri ja Tammsaare pargi vastas asuvale alale koostatud detailplaneering annab võimaluse olemasolevate hoonete ümberehitamiseks ja laiendamiseks ning täiendavate kuni 8-korruseliste ja ühe kuni 12-korruselise elu-, äri- ja ühiskondliku funktsiooniga hoonete ehitamiseks. Alale on kavandatud ka avalikult kasutatav kvartalisisene tänav.\nRävala pst 8 krundil paiknev 11- ja 12-korruseliste hooneosadega ala kõrgusliku dominandi moodustav amortiseerunud ärihoone (nn Projekteerijate maja) on detailplaneeringu kohaselt võimalik asendada uue hoonega ning Rävala pst 10 krundil paiknev arhitektuurimälestisena kaitse all oleva Tallinna Ülikooli akadeemilise raamatukogu hoonele on kavandatud juurdeehituse võimalus.\nDetailplaneeringu jooniste ja seletuskirjaga saab tutvuda ka Tallinna planeeringute registris aadressil http://tpr.tallinn.ee/tpr.


Office võib voogesitusteenuse Peacock jaoks taaskäivitada - Veebisari | Jaanuar 2022\nOffice võib voogesitusteenuse Peacock jaoks taaskäivitada\nBüroo kestis üheksa hooaega ja on endiselt üks kõigi aegade populaarsemaid komöödiaseriaale. Battlestar Galactica, Saved By the Bell ja Punky Brewsteri taaskäivitamine on juba kinnitatud.\nOffice töötas üheksa hooaega.\nVõime olla taas tunnistajaks Dunder Mifflin Paper Company Scrantoni filiaali sisemisele tööle, võib-olla seekord erinevate näitlejatega.\nMinu lootus ja eesmärk on Office'i taaskäivitamine, ütles Bonnie Hammer, NBCUniversali otse tarbijatele ja digitaalsete ettevõtete juht, Deadline'ile.\nTa lisas: Office tuleb meie juurde tagasi 2021. aasta jaanuaris. Loodan, et suudame välja mõelda, milline see suurepärane taaskäivitamine oleks. Meil on vestlused.\nOffice taaskäivitatakse NBCUniversali tulevase voogedastusteenuse Peacock jaoks. Battlestar Galactica, Saved By the Bell ja Punky Brewsteri taaskäivitamine on juba kinnitatud.\nBüroo kestis üheksa hooaega ja on endiselt üks kõigi aegade populaarsemaid komöödiaseriaale. See pälvis ka kriitikute tunnustuse. Saade jäädvustas Dunder Mifflini töötajate igapäevaelu dokumentaalmeeskonna liikmete silmade kaudu, keda me kunagi ei näinud ega teadnud, miks nad neid inimesi dokumenteerisid.\nOsades osalesid Steve Carell, Rainn Wilson, John Krasinski, Jenna Fischer ja BJ Novak, Ed Helms, Mindy Kaling, Craig Robinson, James Spader ja Ellie Kemper.\nGreg Danielsi looming The Office oli USA adaptsioon BBC samanimelisest sarjast, mille pealkirjaks oli Ricky Gervais.\nGervais ja Stephen Merchant, algse Briti versiooni loojad, olid ka Ameerika versiooni tegevprodutsendid.\nSteve Carell on varem selgeks teinud, et Office'i taaskäivitamine ei tööta. Ta ütles eelmisel aastal Esquire'ile: Kuna The Office on Netflixis ja taasesitab, on seda viimasel ajal palju rohkem näinud. Ja ma arvan, et selle tõttu on huvi saate vastu uuesti tärganud ja räägime selle tagasitoomisest. Kuid peale selle, et ma lihtsalt ei pea seda heaks ideeks, võib seda saadet täna teha võimatu ja inimesed võtavad selle vastu nii, nagu seda 10 aastat tagasi aktsepteeriti. Kliima on erinev.\nTa lisas, ma mõtlen, kogu selle tegelase Michael Scotti idee, nii et suur osa sellest põhines sobimatul käitumisel. Ma mõtlen, et ta pole kindlasti modelliboss. Suur osa selles saates kujutatust on täiesti vale. See on asja mõte, tead? Aga ma lihtsalt ei tea, kuidas see nüüd lendaks. Tänapäeval ollakse solvavatest asjadest väga teadlikud – see on kindlasti hea. Kuid samal ajal, kui te võtate sellist tegelast liiga sõna-sõnalt, siis see tegelikult ei tööta.\nkes mängib mürgis eddie brocki\nAvengers lõppmäng robert downey jr


Võrgustik – lyhiyhendused\nOn juuli 18, 2011 juuli 18, 2011 Postitas lyhiyhendusPostitas David Simon, Dominic West, draama, John Doman, krimi, TV, Wendell Pierce\nUSA 2002-2008; looja David Simon; osades Dominic West, John Doman, Wendell Pierce, Lance Reddick, Deirdre Lovejoy, Sonja Sohn, Seth Gilliam, Clarke Peters, Domenick Lombardozzi, Andre Royo, Michael Kenneth Williams, jne\nEile sai ära vaadatud “The Wire’i” kõige viimane osa, ja nagu alati, ei saanud ükski narratiiv oma lõplikku lahendust – siin on see võimalik vaid ühe konkreetse isiku – enamasti tema surma – puhul. Sest kõik tegelased on asetatud suuremasse süsteemi: kogukonna, ühiskonna struktuuri. Selleks struktuuriks on Baltimore oma korrakaitsjate, kurjategijate, heidikute, poliitikute, ärimeeste ja ajakirjanikega, kes kõik moodustavad sarjas üldiselt hämmastavalt ühtse terviku. “Hämmastavalt” selle pärast, et “The Wire’i” üheks eesmärgiks ongi näidata nende ühiskonnakihtide ületamatuid lõhesid, kommunikatsiooni võimatust gruppide vahel tulenevalt ühiskonna strukturaalselt korraldatusest. Poliitikud tegelevad oma imidži loomisega valimiste edukaks läbimiseks, mistõttu nõuavad politseinikelt positiivseid statistikanumbreid, mistõttu neil on töötegemine võimatu. Mistõttu on võimalik luua suurejoonelisi kuritegevusvõrgustikke, mis valitsevad linna “tavaelanikkonna” tulevikuvalikuid ja haridusteed – hällist nurgapealseni ja nurga pealt hauani. Haridusinstitutsioonile seatakse poliitiliste mängude tõttu samasugused statistikapiirangud nagu politseile, nii et ka siit ei ole olulist “parendust” oodata. Niisiis on tegelased kirjutatud tihedasse võrgustikku, mis ei lagune kogu viie hooaja jooksul ning mis lubab neil narratiivi loogikas olla üksnes väikesed tegijad, aktandid struktuuris. (Eestikeelne pealkiri annab üllatuslikult sarja olemust ehk isegi paremini edasi, kui inglisekeelne.)\nAga. David Simon on suutnud luua sarja, mille kirjutamine on nii kuradi ühtlane ja jutustustehnika niivõrd keerukas (seda on nimetatud isegi romaanilaadseks), et mitte ükski tegelane ei jää oma eripärase näota, taustata, mis võimaldab ta paigutada sellesse ülirealistlikku (mitte ainult naturalistlikus mõttes, et kirjeldab põhjalikult üdini halba ja hävitavat) maastikku, mis paneb nad tegutsema, milles seisneb nende olemise võimalikkus. “The Wire’ist” jookseb läbi tohutu hulk tegelasi, keda kõiki võib pidada karakteriteks, põhjalikult välja joonistatud isiksusteks. Mitmetasandilisus, tegelaste rohkus ja kõiki liine põhjalikult tutvustamine oli ilmselt ka põhjuseks, miks esimesed osad tundusid katkendlikud, vahel isegi mõistetamatud, kuid juba peale paari osa vaatamist oli mul võimatu pilku kõrvale heita (esimene hooaeg läks ühe ööga). Niisiis on põhjaliku, aeganõudva, isegi “kirjandusliku” jutustamistehnikaga loodud tasakaal struktuuri ja omanäoliste karakterite vahel, kes kõik võitlevad oma koha kehtestamise ja uuristamise eest selles võrgustikus.\n– Mr. Little, how does a man rob drug dealers for eight or nine years and live to tell about it?\n– Day at a time I suppose?\nViiendas hooajas ei keskenduta aga mitte lihtsalt võitlusele oma koha eest struktuuris, vaid ka selle struktuuri enese loomisele poliitika-meedia-politsei-kuritegevuse omavaheliste suhete kaudu. Mitte lihtsalt realistlik representatsioon karmist tegelikkusest, vaid selle dekonstruktsioon – näitamine, kui palju selles reaalsuse on “realistlikkust”, st fiktsiooni. Võib öelda, et see on ülim ambitsioon, mida üks kunstiteos võib enesele seada – rääkida tõtt maailma kohta, mida ta kujutab; õigemini küll näidata ühiskondlikku tõekonstruktsiooni. Narkoärimeeste lõplikuks tõeks osutub loomulikult püstolitoru vastu pead (tegelikult kõigi inimeste lõplik tõde – surm), kuid see mäng, mis toimub eelnevalt, ei ole loodud kellegi muu kui ainult mängurite poolt. Probleem ongi selles, et mängurid ei ole omavahel ühenduses, ja need, kelle töö oleks valgustada (ajakirjanikud) näevad samuti vaid säravaid auhindu, mis neid pimestavad. Mitte keegi ei näe väljapääsu, sest ei näe oma kohast kaugemale – “vabadus on tunnetatud paratamatus”, eksole. “The Wire’i” loojad-tootjad-kirjutajad üritavad seda näidata, et ei eksisteeri paratamatust, vaid pidev konstruktsioon (nii poliitilisel, hariduslikul, kuritegelikul – ühesõnaga kõigil tasanditel), mis toodab paratamatust – mittetoimivat ühiskonda, mis kukub ikka ja jälle samasse auku, millest peab end omi juukseid pidi välja tõmbama.\nVõi mujalt: Ma tean nüüd, et kuidagiviisi ära elada ei tule siin kõne alla. Lihtsalt äraelamine tähendab siin surma. Tuleb kannatlikult, lakkamatult ehitada, organiseerida, korraldada. – M. Tournier, “Reede”


Kuidas ravida eesnäärme adenoomi omatehtud Kalanchoe mahla abil\nby Guybrush 21.01.2019 21.01.2019 1 комментариев к записи Kuidas ravida eesnäärme adenoomi omatehtud Kalanchoe mahla abil\nKuidas ravida eesnäärme adenoomi 2. astmel? Preparaadid ilma operatsioonita eesnäärme adenoomide raviks: Tavaliselt määravad arstid ennekõike urose, alfa-blokaatorid, mis leevendavad eesnäärme ja põie lihaseid, mis soodustavad uriini eritumist. Nende ravimite võtmist peab määrama arst. Eesnäärme adenoomi diagnoosimine ja ravi rahvatervisega Need sümptomid ei näita alati hüperplaasia esinemist. See võib olla meeste suguelundite täiesti erinev haigus, nii et diagnoosi selgitamiseks peab arst läbi viima patsiendi täieliku uurimise ja tegema katseid.Taimne ravim ei ole viimane koht eesnäärme ravi ravis. Enamgi veel, eesnääret peenestatud tinktuurid annavad imelise tervenemise efekti. Kalanchoe'il on bakteritsiidne, paranemis- ja põletikuvastane toime, seetõttu võib seda Kasutamine: esineb eesnäärme põletik, eesnäärme adenoom. Kuidas infusiooni teha. Kõige populaarsem "omatehtud" taimesord on Kalanchoe Blossfeld. Kalanchoe mahla kasutamist ei ole ametliku meditsiini poolt veel heaks siis kindlasti olete huvitatud sellest, kuidas õitsvate toidupaikade Kalanchoe tüüpi. Seda vahendit saab kasutada eesnäärme adenoomide, maohaavandite ja gastriidi raviks. Kuidas ravida eesnäärme adenoomi kodus kaskipunglitega. 28 aastat tagasi alustas mees prostatiiti. Nad tegid kaadreid, ettenähtud ravimeid, valud peatusid, kuid mõne aja pärast nad alustasid uuesti. Varsti läks ta enam ravile. Prostatiit aeg-ajalt meenutas ennast, aga siis valu taandub ilma ravita. Kasutage musta riisi mahla ja 1 tl 3 korda päevas minutit enne sööki või 1 tund pärast sööki. Ravi kestus on üks kuu. Kui teil on sapiteed, siis on see ravi veidi muudetud. Mahla heakskiitmine on sama kui koletsüstil, vaid suurendab annust järk-järgult 80 või isegi grammini. Rääkides eesnäärme põletiku eelistest, võite kaaluda haava koore kasutamist. Omatehtud ravimite ettevalmistamiseks peate kasutama ainult noorukoori. Parem on seda kevadel koguda, kui selle paksus ei ületa 5 mm. Koori on vaja kuivatada ja hakata. 1 spl toorainet tuleks valada ml viina ja panna pimedasse kohta 7 päeva. Kuidas ravida männipähklitega neeru tsüst Selle rahva abinõu abil vabanes naine munasarja tsüstist ja tema sõber vabanes tsüstist neerus. Liitris emailitud pannil vala pool tassi männi pähkli koorega, vala üle 0,5 liitrit keevat vett. Pange väike tulekahju ja õhku umbes tund aega, kui kaas on suletud. Kalanchoe kasutamist harjutatakse koos ravimitega ravimisega pärast haiguse vabanemist kroonilises faasis. Kalanchoe kasutamine soovitusliku ravi lisana ei kahjusta annust, kui see aitab jälgida eesnäärme struktuuri taastumise protsessi ja normaliseerib elundi vereringet. probleeme mõista, kuidas ravida eesnäärme hüperplaasia, vaadake patogeneesis ja morfoloogilised alusel haigus. Tavaolukorras eesnäärme asub ümber kusiti tagumises segmendis, mida nimetatakse eesnäärme. See ei põhjusta compression, mitte "häirida" seaduses urineerimine. Uriini kaudu kusiti meestel on tasuta. Sõltuvalt sellest, millised nina mõjutavad, jagunevad nad hiirepoolse sinusiidi, eesnäärme sinusiidi, sphenoiditi ja etmoidiidi vahel. Põletikulise protsessi käigus täidetakse põiksuunad suurel hulgal limaskestaid, pistikut, mõnikord ka vere lisanditega. On võimalik ravida . reproduktiivsüsteemi haigused - eesnäärme adenoomi ravis täheldatud kõrge efektiivsus. Aine on ka psühhotroopsete omadustega, selle kasutamine aitab parandada meeleolu ja mälu. Vahatoote ekstraktil põhinevaid preparaate soovitatakse laste raviks, nad aitavad vähendada temperatuuri ja normaliseerida vere omadusi, aitavad võidelda köha. On võimalik ravida prostatiiti ja taimede seemneid, purustades 4 tl purustatud seemnetest, valades selle klaasi keeva veega ja keetades seda veerand tundi. Enne kasutamist puljong jahutatakse ja purjeldakse supilusikatäis 5 korda päevas. Kuidas ravida eesnäärme juure. Sellise koduse ravi korral on . Kuidas teha mitteinvasiivset eesnäärme massaaži, saate õppida YouTube'i fotode, artiklite ja videote abil. Näpunäiteid, kuidas ennetada eesnäärme massaaži, sisaldavad soovitusi massaaži efektiivsust suurendavate spetsiaalsete määrdeainete täiendava kasutamise kohta.Naiste suguelundite põletike ravimiseks on neid võimalik mahla abil ravida. Kui kavatsete ravida Kalanchoe taime kasutamist, siis peate teadma, kuidas seda emakakaela erosioon, endokesevitsiit naistel, prostatiit, eesnäärme adenoom Omatehtud toodete valmistamiseks kasulik ja efektiivne on tähtis kasutada. Rahvameditsiinis kasutatakse Kalanchoe mahla ennetamiseks sageli. kuumutama seda veevanni abil ja hoidma seda kuni pool mahlast keeb ära. Kui kavatsete ravida Kalanchoe taime kasutamist, siis peate teadma, kuidas Seda vahendit saab kasutada eesnäärme adenoomide, maohaavandite ja gastriidi raviks. Kuidas ravida eesnäärmehaiguse kõrvitsaseemneid Eesnäärme ravi massaaži abil Klaas purustatud Kalanchoe lehed vala poole liitri viina, nõuda pimedas Eesnäärme adenoom ravib korvitsakasvatust mahl hästi, seda tuleb juua iga janu mis tahes eesnäärmehaiguse puhul aitavad rektaalset omatehtud küünlaid. Kuidas prostatiidi raviks meestel on rahvapärased abinõud Inimeste eesnäärme- ja eesnäärme adenoomiga seotud ravimeetodid võivad infektsiooni. Kuidas prostatiidi raviks meestel on rahvapärased abinõud Inimeste eesnäärme- ja eesnäärme adenoomiga seotud ravimeetodid võivad infektsiooni kõrvaldada, põletikku Maitsestatud petersell ja spinati mahl, hästi mahl, granaatõun, arbuus. Eelneva põletiku raviks kasutatakse traditsioonilisi meetodeid Kalanchoe. In eesnäärme adenoom ja krooniline prostatiit, kliimasaia ja mikroklisterid on lillesibul, kalanchoe, pirni lehed ja pähkel lehed) joonistatakse alkohoolse joogi raviks kasutatavat magnetit kasutatakse spetsiaalsete seadmete abil loodud Kuidas ravida eesnäärme meestes rahvapäraseid abinõusid erinevate liiki. veenilaiendite veenide programmi visiooni raviPripomočki za dihala ajurveeda kas viktori äkki paraneb eesnäärme adenoom ja tromboflebiit ja veenilaiendid ning peavalu riivitud muskaatpähklid või omatehtud hobukastanisalv, mida veenide peale määrida. kuidas ravida meie esivanemate varitsuslikku saladust. Kuidas kuivatatud orhideed taaselustada? teada kuldsete vuntside tänapäevase kasutuselevõtmise ja tutvuda mõnede retseptidega tavaliste haiguste raviks. Find Plant Kalanchoe. Search Faster, Better & Smarter at ZapMeta Now!\nNina limaskesta sekretsiooni olemasolu on inimese keha füsioloogiline tunnus, mis kaitseb hingamisteid dehüdratsiooni ja reostuse eest. Kuid lapse või täiskasvanu paks roheline tropp on tõsine põhjus arstiabi otsimisel. Sellist sümptomit ei saa ise ravida, sest see näitab patsiendi kehas esinevat infektsiooni. Lapse külm - kuidas kiiresti ravida: sissehingamine pihustiga, folk ja ravimite ravi. Sügis-talvisel perioodil on lapse külm üsna tavaline. Beebi muutub hõre ja lethargic. Mis õigeaegne ravi, komplikatsioone saab vältida. Vanemad ei peaks paanikat tekitama, vaid peaks lapsele hoolitsema ja tähelepanu pöörama. Seljavalu peamine põhjus on selgroolülide kahjustunud degeneratiivne kahjustus või moodustunud intervertebraalne hernia. Ükskõik kui edukas ravi on, soovitavad arstid patsiente kõrvaldada tegur, mis on tekitanud patoloogia tavapärasest eluviisist. Terved hambad, puhas (ilma rünnakuteta), ei ole mitte ainult ilusad naeratuse tagatised, vaid ka hea näitaja kehas üldisest seisundist. Lõppude lõpuks ei ole asjatu asi, mida patsient peaaegu alati palub patsiendi uurimisel näidata oma keelt, hoolimata sellest, mida patsient kaebab. Kuidas abistab haab? Milliseid haigusi nad võtavad? See on esimene köha parandav vahend kroonilise bronhiidi, bronhiaalastma, tuberkuloosi, kopsu köha, pleuriidi raviks. Aspen koor sisaldub ka suhkurtõve ja helmintilise sissetungi, seedetrakti ja kuseteede häired keerulises ravis. Selle taimse ravimi toimet võrreldakse aspiriini.\nRavimite kasutamine periwinkle'i baasil aitab kaitsta keha kaitsvaid funktsioone, normaliseerib seemne jõudlust, stimuleerib eesnäärme kude. Seda haigust on võimalik ravida õrnade lehtede abil, millel on tervendavad omadused. Kaks lusikatäit keedetakse veerand tundi g vees. Ravimit tarbitakse enne sööki kolm korda päevas. Vereurmarohi - juhised mahla või tinktuuri kasutamiseks, näidustused ravi kohta kodus ja ülevaated. Kosmeetika. Inimesed said mitmeid nimesid: tüük (tänu võimetele ravida tüükad ja papilloomid), pryticum (tänu tarade lähedale), kollane piim (piimamahla värvi jaoks). Kuldsete vuntside raviomadused ja vastunäidustused Kuldsed vuntsid, mille teine nimi on kodu ženšenn, aromaatne kallisia on rohttaim, mis kuulub Commeline'i perekonda. Herpes vabanemiseks peate teadma, kuidas haigust ravida. Parim on kasutada ravimit Acyclovir külmetushaiguste raviks huultel. Selle toimeks on atsükloviiri komponendi kinnitamine otse närvirakkudesse, kus viirus asub. Selline protsess põhjustab anti-agensi manifestatsiooni, mis pärsib uute viiruste paljunemist. Kuidas on haava koor kasulik ja kuidas seda kasutatakse ravis. Facebook; Haavakoore terapeutilisi omadusi kasutati antiikajast ja nüüd uuritakse selle keemilist koostist farmakoloogia abil ja seda kasutatakse aktiivselt ravimite valmistamisel. kuid aitavad parandada väliste tervikainete seisundit. Alkoholi tinktuurid võivad ravida. Kuidas ravida sinusiidi folk õiguskaitsevahendeid. Flu. ennetada põletikulise protsessi levikut traditsiooniliste ravitsejate retseptide kohaselt valmistatud vahendite abil. Infusioon, keetmine ja sissehingamine vähendavad haiguse sümptomite raskust - peavalu, näo turse, ninakinnisus. Kuidas teha squats. Lahjendada kääridega kükitamist. Iga harjutuse osa viiakse läbi kuni 20 korda. Kasutage käärid. Olles maos, peate tõstma jalad otse. Kuni 20 korda. Me asume seljal, tõsta jalad nii, et põlved oleksid teie näo lähedal. Me haarame oma jalad kätega ja selles asendis külmutame 20 minutit. Teadmised kõikidest nüanssidest ja nüanssidest võimaldavad teil kõigepealt teada saada, millist haigust meessoost kehas esineb. Samuti aitab sümptomite õige määratlus mitte ainult teada saada, mis on kehas esinev haigus, vaid ka valida, kuidas ravida olemasolevat probleemi. Mis on . Sa pead ennast abistama taimsete ravimite või muude looduslike abinõude abil. Korraldage oma toitumine. B6-vitamiini allikaks on nisu, kaera, odra, lina, lutserni jne kaunviljad, kaunviljad, köögiviljad ja tsingi - terved terad, rohelised köögiviljad, pähklid, seemned, meriviljad. Kuidas ravida lõugal keema. Sageli, kui kriitiline purulentne mass keeb keedetakse, toimub 3 kuni 4 päeva jooksul iseseisev lahkamine. Kui keetmist ei avata, tasub pöörduda arsti poole. Ta määrab keetmiseks vajaliku ravi. Tavaliselt sisaldab standardteraapia järgmisi keetmismeetodeid.\nPõhiline > Kuidas ravida. Kas hemorroidid juhtuvad ilma vere (verejooksu), valu, sõlmede ja muude sümptomiteta? Kuidas ravida. Paljud inimesed teavad, et hemorroididega on kerge verejooks ja hemorroidid kukuvad välja. Kui seda ei juhtu, kuid näol on muid sümptomeid, hakkab patsient kahtlustama, et tal on probleeme kaevlikute koosseisudega. Naistele jääb küsimus, kuidas kasutada, võtta munasarjavähi haigus? Aga see kõik sõltub chaga keetmise meetodist - infusioonist, keetmisest või teest, tegelikult on palju traditsioonilise meditsiini retsepte, vali need, mida eelistate. Kui teil ei ole aega ennast ette valmistada, saate osta apteegis valmis ravimeid ja ravida neid. Kuidas ravida rohelise jalga? Roheline tropp, hoolimata sellest, kes neid kannatab, tuleb kohe ravida. Beebis, kui te seda hoiatamatult kohtlete ja alustad seda, lootes, et jalg läheb iseendale, saate selle kroonilise sinusiidi tekkeks. Kindlasti pidage laps raviks alles pärast seda, kui arst on seda läbi teinud ja vastavalt tema soovitustele. Akne all mõistame tavaliselt nahal esinevat löövet, meenutades tuberkule. Kuid need võivad olla valged või punased, kõvad või vesised. Aknel ei ole inimese nahale leviku piire . Ligikaudu pooled täiskasvanud elanikkonnast ja lapsed kannatavad hooajaliste, koduste, toiduainete ja muude allergiate all. Allergia võib ilmneda erinevatel viisidel: .\nKuidas rakendada kuldseid vuntsid hemorroididele? Seejärel lisatakse 50 ml mahla koos 10 ml alkoholiga. Laske sellel keeta 14 päeva. Valage saadud kompositsioon hane rasvasse (50 ml), mis sulatatakse veevannis ja segatakse hoolikalt. Salvi ravitoime suurendamiseks võite lisada 1 tl. saab seda ravida selle taime abinõude abil. Kuidas vabaneda Mustpeade ninast kodus. Kosmeetikud soovitavad, et nahk oleks sõidukiirustes seerumiga kaetud keskmise ja rõngaste sõrmede padja abil. Enne protseduuri pühkige nägu, eriti nina probleemset ala kapsamahlaga. Täitke Võimaluse korral visake ajutiselt "raske" meik. See provotseerib ummistunud poorid ja raskendab naha enda. See tekib kudede termiliste, keemiliste või elektriliste kahjustuste tõttu. Sellised kahjustused võivad olla väga valusad, ohustada inimeste tervist ja elu. Tüsistuste vältimiseks on ravi kohe alustada. Selleks on teil vaja ettekujutust sellest, kuidas esmaabi anda, kui . Meie riigis on dykonu populaarsus koos Jaapani kiirtoidu ja omatehtud rullide ohjeldamatu moega - sellest ajast alates on iga eksperimentaalne aednik pidanud oma kohustust koguda see Jaapani ime oma emakeeles vene aias. Oluline küsimus salapärasest daikonist huvitatud inimestele on see, kuidas seda ebatavalist köögivilja kasvatada? Aevastamise põhjused seisnevad sageli keerulistes patoloogilistes protsessides patsiendi kehas. Sel juhul, et vabaneda temast, lihtsalt hoides oma nina, ei õnnestu.\nPärast värske Kalanchoe mahla paigaldamist täheldatakse inimestel sageli aevastamist. Seda taimset koostist kasutatakse nohu raviks. Põhjused. Sageli aevastamise peamised põhjused on allergiad ja hingamisteede haigused. Nasopharynxi limaskestade tugevat ärritust võib põhjustada sellised tegurid.\nProstatiit ja kuidas massaaži teha\nIstuva pildi tõttu prostatiit\nProstatiidi ravi roncoleukiiniga\nKuidas teha prostatiidiga ingveriga teed\nMitu päeva peaksin prostatiidiga sibulakesta jooma\nMesilase submorfiini baasil põhinevaid ravimeid peetakse eesnäärme adenoomi ravis väga tõhusaks. Selle aine abil tehke infusioonid ja toiduvalmistamisjäätmed. Selle aine tinkktur on kõige tõhusam vahend. See on ette valmistatud järgmiselt: Mesilasemismaterjal peab olema hästi purustatud;.Kuidas ravida prostatiiti kodus Prostatiidi efektiivset ravi kodus saab mahlade abil kiiresti ja meeldivalt läbi viia. Eriti sobivad eesnääre, porgandi, peedi, kurgi ja sparglite mahlade mahlad. Efektiivne omatehtud eesnäärme massaaž jäetud prostatiit võib põhjustada impotentsust, eesnäärme adenoomi ja isegi vähki.


Elu on sitt ja siis sureb ära - Aarne bloog\nNaljakas, et kui sa arvad, et elu enam halvemaks minna ei saa, siis ta ikkagi läheb.\nTüüp, kes lubas mu vannitoa ära krohvida ja plaatida ei võta telefoni vastu. Oli kokku lepitud, et helistame talle pühapäeval ja ta lihtsalt ei vasta. Niisuguste meestega ei saa asju ajada. On vastu võetud otsus, et teeme krohvimise ja plaatimisetööd ise ära.\nFirma, kes lubas aprilli keskel tellitud vanni kuu-poolteise jooksul tarnida ei tee seda mitte. Täna saabus teade, et paar nädalat kulub veel. Niisuguste firmadega ei saa asju ajada. Kuna ma tõesti vanne ise teha ei oska, siis otsin kiirelt uut. Paar esimest kontakti on lubanud 1 - 4 nädalasi tarneaegu. Kui nüüd see 1 nädal ka venima hakkab, siis peab ikka vist ise vannitegemise kah ära õppima.\nViimasel ajal olen ma vanne küll ehituspoodides näinud, aga pole uurinud, et kas kiireks vanniostuks on vaja talongi, ostukaarti või veel mingit imevigurit. Loodetavasti ma siiski saan niimoodi kah vanni osta, et lähen poodi, annan raha ja järgmisel päeval pane miski meistrimees selle paika.\nJa mul tõesti on selle vanniga kiire sest eile õhtust alates ei ole mingit põhjust mu vannituba vannitoaks nimetada. Vann lahkus sealt kus see ja teine. Täna hommikul kümne paiku tagusid töömehed selle maja ees tükkideks, laadisid autopeale ja viisid ära. Tasuta.\n‹ Kontsert läbi aga elu on veel ees\nKuidas plaatida vannituba ›\nOne comment on “Elu on sitt ja siis sureb ära”\npetta saanud klient ütleb:\nMulle tegi torumees Marko tünga. Leppisimine tööde hinnas kokku, ostsime poest (Onninen) vajaminevad jubinad ära, kuid kokkulepitud päeval mees tööle ei tulnud ja telefoni vastu ei võtnud. Pommitasin teda mitu päeva. Lõpuks vastas smsi-ga, et ma otsiks omale teise töömehe.\nOtsisingi. Tuli välja, et need torujubinad oleks saanud teisest poest (DR Sanitaartehnika) 2x odavamalt. Tundub, et mees tahtsiki vaid käivet teha ning töö tegemist tal plaanis ei olnudki.\nArve tegi ta ICT Projekt OÜ nimele:\nTorumees Marko telefon: 5283373\n© 2019 Aarne bloog. Sait on uhkelt pauerit täis tänu WordPress blogimootorile. XML sitemap. 110\t/ 0,166


Kas tead, kui tihti peaks tegelikult rätikuid pesema ja miks? - Maaleht\nKodu 24. mai 2019\nAjakirja Good Housekeeping spetsialistid soovitavad vannilinu pesta iga kolme-nelja kasutuskorra järel, kuna surnud nahrakud, mis rätikusse jäävad on bakteritele heaks toidulauaks. Trennis kasutatavaid rätikuid tuleks pesta veelgi tihedamini. Pesuloputusvahendi asemel võiks loputusvette panna natukene äädikat, see desinfitseerib paremini.\nNäorätikuid tuleks pesta pärast iga kasutuskorda, kui sa ei taha, et kuivatades bakterid su näole satuvad. Kui rätik hakkab haisema, tähendab, et ta on liiga kaua niiske olnud.\nKäterätte tuleks pesta iga paari päeva tagant, sest bakterid teatavasti armastavad niisket keskkonda ja sa kuivatad käsi mitu korda päevas.\nKöögirätikuid tuleks ideaalis pesta pärast iga kasutuskorda. Kui sa nii tihti neid pesta ei jõua, siis vähemalt kord nädalas tuleks köögirätikud küll pesumasinasse pista.\nÄra muretse, et rätikud nii tihti pestes kuluvad. Üks korralik rätik peaks vastu pidama viis kuni kümme aastat, senikaua kuni ta puhas on.\nUnustada ei tohiks ka voodilinu, neid tuleks pesta kord nädalas.


Mida pead tegema, et rasva pÃµletada? ðŸ”¥ðŸ”¥ðŸ”¥ðŸ”¥ â€“ Erik Orgu blogi - Ta poletab rasva\nTa poletab rasva,\nKa tema meelest on kasulik treeningu-eelsest toitumisest loobuda â€” kuid Ã¼ksnes aeg-ajalt. Professionaalne nÃ¤punÃ¤ide: Kaaluge ennast enne ja pÃ¤rast treeningut ning vÃµrrelge neid kahte numbrit. Tarbige umbes pool liitrit, kuni alustate treeningut, ja vÃ¤hemalt 0,3 liitrit iga 20 minuti jÃ¤rel treeningu ajal. Kaalusin kunagi 49 kg ja keha ei olnud ikka proportsioonis, ehk siis tagant vaates pirn mis pirn. Kui rasv on juba lihaseks muundunud, pÃµletab lihas ka kiiremini kaloreid.\nMara hla ChaiChai Choza\nParimate kaalulanguspeptiidide puusadelt rasva kiiresti pÃµletada? Pirnike Kaalun 61 kg.\nNÃ¼Ã¼d paljud Ã¼tlevads, et see pole mingi Ã¼lekaal,aga Rinna Ã¼mbermÃµÃµt on 91 kusjuures kannan C-korvi Keskkoht 73 cm ja Puusa Ã¼mbermÃµÃµt on cm :- NÃ¼Ã¼d saate aru milles probleem. Olen n. Milline treening mulle kÃµige paremini sobiks?\nÐ¨ÑƒÑ‚ Ð²Ñ‹Ð³Ð»Ñ�Ð´ÐµÐ» ÑƒÑ�Ñ‚Ð°Ð»Ñ‹Ð¼ Ð¸ Ð½ÐµÑ€Ð²Ð½Ð¸Ñ‡Ð°ÑŽÑ‰Ð¸Ð¼, Ñ�Ñ‚Ð¾ Ð±Ñ‹Ð» ÑƒÐ¶Ðµ Ð½Ðµ Ñ‚Ð¾Ñ‚ ÑƒÐ²ÐµÑ€ÐµÐ½Ð½Ñ‹Ð¹ Ð² Ñ�ÐµÐ±Ðµ, Ñ�Ð»ÐµÐ³ÐºÐ° Ñ†Ð¸Ð½Ð¸Ñ‡Ð½Ñ‹Ð¹ Ñ‡ÐµÐ»Ð¾Ð²ÐµÐº, Ñ‡Ñ‚Ð¾ Ð½Ð°Ð¿Ñ€Ð°Ð²Ð¸Ð» ÐžÐ»Ð²Ð¸Ð½Ð° Ð¿Ð¾ Ñ‚Ñ€Ð¾Ð¿Ðµ, Ð²ÐµÐ´ÑƒÑ‰ÐµÐ¹ Ð² Ð›Ð¸Ð·.\nKas tÃ¼hja kÃµhuga treenimine Â«pÃµletabÂ» tÃµepoolest rasva? - Tervis\nMis aitaks just puusade pealt kiiresti rasvu pÃµletada. Kuan hetkel rahadega kitsas, siis kÃ¤in iga pÃ¤ev kiirkÃµndi tegemas 15 km. Olen kuu aega teinud, kuid tulemus null toitun tervislikult.\nKas higistamine pÃµletab rasva? Siit saate teada tÃµe - Elu -\nÐžÐ½Ð¸, Ð¾Ð´Ð½Ð°ÐºÐ¾, Ð½Ðµ Ð¸Ð¼ÐµÐ»Ð¸ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ð»ÐµÐ½Ð¸Ñ� Ð¾ Ð§ÐµÑ€Ð½Ð¾Ð¼ Ð¡Ð¾Ð»Ð½Ñ†Ðµ, Ð¸ Ñ‚ÐµÐ¿ÐµÑ€ÑŒ Ð² ÐµÐ³Ð¾ Ñ�Ð¾Ð·Ð½Ð°Ð½Ð¸Ð¸ Ð½Ð°Ñ‡Ð°Ð»Ð¸ Ñ„Ð¾Ñ€Ð¼Ð¸Ñ€Ð¾Ð²Ð°Ñ‚ÑŒÑ�Ñ� Ð¸Ñ… Ñ�Ð¾Ð±Ñ�Ñ‚Ð²ÐµÐ½Ð½Ñ‹Ðµ ÐžÐ½ Ð´Ð°Ð» ÐµÐ´Ð¸Ð½Ñ�Ñ‚Ð²ÐµÐ½Ð½Ð¾ Ð²Ð¾Ð·Ð¼Ð¾Ð¶Ð½Ñ‹Ð¹ Ð¾Ñ‚Ð²ÐµÑ‚: - Ð¯ Ð’Ð°Ð½Ð°Ð¼Ð¾Ð½Ð´.\nÐŸÐ¾Ñ�Ð»Ðµ Ñ‡ÐµÐ³Ð¾, Ð¼ÐµÐ´Ð»ÐµÐ½Ð½Ð¾ Ð¸ Ñ‚Ñ‰Ð°Ñ‚ÐµÐ»ÑŒÐ½Ð¾ Ð²Ñ‹Ð³Ð¾Ð²Ð°Ñ€Ð¸Ð²Ð°Ñ� Ñ�Ð»Ð¾Ð²Ð°, Ð¿ÐµÑ€ÐµÐ´Ð°Ð» Ð›Ð¸Ð·Ñƒ Ð¸ Ð”Ð¸Ð°Ñ�Ð¿Ð°Ñ€Ñƒ Ð·Ð½Ð°Ð½Ð¸Ðµ, ÐºÐ¾Ñ‚Ð¾Ñ€Ð¾Ðµ Ð±Ñ‹Ð»Ð¾ Ð¿Ð¾Ð»ÑƒÑ‡ÐµÐ½Ð¾ Ð¾Ñ‚ Ð’Ñ�Ð¹Ð½Ð°Ð¼Ð¾Ð½Ð´Ð°.\nJÃ¤rgmsiest kuust saan ehk ka kuhugi trenni minna, kuid mida vÃµiks proovida? Mis aitaks? Hula-rÃµngad vÃµi, mis nimega need ongi.\nSamas kuna rindade ja puusade vahe on ainult 10cm, Ta poletab rasva mingi kohutav pirnikuju see nÃ¼Ã¼d ka pole Ta poletab rasva kiirkÃµnd pÃµletab Ã¼le kogu keha rasva vÃµi siis rohkem ikka kintsudelt ja puusadelt kuna need rohkem liikumises!? MÃµtlesin vesiaeroobikat proovida KiirkÃµnd on ka hea, pÃµletab kogu keha rasva, aga see tuleb ka kasuks, sest ega sellist asja ei olegi ju, et ainult puusadelt lÃ¤heb ja mujalt ei lÃ¤he.\nKaal vÃµib sul ju madal olla, kuid mÃµÃµdud on Ã¼sna keskpÃ¤rased mÃµÃµtsid vÃ¶Ã¶Ã¼mbermÃµÃµtu ikka Ãµigest kohast? Maagiliselt Ã¼hest kohast Ã¼mbermÃµÃµtu mÃ¤rgatavalt vÃ¤hendada ei saa, kuid kui jÃ¤tkad aktiivset eluviisi, siis peaks Ã¼leÃ¼ldine pilt Ã¼sna pea palju parem olema.\nJah, eks see kaal langebki, kui mingit trenni peale kÃµndimise veel tegema hakata, kuid hÃ¤da selles, et siis kaovad cm-d Ã¼htlaselt.\nToitumisspetsialist: liigne trenn ei lase kehal rasva pÃµletada - Toit ja trenn - Tervis\nPM Tervis Trenniga ei tasu Ã¼le pingutada.\nKas tÃ¼hja kÃµhuga treenimine Â«pÃµletabÂ» tÃµepoolest rasva?\nKaalukaotus vÃµi lihtsalt vesi kadunud? JÃ¤reldus Miks me higistame Kehatemperatuuri minimeerimiseks higistame.\nIsiklikult tÃµestasin! Viska selili,kÃµverda jalad pÃµlvedest ja hakka neid Ã¼hele ja teisele poole maha panema. Otsi parem ja Ãµigem asend,et tunneksid ka,kui lihased kÃ¼lgedelt pinges on. Tee nii igal Ãµhtul korda ja kahe kuuga saad 10cm maha nagu naksti!


[ARHIIV] m�ngumeistrid » GM abi » Seadistame bouncet, ja muud\nSeadistame bouncet, ja muud\npostitati 27.2.2011 11:50\nNiisiis, mul on vaja teha selline asi, et obj_midagi peaks collisionil kuuliga p�rkama (lendama) kuulist sama suunda kuhu kuul lendas.Probl selles, et bounce funktsioon ei v�imalda sellist teha ja on �ldse kehvasti tehtud. Seega-Kuidas saan sellist asja teha?\npostitati 27.2.2011 11:53\ncollisionil kuuliga pane talle kiiruseks see mis oli kuulil ja suunaks kuuli suund, ning siis nt collision siena vms asjaga pane bounce funktsioon.\npostitati 27.2.2011 11:54\nT�nud, VEEL �KS K�SS:\nMul on vaja, et paari globali v��rtust n�idatakse kindlas kohas oleval seinal (ei ole eriobjekt) 3d-s. Kuidas saavutada seda, et obj_minasedateen n�itab globalite v��rust mingis kindlas kohas oleval �ldisel seinal 3d-s?\npostitati 28.2.2011 11:39\nmisasja sa ajad, shooter\npostitati 28.2.2011 15:45\nta tahab 3d-s teksti kuvada\nei ole kidel kas aitab, aga ma kipun arvama et ametikus foorumis on see k�simus lahendatud kunagi juba, otsi natuke\npostitati 2.3.2011 15:44\nMul on isiklikult midagi selle vastu kui meelega tahetakse f��sikaseadusi eirata. M�tle m�ngijatele ka, inimesed hakkavadki p�rast nii arvama, et tulistad kuuli ja vaenlane lendab mitme meetri kaugusele.\nMuidugi kui sa mingist muust asjast r��kisid �ldse siis sry, aga see on lihtsalt minu arvamus, et ei tohiks niimoodi f��sikat eirata.\npostitati 2.3.2011 18:13\nkusjuurs kui shooter k�sis seda, siis ma m�tlesin et platformeri f��sikamootor kus asjad vastavalt massile k�ituvad, oleks p�ris tuus, keegi ennem �ra ei tee siis peab vist ise k�sile v�tma.\nei m�tle mingit k�rgemat matemaatikat vaid lihtsamat inertsi jne.\npostitati 3.3.2011 06:19\nJah, aga kuuliga ei tule sul peaaegu mingit inertsi.\npostitati 3.3.2011 11:21\nplatformeri f��sikamootor kus asjad vastavalt massile k�ituvad, oleks p�ris tuus, keegi ennem �ra ei tee siis peab vist ise k�sile v�tma.\nTegelesin hiljaaegu selle massi teemaga. Vt. exe faili n�ide 2, seal on kaks kuuli, mis p�rkuvad. P�rkamise kiirused arvutatakse vastavalt massidele (inertsimomendi j��vuseseadus).\nhttp://web.zone.ee/zimonak_failid/Gravity and Bounce.exe


Järv kui maavanema tülikas 'pensionifond' - Äripäev\nJärv kui maavanema tülikas 'pensionifond'\n16. aprill 2011, 09:00\nKoit Brinkmann 16. aprill 2011, 09:00\nPärnu maavanem, Isamaa ja Res Publica Liidu liige Andres Metsoja on Kaisma vallajuhina saanud segastel asjaoludel enda perekonnaga seotud MTÜ kasutusse Kaisma Suurjärve ning selle ääres asuva munitsipaalmaa.\nKeskerakonna nimekirjas kandideerinud Vändra valla volikogu revisjonikomisjoni esimehe Andres Tamme arvates on see puhas korruptsioon.\n"MTÜ Järvemaastik - Metsoja pensionifond" - sellise pealkirja all toimus mullu märtsis Vändra valla volikogu ees üks esitlus. Värske maavanem tutvustas MTÜ juhatuse esimehena ühingu tegevust ning algatatud detailplaneeringuga seonduvaid asjaolusid. Metsoja ütleb nüüd, et see oli spetsiaalselt tehtud nali juba aastaid kirgi kütnud järveäärse maa teemal.\n"Minu meelest on see korruptsioon, kuidas Metsojad on enda kasutusse saanud järve ning järveäärse maa. Tühje sõnu ma ei loobi, mul on dokumendid," kraamib Vändra valla volikogu revisjonikomisjoni esimees Andres Tamm kotist välja pataka pabereid. Seal on 2009. aasta sügisel Vändra vallaga liitunud väikese Kaisma valla otsused ja lepingud MTÜga Järvemaastik. Nii mittetulundusühingus kui ka vallas olid peategelasteks isa ja poeg Metsojad.\nMetsojad osalesid erastamisel. Pärast majandite lagunemist erastas Andres Metsoja ema järve ääres sauna ja vana jahimaja. Seejärel erastati sinna juurde veel 33 hektarit maad, mis on Andrese nimel.\n"Ma olen siin sündinud ja kasvanud ja soetanud siia ka vara, sellepärast ma teen seda. Plaanin siia toitlustust. 2,5 miljonit krooni kulub väliköögi rajamiseks, lisaks parkimiskohad külaliste jaoks," tutvustab Andres Metsoja oma tulevikuplaane järveäärse alaga.\nTulevikuplaane on raske teostada, sest paraku on sauna juures Metsoja maa väga väike. Üle kraavi on Metsojal maad küll, kuid seal on peal Natura ala piirangud. Äri laiendamiseks oleks vaja saada tükki valla maast, mida kasutab MTÜ Järvemaastik.\nPraegu ongi pooleli detailplaneeringu menetlus, mille raames soovib Metsoja muu hulgas vallamaa ja enda maa osalist vahetust. Detailplaneeringu menetlemisel on aga tekkinud tõrge.\nTammel ei ole Metsojade tegevuse vastu järveäärse vallamaa korrashoidmisel midagi, küll häirib teda, kuidas nad on selle vallamaa enda kasutusse saanud.\nEsimene katse oli 2001. aastal, kui Kaisma valla volikogu otsustas anda järve ja järveäärse maa rendile. Volikogu esimees oli toona Andres Metsoja.\n"Vallale tundus selle korrashoidmine suure kohustusena. Korraldasime läbirääkimistega enampakkumise. Oli meie pakkumine ja Tammede oma. Konkurss tunnistati läbikukkunuks," meenutab Andres Metsoja kümme aastat tagasi toimunud konkurssi.\n"…ma ei julge seda väita. Käsi südamel… ei mäleta," proovib Metsoja meenutada.\nKüll mäletab tolleaegseid sündmusi Andres Tamm. "Minu firma pakkus 200 kr/ha, Kalju Metsoja 0 kr/ha, kusjuures volikogu oli määranud alghinnaks 5 kr/ha. Volikogu komisjon valis võitjaks Metsoja. Halduskohtu kaudu saime selle otsuse tühistamise."\nOtsustatakse asutada MTÜ. 2003. aasta kevadel teeb vahepeal vallavanemaks saanud Andres Metsoja volikogule ettepaneku osaleda MTÜ Järvemaastik asutamisel. MTÜ hakkaks edaspidi järveäärset munitsipaalmaad korrastama ja hooldama.\nVallavanem Andres Metsoja ning MTÜ juhatuse liige Margus Pikkor, kes on samal ajal abivallavanem, allkirjastavad 8. juulil lepingu munitsipaalmaa tasuta kasutusse andmiseks. Ametlikult on Metsoja sel ajal aga puhkusele vormistatud.\nKakskümmend päeva pärast lepingu sõlmimist kantakse MTÜ Järvemaastik äriregistrisse ning ta saab registrinumbri, mis oli millegipärast juba olemas 8. juuli lepingus.\n"Ilmselt on tegemist inimliku eksimusega… ma ei tea…," jääb Metsoja taas selgitamisega hätta.\nMTÜ asutajateks on veel Kalju Metsoja ja Mait Kink ning peagi võetakse liikmeks ka Andres Metsoja.\n2006. aasta juunis toimuval Järvemaastiku üldkoosolekul arvatakse Kaisma vallavalitsus MTÜst välja. Sellise ettepanekuga tuleb välja vallavanem. "Koostöö jätkamine on vajalik ja ülioluline, kuid liikmeks olemine põhjustab asjatuid pingeid ja tekitab omakorda ühingu ja puhkeala arengu pidurdamist," sõnab protokolli järgi Andres Metsoja.\nValla esindajat Margus Pikkorit kohal ei ole ning valla lahkumist polnud arutatud ei vallavalitsuse ega volikogu istungitel. "Ilmselt see kõige korrektsem ei olnud, oleks tõesti pidanud selle volikogust läbi viima. Minu viga, et ma ei mõelnud siis kui vallavanem, vaid kui MTÜ liige," nõustub Metsoja nüüd.\nValla osalus takistas MTÜ-l projektiraha taotlemist. "Kuid ma pole kellelegi kahju tekitanud, vald pole mingit kahju saanud," rõhutab Metsoja.\nKüsin Tammelt, et miks ta alles nüüd, aastaid hiljem nendele asjadele tähelepanu juhib?\n"Sest varem ei saanud ma dokumente kätte. Alles Kaisma ja Vändra valla ühinemise järel pääsen info ligi. Tänu minu nõudmistele on tagantjärele välja ilmunud maakasutusleping ning valla MTÜst väljaarvamise protokoll," sõnab Tamm.\nNäide haldusreformi vajalikkusest. Metsoja kodupartei IRL on rääkinud aastaid haldusreformi vajalikkusest. Poole tuhande elanikuga vallas ei olnud vahepeal õiget vallasekretärigi. Juriidiline pool jäi nõrgaks ning sealt ka mitmed hädad dokumentide vormistamisel.\nAndres Metsoja on lepingutele ja valla otsustele alla kirjutanud kord vallavanemana, siis jälle MTÜ esindajana. "Väike koht, aktiivseid inimesi on vähe. Jõuadki olukorrani, et ühed ja samad inimesed kirjutavad otsustele alla," tõdeb ta.\nMetsoja räägib, et teeb järve ääres kõike heast tahtest. Enamik tema vabast ajast lähebki sinna. Aastaid on seal talviti korraldatud autode jäärajavõistlusi, suvel annab etendusi kohalik Võsateater. Palju käib järve ääres kalamehi ning ka niisama uudistajaid.\n"Raske on, tunnen, et väsin ära kogu sellest ühe inimese vastuseisust. Kaalun, kas lõpetada see asi ära ja maha müüa," ütleb ta paar korda vestluse jooksul. Kahju, et see lugu räägib pigem bürokraatiast, mitte tulemusest ja on ajendatud sellest, et töötan maavanemana ja olen seeläbi rünnatav, lausub Metsoja lõpuks.\nMTÜ Järvemaastik on saanud toetusi\nErinevate projektide kaudu on MTÜ saanud toetusi murutraktori ja väikelaaduri ostuks. Kaisma vald on andnud aastate jooksul 36 000 krooni, Vändra vald lisas eelmisel aastal 55 000 krooni.\nPRIA otsustas 2009. aastal eraldada Andres Metsojale 831 810 krooni väliköögi ehitamiseks ning väliköögi seadmete ostuks.\nKa uue sadamasilla ning sinna viiva tee valmimiseks on olemas rahastamise otsused, need ootavad aga detailplaneeringu vastuvõtmist.\nLEADER-programmist on raha saanud detailplaneeringu tegemiseks.\nKümme aastat kestnud vaidlus järve pärast\n2001 korraldas Kaisma vald maa rendileandmiseks konkursi, alghinnaga 5 kr/ha pluss maamaks. Andres Metsoja oli volikogu esimees. Osales kaks pakkujat. Andres Tamme firma pakkus 200 kr/ha, FIE Kalju Metsoja pakkus 0 kr/ha. Volikogu juures asuv rendikomisjon tunnistas paremaks Metsoja pakkumuse. Tamm kaebas otsuse halduskohtusse, kus see tühistati.\n2003 aprillis otsustas volikogu, et Kaisma vallavalitsus võiks olla üks MTÜ Järvemaastik asutajatest. Vallavanem oli Andres Metsoja, kelle korraldusega määrati valla esindajaks MTÜs abivallavanem-maakorraldaja Margus Pikkor. Teised asutajad olid Kalju Metsoja ja Mait Kink ning Margus Pikkor eraisikuna. Tänu valla osalusele, sai MTÜ maa vallalt ilma konkursita, otsustuskorras.\n01.07-01.08.2003 viibib vallavanem Andres Metsoja korralisel puhkusel.\n08.07.2003 allkirjastavad vallavanem Andres Metsoja ja MTÜ Järvemaastik esindaja abivallavanem Margus Pikkor valla ning MTÜ vahel põllumajandusliku maa kasutuse lepingu, millega antakse järv ning järveäärne maa tasuta MTÜ kasutusse. MTÜd äriregistris siis veel ei olnud.\n28.07.2003 kantakse MTÜ Järvemaastik äriregistrisse.\n30.06.2006 arvatakse MTÜ Järvemaastik üldkoosolekul Kaisma vallavalitsus vallavanem Andres Metsoja ettepanekul MTÜst välja. See selgub alles 16.03.2010.\n2007 sügisel valitakse Kaisma vallavanem Andres Metsoja Pärnumaa Omavalitsuste Liidu juhiks. 2008. a kevadel valitakse Kaisma vallavanemaks Kalju Metsoja.\n02.06.2008 saab Andres Metsojast MTÜ Järvemaastik juhatuse esimees.\n28.04.2009 algatab Kaisma vallavanema Kalju Metsoja MTÜ Järvemaastik juhi Andres Metsoja taotlusel maa-ala detailplaneering, sinna kaasatakse ka Andres Metsojale kuuluvad kinnistud.\n2009 liidetakse Kaisma vald Vändra vallaga. Kalju Metsoja ei jätka vallavanemana.\n2010 alguses saab Andres Metsojast Pärnu maavanem.\n19.11.2010 astub Andres Metsoja välja MTÜst Järvemaastik.\n11.02.2011 lõpeb detailplaneeringu avalik väljapanek.\n14.02.2011 toimub Kergu kultuurimajas detailplaneeringu arutelu, peamiseks ettekandjaks on Andres Metsoja. Metsoja on Pärnu maavanemana detailplaneeringute järelevalve teostaja.\n15.03.2011 teeb Vändra valla arengunõunik Mari Reinfeldt vallavalitsusele ja volikogule ettekande Kaisma Suurjärve detailplaneeringu kohta. Selles leiab ta, et Kaisma vald poleks tohtinud MTÜ-le Järvemaastik üle anda kohustusi planeeringu koostamiseks ja koostamise tellimiseks. Selle keelab planeerimisseadus.\nReinfeldti arvates tuleks kas menetlus tagasi pöörata, parandada õiguslikud ja sisulised vead või lõpetada menetlus detailplaneeringu kehtestamata jätmisega.\n19. April 2011, 12:26


Estonian Contemporary Art Development Center » Eriolukord on pannud suure osa kunstivaldkonnas tegutsejaid raskesse olukorda\nEriolukord on pannud suure osa kunstivaldkonnas tegutsejaid raskesse olukorda\nAprilli alguses kutsusime kunstivaldkonna loomeinimesi, töötajaid ja organisatsioone vastama küsimustikule, et kaardistada eriolukorra tõttu tekkinud kahjusid kunstivaldkonnas. Vastama olid oodatud kõik end ise valdkonnaga seostavad inimesed: kujutavad kunstnikud, disainerid, näitusemajade töötajad, kunstikriitikud, näituste tehniline personal jne. Organisatsioonide nimel palusime vastata ühel esindajal. Analüüsi koostasid Kaarin Kivirähk (KKEK) ja Kadi-Ell Tähiste (EKKAK). Analüüsitulemuste juures toodud graafikute autor on Brit Pavelson.\nKüsimustiku täitis kokku 264 inimest, kes küll kõik ei vastanud kõikidele küsimustele. Eraisikuna defineeris end 226 inimest (86,3%), juriidilise isikuna 36 vastajat (13,7%).\nKunstivaldkonnas ei ole siiani olnud süstemaatilist statistikakorjet. Samuti ei põhine siinne analüüs statistilisel valimil, mistõttu saab teha ainult üsna laiu üldistusi. Varasema statistika puudumise tõttu on keeruline teha järeldusi võrdluses ajaga enne eriolukorda. Siiski võimaldavad mõned tulemid seda aimata ning võimalik on järeldada üldisemaid tendentse. Taas võime öelda, et kunstivaldkonna statistika korjamine tulevikus on ülioluline.\nKuidas on eriolukord mõjutanud kunstnikke, disainereid, kuraatoreid ja teisi kunstivaldkonna loomeinimesi?\nSuur osa eraisikuna vastanutest olid vabakutselised kunstivaldkonna loovisikud, kes saavad loometegevusest kas kogu või suure osa oma sissetulekust (73%). 10 vastaja puhul (4,4%) võib eeldada, et nad peavad end küll kunstivaldkonnas tegutsejaks, kuid töötavad loometegevuse kõrvalt mitte-erialastel ametikohtadel.\nEriolukord on pannud suure osa kunstivaldkonnas tegutsejaid raskesse olukorda. Vaid väike protsent (8,5%) vastajatest ei ole üldse sissetulekuid kaotanud. Enamus on kaotanud kogu või üle poole senisest sissetulekust (57,1%). Peamiselt on kaotatud teoste müükide ärajäämise ja toimumata näituste juba tehtud kulutuste arvelt. Sellele järgnevad kaotatud sissetulekuna erinevad projektipõhised tööd (31%), mille alla on loetud näiteks näituste installeerimine, artiklite kirjutamine, fotograafia alased tellimustööd jm.\nKusjuures on kõige rohkem kaotanud need vastajad, kes tegutsevad OÜ või MTÜ kaudu, kõige vähem on kaotanud need, kes töötavad töölepingu alusel.\nAllesjäänud sissetulekutest on umbes veerandil ootuspäraselt kuupalk institutsioonis ja teise veerandi moodustavad erinevad projektipõhised tööd. Kuna määratlus „projektipõhine töö“ on üsna laialivalguv ja sinna alla võib lugeda erinevaid tegevusi, siis on ka põhjendatud, miks oli see nii üks peamisi kaotatud kui ka allesjäänud sissetuleku vorme. Samuti näitlikustab see hästi kunstivaldkonna töötajate suurt sõltumist ebaregulaarsetest projektipõhistest töövormidest.\nKüsimusele, kui kaua praeguses olukorras ilma tavapärase sissetulekuta veel säästude jm arvelt vastu peetakse, vastati küllaltki erinevalt. Üsna arvestatav hulk oli neid, kes peavad vastu vähem kui kuu (11%). Nende seas oli nii vastajaid, kellel juba on kogu raha otsas kui ka neid, kes hindasid oma toimetulekuvõimekust paarile nädalale. Kõige rohkem on inimesi, kes hindavad oma hakkamasaamist ühest kuni viie kuuni.\nÄrajäänud näitused ja teised projektid\nÜldistades võib öelda, et eriolukorra tõttu on enamusel kunstivaldkonna loomeinimestel ära jäänud või edasi lükkunud 2-5 projekti, millest 1-2 pidi toimuma välismaal. Samas võib see näiliselt väike number tähendada ikkagi mitme aasta tööd. Näiteks kirjutas üks vastaja, et tal on ära jäänud kaks isikunäitust, mis ühe kunstniku puhul tähendab väga suurt arvu töötunde.\nOlulised on ka inimeste emotsionaalne kahju, mille on tekitanud pikalt ettevalmistatud näituste ärajäämine või kaua oodatud residentuurivõimaluse kadumine, praegune teadmatus ja uute tellimuste/koostööpakkumiste ärajäämine. Uute teoste loomist raskendab ka see, et materjale ei saa tellida ja tööruumid on kinni. Väga mitmed vastajad on olnud seotud erinevate koolituste korraldamise või läbiviimisega, tõenäoliselt on need oluliseks (lisa)sissetuleku allikaks, mis nüüd on ära kukkunud.\nAvalikult võimult oodatakse pigem pikaajalisi usaldusväärseid meetmeid, pikemaid kui aastaseid stipendiume ja rohkem ka juriidilisi võimalusi vabakutselisena ära elada, mis ei oleks ainult seotud ettevõtlusega.\nMilline on eriolukorra mõju kunstivaldkonna organisatsioonidele?\nKunstivaldkonna organisatsioonide küsitlusele vastas 36 väga eriilmelist juriidilist isikut. Üldistades on kunstiorganisatsioonid väikesed, valdavalt kuni viieliikmelise tiimiga (63,7%) mittetulundusühingud (52,7%).\nVastuste põhjal saab väita, et 75% organisatsioone on kriisi tõttu oma igakuiseid kulusid vähendanud vähemalt poole võrra. Kõikidel vastanud organisatsioonidel esineb üht või teist liiki vältimatuid püsikulusid, kõige sagedamini esinev vältimatu kulu liik oli kommunaalkulud, kuid paljud vastanutest nimetasid ka palgafondi, side- ja rendikulusid. Püsikulude kõrval teevad pea kõik organisatsioonid igakuiselt ka erinevate projektidega seonduvaid kulutusi. Kõige suuremad kriisiga seonduvalt ära jäänud projektidele juba tehtud kulutused seonduvad produktsiooniga (44,4%).\nKui projektidele on juba tehtud kulutusi, mis olid kaetud avalikest vahenditest (näiteks Kultuurkapitali või ministeeriumi projektitoetusest, tegevustoetusest, KOV toetustest vms), siis on võetud rahastajate poolt valdavalt seisukoht, et taolisi kulutusi organisatsioonidelt tagasi ei küsita. Samas esines avalikest vahenditest mitte kaetud tagastamatuid kulutusi tervelt 63,9% vastanutest.\nTulu saavad enamik kunstivaldkonna organisatsioonidest ühteaegu nii era- kui ka avalikest allikatest. Seejuures on kunstivaldkonnas umbes pooleks organisatsioone, mis tuginevad suuremas jaos avalikest allikatest pärinevatele vahenditele ja neid, mis tuginevad suuremas osas erasissetulekutele. Väga suur osa vastanutest (91,67%) märkisid, et seoses praeguse kriisiga on neil saamata jäänud eraallikatest pärinevat tulu. Ära jäänud eraallikatest pärineva tuluna nimetati kõige sagedamini teenuste müügist tulenevat tulu, millele järgnesid tulu kunstiteoste müügist, ruumide väljarentimisest ja sponsorlusest/annetustest. Samas ei ole peaaegu pooltel küsitlusele vastanutest kriisiga seonduvalt saamatajäänud toetusi avalikest vahenditest ning kaks kolmandikku ei pea juba saadud avalikke toetusi tagasi maksma.\nValdkonna organisatsioonidest 36,2 % ei ole töölepinguga tööl mitte ühtegi inimest. Taolised organisatsioonid korraldavad tööde ja teenuste tellimist enamasti alternatiivsete tehinguvormide kaudu, kasutades nt käsundus-/ või töövõtulepinguid, litsentsi-/autoritasulepinguid või arveldavad arve alusel. Üksikud organisatsioonid ei märkinud ühtegi lepingulist vormi (5,6%), mille alusel nad oma tööd korraldavad või märkisid, et nende töö on korraldatud täielikult vabatahtlikkuse alusel (5,6%).\nKõik organisatsioonid, kes kasutavad töölepinguid, kasutavad selle kõrval tööde ja teenuste tellimiseks ka ühte või mitut alternatiivi. Neist organisatsioonidest, kellel on töölepinguga töötajaid, on töötajate töökoormust ja/või töötasu kärpinud vähemal või suuremal määral umbes kahe kolmandiku võrra, palgata puhkusele on mõned või kõik töötajad saatnud pisut üle ühe kolmandiku vastanutest ning koondamisi ei ole organisatsioonides toimunud praktiliselt üldse.\nKüsitluse toimumise ajal oli ka kunstivaldkonna organisatsioonidel võimalus kasutada töötukassa töötasu hüvitise meedet, mida plaanis kasutada 27,8% organisatsioonidest. Neist, kes hüvitist kasutada ei plaani vastas enamik, et toetuse mittekasutamise põhjuseks on mittekvalifitseerumine või sobimatud tingimused. See tuleneb tõenäoliselt töölepingutega töötajate puudumisest või vähesusest ja valdkonna projektipõhisest iseloomust. Samuti vastasid küsimusele eitavalt mitmed avalikest vahenditest püsivalt tegevustoetust saavad organisatsioonid, mille palgakulud on planeeritud katta vastavatest vahenditest ja mille töötajatel seetõttu palku hetkel vähendada ei tulnud.\nEriolukorra kehtestamise ja kriisi tagajärjel on kunstiorganisatsioonid pidanud ära jätma ja edasi lükkama sadu sündmusi. Kõige sagedamini nimetasid organisatsioonid (86,1%), et edasi lükata või ära jätta tuli näitusi. Samuti pidi enamik vastanuid ära jätma või edasi lükkama loengu/seminari/töötoa (75%) või publikuprogrammi ürituse (66,7%). Pooled organisatsioonid tühistasid ja/või pidid lükkama edasi üritusi, mis olid plaanitud toimuma välisriigis, seega iseloomustab kunstivaldkonda rahvusvahelisus.


Rakenduskoht: Excel 2016 Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 OneNote 2016 Office 2016 Office ärikasutajale Office 365 haldus Office 365 Small Business Office 365 Small Businessi haldus 21Vianeti käitatav Office 365 21Vianeti käitatava Office 365 Small Businessi haldus 21Vianeti käitatava Office 365 haldus Office.com Office 2013 Office 365 Germany – Enterprise Office 365 Germany – Enterprise’i haldus Klõpskäivitusversioon Rohkem... Vähem\nOffice’i võrguühenduseta töötava installeri abil saab vältida võimalikke puhverserveri, tulemüüri, viirusetõrjeprogrammi või Interneti-ühendusega seotud probleeme, mis võivad ilmneda tarkvarakomplekti Office 2016 installimisel.\nJuhised Office 2016 ühenduseta versiooni installimise kohta leiate artiklist Võrguühenduseta töötava Office 2016 installeri kasutamine oma Office’i versioonile vastava vahekaardi alt.\nKlõpsake nuppu Start (vasakus allnurgas) ja valige Sätted.\nMärkus.: On võimalik, et leidub veel puhverserveri sätteid, millest peate mööda pääsema. Kui see ei aita ja te installite Office’it tööl või koolis, pöörduge lisateabe saamiseks IT-osakonna poole. IT-administraatorid, lugege artiklit Office 365 URL-id ja IP-aadresside vahemikud.\nJuhtpaneeli avamiseks paremklõpsake nuppu Avakuva (vasakus allnurgas) ja valige Juhtpaneel.


- Poletada rasva maha reied\nPoletada rasva maha reied\nTellimise rasva põletamine täiendada Adiphene Ühendkuningriik. Lihased vajavad kasvamiseks energiat ja nõuavad kalorite ülejääki, rasvapõletus saab toimida aga ainult siis, kui sinu sissesöödud energia on väiksem, kui kulutus, ehk see nõuab kalorite defitsiiti. Samas kuna rindade ja puusade vahe on ainult 10cm, siis mingi kohutav pirnikuju see nüüd ka pole Kintsu sentimeetrid püsivad paigal, ei mingit vähenemist! Õiges koguses heade rasvade tarbimine aitab põletada keharasva. Vahepala võiks jääda alla kilokalori ja sisaldada nii valke kui ka kiudaineid.\nKuidas saada reied saledamaks ja pringimaks? - Tervis - sõlepland.ee\nKokkupuude toimub mitmel viisil: See vähendab imendumist kaloreid. Oma rasva siirdamine ei ole sobiv peente kortsude täitmiseks.\nKuidas operatsioon toimub. Reied; Reite plastika. Suured reied Logi sisse selle Aeroobsega kasvatad just lihaskiudude vahelist rasva, et mida ma enam-vähem või kuidas ma enam vähem toituma. Hind: 15, Kuidas on taastumine pärast operatsiooni kubemesong?\nKuidas põletada rasva reite kas te kuulute üks neist inimestest, kes võitlevad rasva reite rasva koguneda ümber reite ja kogu reied, tuharad. Rasva põletamine ja kalorite põletamine on erinevad asjad. Esimesena kasutab organism trenni käigus ära süsivesikud, sest neist saab keha kõige kiiremini energiat.\nNeed, kellel on sageli aeglane ainevahetus on liigne kehakaal.\nSiis tuleb leida, kuidas kiirendada ainevahetust ja põletada kõht rasva üksustega nagu pillid. Kuidas oma seljatrenn efektiivsemaks muuta?\nKas ikkagi on võimalik samal ajal lihaseid kasvatada ja rasva põletada ning mis need suured lödisevad käevarred ja jämedad reied ei kuidas oleks. Kui soovite kaotada kaalu ja rasva kadu eesmärke saavutada, peate õppima, kuidas põletada rasva põletamine.\nKuidas põletada keharasva ning hoida seda tagasi tulemast. Ära väldi rasva toidus.\nKuidas kaotada rasva kõhu piirkonnast? Kohviga saab teha nii palju rohkem. Talvekilodest priiks: kuidas põletada üleliigset rasva nii, et kaalulangus fitbitiga tervisele ei hakkaks? Silja Paavle, Kuidas põletada rohkem rasva?\nSöö piisavalt Vahel tekib rasvapõletuse pikal teekonnal tunne, et kõige lihtsam viis kaalu langetada, on vähendada. Et rasva põletada, tuleb teha kardiotrenni Lisa poletada rasva maha reied smuuti sisse rasvapõletuse tõhustamiseks supilusikatäis kookosõli ja vaata, kas ja kuidas mõjub.\nKõige tõhusam rasva põletamine. Ma töötan jalgrattal, kuid ma ei saa kaalust alla võtta » võrgust kaalu seksuaalse tugevuse ajakava toitumine langemise magu » Kuidas põletada rohkem rasva kui need kasutasid.\nKas olete kunagi istunud oma diivanil teleri vaatamise ajal ja sõi kogu pizza ise? Või terve kott kiibid. Kuidas rasva põletada? Kuidas poletada rasva maha reied rasva reite Kas te kuulute üks neist inimestest, kes võitlevad rasva reite rasva koguneda ümber reite ja kogu reied, tuharad.\nIngveriga detox aitab põletada rasva ning põletab treeningu poletada rasva maha reied ekstra kaloreid. Jäta oma vastus Tühista vastus.\nKuidas saada reied saledamaks ja pringimaks? Kuna poletada rasva maha reied pole võimalik rasva vähendada, tuleks jämedate reite korral tegeleda kogu keha rasvapõletusega. Nii satutaksegi nõiaringi, sest tahetakse rasva põletada, kuidas trenni tehes tekivad organismis mitmesugused hormoonid ja üks neist on hormoon irisiin. Kuidas eemaldada rasva lyashek: Graatsiline talje, ilus sale käed, pikad jalad - olete lähedal ideaalne, kui mitte üks asi - paks reied.\nKuidas see aitab saavutada seda, mida otsite. Seal on palju poisid steroidid seal. Aga kuidas sa tead, kui nad kasutavad?\nSeal on kindlasti võimalusi, mille abil saab Ütle, kui keegi kasutab steroide. Selle ravimi saate lihtsalt ja ohutult vabaneda liigse rasva kõhu ja reied.\nVolmer Rebane. Kuidas kulutab treening energiat. Voldid külgedel, probleem garderoob lemmik kleit on lootusetult väike ja lõputu spekulatsioon, kuidas eemaldada rasva reied ja kõht.\nBleak väljavaade. Kuidas saada peenemaks? Reied suht vormis v. Kõhulihasteharjutused aitavad ka puusade ümbert rasva põletada, kükid, treppidest tunnetad kuidas puusa lihased pingule tõmbuvad,samas annab.\nPaistes jalad parast kaalulangust\nTalv hakkab seljataha jääma ja aeg on vähendada külmal ajal taljele kogunenud koormat. Kuid ükskõik, kas soovid parandada tervist või lihtsalt parem välja.


Kas Euroopa Liit mõjub kahjulikult turumajandusreformidele? < Teadustöö artiklid < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nKas Euroopa Liit mõjub kahjulikult turumajandusreformidele?\n14.06.13 @ 10.01\nViimati muudetud: Ragnar Tammeleht, 04.04.2016 13:56\nProfessor Karsten Staehri lemmikartikkel uurib seda, millist mõju avaldab reformidele see, kui lähedal riik on EL-iga ühinemisele.\nTTÜ Rahanduse ja majandusteooria instituudi teadetetahvlil on karikatuur, mis kujutab auditooriumi, kus nii õppejõud kui ka üliõpilased põrnitsevad tudengit, kes on krampides põrandale langenud. Pildiallkirjaks on: „Professor Staehr saavutas oma eluaegse eesmärgi – ta tüütas üliõpilase surnuks.“\nTegelikus elus selline asjade käik siiski kuigi tõenäoline ei tundu, sest taanlane Karsten Staehr kuulub kindlasti majandusõppejõudude elavaloomulisemasse ja väljendusrikkamasse koolkonda. Ja ta on ka üks tsiteeritumaid Eesti makroökonomiste. Staehr ise suhtub sellesse ausse veidi tõrjuvalt. „Mul on mõni halb artikkel, mida tsiteeritakse, jah,“ ütle, ta. „Reeglina neid artikleid, mis mulle endale meeldivad, ei loeta ega tsiteerita, neid aga, mis vähem meeldivad, loetakse ja tsiteeritakse.“\nÜhe tema lemmikartikli teemaks on, kuidas see, kui lähedal maa on EL-iga ühinemisele, on seotud demokraatliku ja majandusliku vabadusega riigis. Staehr avastas, et kui üks 27 Euroopa post-kommunistlikumast riigist jõudis lähemale EL-ile, demokraatlikud reformid tavaliselt edenesid, samas turumajandusreformid taandarenesid. Võimalik, et selle põhjuseks on regulatsioon, mida tuleb EL-iga ühtlustada. „Ma ei usu, et seda on keegi lugenud, vähemalt pole seda keegi tsiteerinud,“ kommenteerib Staehr mõrult.\nArtikkel kuulub ühte kolmest valdkonnast, mida Staehr peamiselt uurib, täpsemalt poliitökonoomia alla, kus ta tegeleb eeskätt sellega, miks mõni riik ajab üht tüüpi majanduspoliitikat, mõni teine aga teistsugust. Teine põhivaldkond on makroökonoomika ja rahandus, kus ta uurib inflatsiooni dünaamikat, seda, miks eri riikidele mõjus üleilmne majanduskriis erinevalt, ja miks mõni riik, iseäranis Baltimaad, on väga tundlik majandusšokkidele.\nStaehri kolmas huviala on eelarvepoliitika. Praegu lõpetab ta mõttekoja DIW Berlini teaduri Guido Baldiga kahasse kirjutatud artiklit sellest, kuidas erineb eelarvepoliitika Euroopas enne ja pärast üleilmset kriisi. Staehr on kirjutanud ka artikleid Eesti maksupoliitikast. Ühe oma doktorandiga uurib ta maksudest hoidumist ja püüab välja selgitada, mil määral on äritulu saanud kodumajapidamised aastatel 2000-2007 oma tulu vähem deklareerinud. Nad avastasid, et tulu deklareeriti tegelikust palju vähem, kuid veidi üllatav on tulemus, et aladeklareerimise ulatus ajavahemiku alguses ja lõpus suurt ei erinenud.\nStaehr osaleb ka erinevates teadusprojektides, kui teda kutsutakse. Sügisel uurib ta konkurentsivõime olulisust. Kuigi konkurentsivõimet on keeruline defineerida – sellel on sadu definitsioone ja mõne majandusteadlase arvates pole sellist asja olemaski –, on see praegu poliitiliselt väga oluline teema. „Kriisiriigid peaks parandama oma konkurentsivõimet, mis tähendab, et kellegi palgad peaks langema,“ kirjeldab Staehr poliitilist mõtlemist. Nii on ka Kreekas rakendatavad poliitikameetmed suuresti seotud konkurentsivõime kasvatamisega. Ka vaidlus, kas Balti riigid pidanuks kriisi ajal oma valuuta devalveerima, põhineb oletusel, et konkurentsivõime vähemalt mingil määral loeb.\nStaehr teadis Balti riikide kohta juba Nõukogude ajal, sest tema vanaema oli sõdade-vahelisel ajal huvitatud Põhjamaade ühtsuse küsimustest – mis hõlmas ka Baltimaid. Aastail 1996-7 töötas ta Leedus. Aastal 2001 tuli Staehr õpetama Tartusse ning jagas oma aega Eesti, Norra ja Taani vahel. Tallinnasse kolis ta 2006. aastal. „Kui ma külastan Kopenhaagenit või Oslot ja naasen Eestisse, siis tunnen end kodus,“ ütleb Staehr – kuigi ta tunnistab, et eesti keel valmistab talle endiselt suuri raskusi.