Hüvasti, Orissaare laululava, elagu Orissaare laululava! - Saarte Hääl\n“Orissaare laululava taastatakse oma vanas asukohas, kuid seda üldsusega läbi arutamata ja arvestamata vahepeal tuule tiivusse saanud võimalustega Illiku laiul,” kirjutab Heiki Hanso.\nKes minuealistest ja vanematestki ei mäletaks võimsaid pidusid Orissaare laululaval? Suvetuurid, jaanipäevad, kontserdid. See oli koht, kus inimesi käis pidutsemas nii lähemalt kui ka kaugemalt. Vahva koht oli: alevi servas, justkui keskusest väljas, aga siiski piisavalt lähedal, et kõik tulla saaksid. Tol ajal polnud inimestel ju nii palju autosid, kõik, kes kaugemalt tulid, mahtusid ilusti tänavaservadele parkima või viitsisid peole jalutada või velotada. Umbes 20 aastat tagasi laululava hiilgeaeg aga kustus: lava väsis ja lagunes, aga ka inimeste peoharjumused olid muutumas.\nLubatud diskussiooni ei tulnud\nIlmselgelt on mul hea meel, et Orissaarde tuleb taas koht, mis ehk aitab ääremaastuva Ida-Saaremaa keskuse jälle natuke rohkem kaardile. Orissaare kultuurimaja töötajad on selle nimel aastaid vaeva näinud: korjanud raha annetustena, küsinud paarkümmend tuhat eurot uue valla eelarvest ja kirjutanud tubli projekti.\nKuna olen ise kogukonna kaasamise ja inimeste huvi sütitamisega palju kokku puutunud, samuti soovides Orissaarele ägedaid uusi nüansse leida, tean, kui raske töö see on ja seetõttu on minu lugupidamine asjaosaliste vastu suur.\nKüll aga teeb muret see, kuidas ja kui läbimõeldult Orissaare laululava taas vanasse kohta püsti pannakse. Tänavu 19. veebruaril said Orissaare osavallas kokku kohalikud valla esindajad ja kaasamõtlejad, et laululava tulevikku arutada. Leppisime kokku, et kui kultuurimaja kirjutatud projekt saab LEADER-meetmest rahastuse, teeme uue koosoleku, arutamaks, kuhu uus laululava kerkida võiks. Detailplaneeringus oli variante kolm: vana laululava koht ning kaks kohta Illikul. Jäime ootama – lubati ju teada anda, kui rahastus tuleb, et saaksime ühiselt koha üle otsustada.\nNüüd aga, kogemata Laulu tänavat mööda sõites, nägin, et ehitustööd vana laululava koha peal juba käivad. Kuhu jäi lubatud diskussioon ja kohalike arvamuse küsimine? Miks otsustati asjad väikeses ringis?\nIlmselgelt on paljudel aleviku tagaserva ääres privaatse peokohana tuntud nurgakesega seotud häid mälestusi ja vanemal generatsioonil on harjumus seal koos käia. Vaadakem aga tõele näkku: Illiku laiust on saanud Eesti ühe ägedama muusikafestivali toimumispaik, seal on peomaja aastaringseks kasutamiseks ja jahisadam isegi merd mööda tulnud turistide kaasamiseks. Oodatud on nii noored kui ka eakamad. Miks peaks ühes väikeses kohas üldse olema eraldi peokohad noortele ja vanadele (just seda argumenti olen kuulnud vana laululava toetajate käest, et ah las noored tegutsevad seal, meie teeme siin)?\nIllikul on palju ruumi ja vahvaid võimalusi ehitada ajakohane laululava, kust tuul ei vii koorilaulu merre, vaid võib tuua palju publikut tänu sulnile merevaatele ja imelistele päikseloojangutele, just nagu Triigi sadama kontserdikoha lahenduse puhul.\nIllikule on lihtsam parkida, sest ruumi on rohkem (aleviku mereäärsed tänavad annavad selleks lisavõimaluse), häiritud on märksa vähem kohalikke inimesi.\nVana laululava ümbritsevad elumajadega tänavad ja vahetus läheduses kasvatatakse veiseid. Lisaks on vana laululava lähedale kerkinud korralik tööstuspiirkond, kus mitu kohalikku ettevõtet pidevalt laienevad, ning alajaam, mida Väikese väina merekaabli paigalduse korral tõenäoliselt ümber ehitama hakatakse… Parkida saab ainult kitsastele tänavatele. Järgmise sammuna peabki kultuurimaja personal asuma uuelt vallalt uurima, kuidas saaks laululava juurde parkla ehitada. Aga see ju maksab. Ja mitte vähe.\nIllikul oleks ka oluliselt lihtsam korraldada piletimüüki: poolsaarele pääseb vaid ühte teed pidi, samas kui aleviku tagaservas asuvale laululavale tuleks kontserdi korral selle ümber paigutamiseks rentida aiad, et inimesed elamust ausalt nautima minna saaksid. Vana laululava ülesehitamine läheb maksma 70 000 euro kanti ja see on alles esmane kulu. Hooldustasud, parklad jne lisanduvad kõik meie endi rahast. Seal ei ole tajutav Saaremaa!\nIlmselgelt võiksid Illiku arendajad teha sinna teise, konkureeriva laululava, aga milleks? Miks peaks mõni projektihindaja või ka vallavalitsus toetama analoogset projekti poolteist kilomeetrit eemal? See pole ju ratsionaalne, kuigi ehk mitte võimatu. Kahju on lihtsalt, kui palju tööd ja energiat pannakse millessegi, mis saab vähem kasutust, kui võiks…\nVõrrelda on mõttetu\nMuidugi ei alahinda ma kohalike kultuuriinimeste võimekust üritusi korraldada. Saan aru, et elu aleviku tagaservas läheb kindlasti rohkem keema, kui ta seda viimased paarkümmend aastat teinud on, aga kas see ka pikemas perspektiivis mõttekas on, jäägu igaühe enda otsustada ja meile kõigile näha.\nVõrdlusmomente uue ja vana vahel võibki tooma jääda. Eks seda ole praegu ka pisut mõttetu teha – otsustati ju laululava teha just sinna, kus see kunagi oli, võtmata arvesse Orissaare potentsiaali ega ka paljude kohalike inimeste arvamust ja korraldamata diskussiooni, mis lubatud sai. See ei ole lahe! Ma ei ütle, et Illiku lahendus pidanuks kindlasti võitma, aga vähemasti oleksime saanud argumenteeritud põhjenduse, miks eelistada vana laululava asukohta…\nSoovin uuele laululavale tuult tiibadesse ja kavatsen, just nagu muiste, sinna üritustele minna, aga väikese kurbusega südames, sest suurem laululava ajakohasema taristuga asukohas olnuks oluliselt suurem rahvamagnet kui peidus lavake Orissaare tagatänavatel…\nVASTUKAJA: Hüvasti, Orissaare laululava...\nLisatud: 13.06.2018 / 00:26\nKuidas saab ise volikogu liige olles nii suutmatu olla ? Ja veel koalitsiooni liige !\nProbleem on ikka teis endas, Heiki. Viige ennast asjadega rohkem kurssi.\nLisatud: 13.06.2018 / 00:41\nVõõrast raha on sul kerge jagada, Heiki, kahju, et projektikirjutsmisest ise sa midagi ei taipa, kahju et raha saamise Illikule just sina oma rumala jutuga võid ära nullida!\nLisatud: 13.06.2018 / 00:57\nviskab tõesti üle juba, et heiki hanso igas orissaare asjas sõna võtab targutades kuidas midagi tegema peab. oled üldse igapäevaselt orissaare elanik ka vää.\nmida orissaares üldse ilma härrat kaasamata teha võib.\nLisatud: 13.06.2018 / 07:15\nMuidu oleksin ehk Heikiga nõuski, kuid A. Põlluäär tõi minu jaoks välja nüansi, mis on veenev. Nimelt ei ole Illiku hea koht laulmiseks. Laulmise all mõeldud siis just koorilaulu. Lagedal väljal merekaldal ei saa laul korralikku kõla. Ning milleks muuks seda laululava veel pidama peaks.\nTeine asi on see, et hetkest mil jaanituli laululavale tagasi kolis, hakkas Illiku tunduma eramaana, kuhu igal inimesel asja pole. See sai rohkem ühe seltskonna platsiks.\nPikk jutt, s... jutt\nLisatud: 13.06.2018 / 07:36\nSoovin sulle Heiki mõistust, et sa sellist rumalust enam leheveergudele ei kirjutaks, näib, et kohapeal ei suuda sa kogukonda veenda, usu, nii lahmides ka mitte!\nLisatud: 13.06.2018 / 07:54\nHeiki. Diskussiooni on peetud juba enam, kui 10 aastat. Tean, et toetasid korjanduse ajal isegi laululava taastamist ja volikogu liikmena ei ole sul õigust astuda ühe inimgrupi poolele. Peaksid olema kompromissialtim.\nLisatud: 13.06.2018 / 07:57\nMaailma ei saa ümber oma naba pöörlema panna. Soovin inimesele tarkust muuta asju, mille muutmine on tema võimuses ja muuta oma suhtumist asjadesse, mille muutmine ei ole tema pädevuses. Suurel inimesel ei sobi kaebama joosta, kui midagi pole nii, nagu talle meeldiks.\nLisatud: 13.06.2018 / 09:28\nIlliku alguses on mändidega ala. Seal vahel olekski sobilik koht laululavale – männid pakuvad piisavalt tuulevarju aga samas on nende vahelt vaade ikkagi väga kaunis.\nLisatud: 13.06.2018 / 09:31\nSellise suure ja tähtsa objekti juures on avalik arutelu vältimatu! Mida need ametnikud õige mõtlevad – kas see on nende raha? Raha eraldati Saaremaa Vallale. Anu Viljaste on ametnik, kes peaks toimetama rahva huvides. Ega pole imestada – osavallakogu juht ju kultuurimaja töötaja poeg.\nLisatud: 13.06.2018 / 09:48\nIlliku algus on eramaa! Sinna ei saa midagi lihtsalt niisama ehitada.\nLisatud: 13.06.2018 / 09:54\nMina tunnen, et antud juhul toimetas Anu Viljaste täiel määral rahva huvides!\nDemokraatia suur häda ongi see, et kõigil on õigus arutleda ja otsustada. On selleks siis ka baasi või mitte. Arborist teab täpselt, kuhu ja kuidas laululava tuleb ehitada. Koorijuht teab veel paremini, kuidas tuleb hekki pügada. Nii jõuamegi tont teab kuhu. Kõigil on õigused, kohustusi pole aga kellelgi.\nVõtke lõpeks selle Illikuga midagi ette. Sadama hoone mädaneb aastaid ning ei ole kindlasti rakendatud määral, milleks on potentsiaali.\nLisatud: 13.06.2018 / 09:56\nAga huvitav kuidas üle Eesti tuntud Käsmu kontserdi paik küll toimib? Sajad inimesed külastavad seda kohta ja just nimelt sellepärast, et see merekaldal. Ükski koorilaul ei lähe kaduma kui paiknemine on läbi mõeldud! Uue lava koht oleks Illikul kordades rohkem rahvast meelitanud oma maalilise merevaatega, see on kindel.\nLisatud: 13.06.2018 / 10:11\nKui artiklit objektiivselt meelestatuna lugeda, siis tundub, et tegelikult on kenasti nn mõlema poole argumente esitatud ning artikkel pigem juhib tähelepanu ja soovi avatud diskussiooniks, et leida kõiki nn pooli rahuldav kompromiss.\nÄkki olete ise hoopis rohkem “ühe grupi” pooldaja? :)\nLisatud: 13.06.2018 / 10:16\nKõige parem – ära tee midagi, siis ei ärrita kedagi!\nLisatud: 13.06.2018 / 10:39\nHeiki, sinu kommentaarile vastates – just rahva huvides on Anu siiani toimetanud, kuid praegu tunnen talle südamest kaasa, sest sellist palagani asja ümber, mis selgemast selgem juba pea 9 aastat , poleks keegi uneski arvata osanud. Jõudu teile ja kõigile meile !\nLisatud: 13.06.2018 / 10:54\nEga illiku pole ka eurorahadest ilma jäänud, vastupidi suur ja vägev Kultuuriladu seal ju 100000 toetussummaga tehtud. Iseasi palju see seal kasutust leiab või talle leitakse või tahetakse leida.\nLisatud: 13.06.2018 / 10:57\nMinu arust täitsa ok kirjatükk, ei tee maha üht ega teist vaid paneb tõesti mõtlema – kas me soovime vana laululava kanti oma 50-le huvilisele või tahame me tuua Orissaaret suuremalt pildile, kasutades oma suurimat trumpi – merekallast? Kui on kohalikke inimesi (ja neid on palju!) kes ei soovi laululava ehitamist vanale kohale siis minu arust pole ju Anu V toimetanud täiel määral rahva huvides? Miks ei korraldatud küsitlust? Enamus kommenteerijaid on siin lihtsalt hr Hanso arvamuse suhtes ründele asunud ja ei oska ise ÜHTEGI argumenteeritud põhjust välja tuua, miks peaks see laululava tulema vanasse ja ilmselgelt iganenud kohta kus kahjuks miinuseid rohkem kui plusse. FB arutelust käis läbi sõna “nostalgia”, mis ei ole antud juhul eriti sisukas põhjendus. Siinkohal jaguneb Orissaare lihtsalt kahte leeri ja sellest on kahju. Väga loodan, et Illiku arendajad peagi siis ka teise lava jaoks raha saavad!\nLisatud: 13.06.2018 / 11:34\nMinu meelest on tore, et Orissaare saab eriilmelisi ja eriotstarbelisi esinemi ja puhkamispaiku. Suuremate ürituste korral saab hea läbisaamise korral mõlemad platsid kasutusse võtta ja võidavad kõik. Miks nii väikese koha rahvas tahab küll üksteise vasti olla? Teeme koos ja teeme endale! Olgu siis suurelt või väikeselt mõeldes!\nKa vana poolt\nLisatud: 13.06.2018 / 13:16\nKa vana koha poolt !!!!\nRahvast laululava platsi sündmustel ikka mitte 50 vaid 500 ja + .\nKüsitlus toimus juba aastaid tagasi, vastasin ka ise selle taastamise poolt .\nKui eelmise aasta Orinõmme Retrodisko suunas oma piletitulust 1000€ vana laululava taastamiseks( kirjas kohalikus lehes), kuidas härra Hanso ja Piidivabriku noored selle maha magasid, oleksite saanud juba siis selle endale nõuda !!! Võõras raha, aga ikka ju võimalus, nagu praegu.\nLisatud: 13.06.2018 / 13:28\nMis teemad veel peaks Heikiga läbi arutama enne tegemist, kas Kuressaare keskväljaku tegijad ikka said loa?\nLisatud: 13.06.2018 / 13:38\nJah, tõesti, sunniviisil Illikule…. Koht nagu oleks tore ju oma merevaatega, aga miks rahvas ei lähe..?\nSellepärast,et mere ääres on alati tuul, ja külma hakkab ka suvel. Istepinke on ikka räigelt vähe, murumätaste otsas tantsu vusserdada saab ainult kalossiga….\nJäägu Illiku ikka noorte pidude kohaks, kus tantsimine on rohkem nagu hõõrumine üheteise vastus, kus ka alaealine saab teha, mis tahab, keegi ei näe, kus muusika võib olla nii vali, et ise oma mõtteid ka enam ei kuule. ..pidutsegu või mitu päeva jutti….,nagu ILANDSOUND..\nLas lauluväljak jääb ikka meile, väikelastega emadele, vanaemadele, vanaisadele… saab korralikku kontserti vaadata, korralikku koorilaulu kuulata….No kasvõi nostalgitsedagi.\nSiis tahaks veel küsida, mis ja kus on need mitmed laienevad tööstuspiirkonnad vana laululava juures? Oli aegu, kus sealsamas kõrval olid inimeste põllumaad, kõrval peeti loomi, kõik mahtusid ära.\nJa kui Hanso ei tea, siis uut alajaama ka juba ammu ehitatakse!\nLisatud: 13.06.2018 / 13:46\nLaululava Illiku mändide vahele… ühesõnaga jälle mets maha, nagu terve Illiku peal juba teiselpool tehtud on…\nMets maha, et laululava saaks ehitada ja et ka publikul ruumi oleks olla!\nJa kuidas siis ujumiskohaga jääb? Käin õhtuti ujumas, ja et siis nagu bikiinivoor suurele hulgale publikule…? Ehhee…\nTerves alevis on ju nii,et võtame kõik puud maha,kõik hekid maha,kõik põõsad maha…\nLisatud: 13.06.2018 / 15:30\nMiks ei korraldatud küsitlust? Aga sel põhjusel, et siis ei saaks Orissaares midagi ära tehtud. Miks pagana pärast tulevad need küsitluste-jüngrid alles siis välja, kui kusagilt raha jagatakse!? Orissaare jaguneb juba aastaid kahte või isegi kolme-nelja leeri ja see ongi normaalne. Inimesed on ühes leeris Põhja-Koreas. Mulle näiteks ei istu see Illiku, sest see ei ole tänasel moel sobiv üritusteks mida peetakse lauluväljakul. Illiku laid ei ole enam ammu kõigile orissaarlastele vaid ühele leerile neist kahest või mitmest. Mina ja paljud teised inimesed ei tunne ennast jaanilaupäeval Illikul teretulnuna just sellel põhjusel, et me ei ole “õiges leeris”. Sellest ei ole samas ka absoluutselt probleemi, kuna on ka muid kohti.\nLisatud: 13.06.2018 / 16:50\nIlliku uued arendajad ei ole seal väga pikalt veel ametlikult ametis onlnud. Minuteada Kalda kohviku remonttööd praegu käivad. Eelmised haldajad ei ole sellesse panustanud ja seetõttu on seis tõesti kehv.\nLisatud: 13.06.2018 / 16:53\nGeenius. Mis mets seal illikul siiani maha on võetud? 150 aastat tagasi Saaremaa oligi lage. Igale poole pole lihtsalt puud kasvama hakanud.\nLisatud: 13.06.2018 / 16:54\nTore et olete ühtne ja rõõmus rahvas .Edu teile mõlimale poolele.Vähemalt on teil seal siis valikut oodata kust otsast orissaares parem trall akkab olema.Vöimalusd mõlimal poolel head .Ühel metsakohin taustaks ja teosel lainemõll.Mõtle vaid ….jätke jonn ja jätke viha.Aga nii ongi ju parem üks ei sega teist\nLisatud: 13.06.2018 / 16:55\nLaululava vana asukoht on eramajade kõrval. Illiku on täiesti eraldatud.\nKui oli laululaval pinkide remont, siis selle järelpidu ei lubatud kauem kui 22:00 pidada just eramajade läheduse tõttu. Nüüd teeme sinna suure kontserdipaiga ja lava on mudiugi suunatud just eramajade poole, et ikka kogu müra sinna kostuks. AJUVABA!\nLisatud: 13.06.2018 / 17:13\nSiiski Illiku on tõesti ühele seltskonnale kasutada antud. Neil on õigus õelda mis ja kuidas, st dikteerida.\nLauluväljaku platsil jällegi ei ole kellegile ilmarahata midagi kamandamise õigust antud. Mida siin valida on.\nLisatud: 13.06.2018 / 17:39\nKui vana sa oled? Kui 15, siis on ok!\nLisatud: 13.06.2018 / 17:46\nOot oot,las Illiku tõestab end ,sealsed üritused ei paista väga laiapõhjalised,teatud grupile ja siiski noortele.Kui Illikule laululava ehitatakse,külastame ka seda ,aga vana laululava koht looduslikus kaunis kohas, kindlasti suurepärane,et ometigi selle ruttu valmis saaks.\nLisatud: 13.06.2018 / 18:16\nNo et mina küll 150 aastane pole, et ma täpselt teaks, et siis polnud Saaremaal ühtegi puud, et puru lage oli….vaeseke, keppi tahad? Käimiseks?\nIlliku teise serva peal oli piisavalt puid ja põõsaid, mida oleks võinud oluliselt rohkem alles jätta, arvestades,et tegu on loodusliku asukohaga. Ka vasakul poolel on ilus noor männimetsa tukk, mis kedagi ei sega…teatavasti mereäärsed puud ei kasvagi väga jõudsalt suureks ja vägevaks..\nLisatud: 13.06.2018 / 20:45\nEsimese mõttena turgatas, et seal võiks ühendada jalgpalliväljaku ja laululava. Väljaku Orissaare ? poolsesse otsa laulukaar, jalgpalli puur võiks olla eemaldatav…Istmed väljakule nagu Tallinna lauluväljakul. Pärast õritust istmed jälle kokku kuni järgmise ürituseni.\nLisatud: 13.06.2018 / 22:09\nMõtekas oleks laululava teha Väina tammile. Ürituse toimumisel saaks kõigilt mõõdasõitjatelt kasseerida ürituse piletiraha.\nLisatud: 14.06.2018 / 02:12\nJa noored ja vanad tuleb raudselt eraldada.Sein tuleb ehitada ka kõikidesse tänavatesse et mitte noor ei kohtaks vanemaid tegelasi ega jumal hoidku teisipidi.See lugu on ikka väga hapumõru teil orissaarlased.Ma olen noor inimene aga laululavale tulla ei või vä.Et mine sinna illikule aela seal.Teisipidi sama ema tahab rannaääres nautida nooruslikku musa no vot ei või vä.Mõelge ikka suures pilds.\nLisatud: 15.06.2018 / 15:36\nKust sa võtad, et noored ei tohi lauluväljakule tulla? Või kes ütles, et vanad ei või Illikule? Või et üldse kokku saada ei või? Keegi pole nii öelnud, aga ega tänapäeva noored ei oskagi lugeda, ainult nõuda kõike.


Riigikogu ToimetisedRahvusvahelised parlamendiuudised\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2018. aasta novembrist 2019. aasta aprillini. Uudistest valiku tegemisel on kasutatud BNSi, teiste uudisteagentuuride ja meediaväljaannete ning parlamentide kodulehekülgedel leiduvaid materjale.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2017. aasta novembrist 2018. aasta aprillini. Uudistest valiku tegemisel on kasutatud BNSi, teiste uudisteagentuuride ja meediaväljaannete ning parlamentide kodulehekülgedel leiduvaid materjale.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2016. aasta oktoobrist 2017. aasta aprilli alguseni. Uudistest valiku tegemisel on kasutatud BNSi, teiste uudisteagentuuride ja meediaväljaannete ning parlamentide kodulehekülgedel leiduvaid materjale.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2014. aasta aprillist novembrini. Uudistest valiku tegemisel on kasutatud BNS-i, teiste uudisteagentuuride ja meediaväljaannete ning parlamentide kodulehekülgedel leiduvaid materjale.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2012. aasta novembrist 2013. aasta aprillini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2012. aasta aprillist novembrini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2010. aasta novembrist 2011. aasta maini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2010. aasta aprillist novembrini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2008. aasta maist novembrini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2006. aasta novembrist 2007. aasta aprillini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2005. aasta novembrist 2006. aasta aprillini.\nVälisriikide parlamentide uudiseid 2005. aasta maist novembrini.\nUudiste kokkuvõte välisriikide parlamentides toimunust 2003. aasta aprillist oktoobrini.\nUudiste kokkuvõte välisriikide parlamentides toimunust 2002. aasta novembrist 2003. aasta märtsini.\nUudiste kokkuvõte välisriikide parlamentides toimunust maist oktoobrini 2002.\nKäesoleva ülevaate eesmärgiks on pakkuda teavet teistes parlamentides toimuvast, millel oleks Riigikogu seisukohalt uudise kaalu. Valik on keskendunud eelkõige Euroopa Liidu ja NATOga seotud riikidele.


Reede, 05. märts 2021 | Logi sisse\n2021. aasta horoskoop\nKolmapäev, 27. jaanuar 2021.\nLugeja küsib: meie ettevõte kasutas eelmisel aastal eriolukorra ajal töötasu vähendamise võimalust kuni töötasu alammäärani. Kahjuks pole olukord meie jaoks paranenud ning peaksime taaskord töötajate töötasu vähendama. Oleme saanud vastandlikke signaale selle kohta, kas võime sel aastal ka nii teha või mitte. Kas on õige, et igal aastal võib töötasu vähendada kuni töötasu alamäärani kolme kuu jooksul?\nVastab Kaire Saarep, tööinspektsiooni ennetusosakonna juhataja: töötasu saab vähendada kahel juhul. Esimesel juhul saab seda teha kokkuleppel töötajaga töölepingu seaduse (TLS) § 12 alusel. Teiseks on võimalus ühepoolselt TLS § 37 alusel, kui esinevad erakorralised ettenägematud majanduslikud asjaolud, millest tulenevalt ei saa anda kokkulepitud ulatuses tööd. Töötasu võib TLS § 37 alusel vähendada kolmeks kuuks 12-kuulise ajavahemiku jooksul mõistliku ulatuseni, kuid mitte alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära ning juhul, kui kokkulepitud töötasu maksmine oleks tööandjale ebamõistlikult koormav.\nTöötasu vähendamisperiood ei ole seega kalendriaasta, vaid 12 kuud. Toome näite: tööandja alandas töötasu perioodil 15.04.–15.07.2020. Seega algas 12-kuuline periood 15. aprillil 2020 ning tööandja saab töötasu uuesti alandada alates 16. aprillist 2021. aastast.\nOluline on lisada, et koos töötasu vähendamisega väheneb proportsionaalselt ka tööaeg ning tööandja peab vähendamisest ette teatama vähemalt 14 kalendripäeva kirjalikus vormis. Töötajal omakorda tekib õigus töösuhe üles öelda TLS § 37 lg 5 alusel teatades sellest vähemalt viis tööpäeva ette enne vähendatud töötasu kehtima hakkamist.\nPolitseijaoskonnas on kümme nakatunut töötajat (3)\nKauplused suhtuvad maskikandmise kontrolli erinevalt (3)\nMaakonna ainus väiketapamaja sulges uksed\nViis kanget saare naist\nJaanika: vanametalli äri on töö nagu iga teine\nRuhnu rahvamaja jäi juhatajata\nKuressaare kohtumajas tuleb 2-miljoniline remont (5)\nKuratlik alkoholism (1)\nSaatusekaaslaste juures plahvatab\nEttevaatust! Seitse soovitust, enne kui istud jalgratta selga\nLümanda söögimaja ja kirik on Juta Pae südameasjad\nHiiumaa juurtega Kristel usaldab oma sisetunnet (1)\nTiiu Haavik – Õpetaja suure algustähega\nJUHTKIRI - Sa ei taha ju, et sinu pärast (3)\nLumistest lilledest kevade ootuses\nMaskita postitöötaja trügis tuppa (12)\nNaine sõitis Mändjalas kraavi (8)\nKoroona lööb negatiivseid rekordeid (49)\nEdward Laane: meil on ees rasked nädalad (13)\nSaaremaal algas eakate vaktsineerimine (13)\nTänasest on jääle minek keelatud (6)\nSÜGi remondiks tehti liiga kõrged pakkumised (14)\nHarry Raudvere asutab Põliseestlaste Rahvaerakonda (102)\nCopyright © Saaremaa Raadio OÜ, 2021. Kõik õigused kaitstud


Rahvusvaheline projekt Healing Greenery - LVRKK\nAvaleht/Arendustöö/Koostöö ja projektid/Rahvusvaheline projekt Healing Greenery\nRahvusvaheline projekt Healing Greenery\tAnette Kalamees\t2019-02-07T06:52:48+00:00\nRahvusvaheline projekt Healing Greenery\nPerioodil 2017-2020 läbiviidava rahvusvahelise projekti Tervendav haljastus (Healing Greenery) juhtpartneriks on Kaunase Kolledž ning partneriteks Savonia Rakenduskõrgkool ja Lääne-Viru Rakenduskõrgkool.\nProjekti eesmärk on tõhustada koostööd sotsiaaltöö, õenduse ja põllumajandustehnoloogia valdkondade vahel, et arendada meeskonnatöö oskusi, loovat mõtlemist, ettevõtlusalaseid pädevusi ja pakkuda paremaid võimalusi tööturul, soodustades interdistsiplinaarset lähenemist ja rahvusvahelist koostööd.\nProjektis osalevad kolme kõrgkooli erinevate erialade üliõpilased töötavad multikultuursetes ja –distsiplinaarsetes töörühmades, pakkudes projekti lõppväljundina sihtgruppidele uudseid lahendusi tervendava roheluse põhimõtete rakendamiseks lähimas elukeskkonnas. Projekt on kavandatud kolme aastase tsüklina. Igal aastal järgivad projektis osalejad samu organisatsioonilisi põhimõtteid, mida korrigeeritakse ja täiendatakse sõltuvalt osalejate tagasisidest. Igal projekti tegevusaastal on fookuses erinev sihtrühm. Esimene tegevusaasta on suunatud tervendava roheluse põhimõtete rakendamisele Leedu pagulaskeskuses. Teisel tegevusaastal on fookuses eakate inimeste elukeskkond Eesti hoolekandeasutuses ning kolmandal aastal erivajadustega lapsed Soomes.\nProjekti üldeesmärgiks on luua sotsiaal- ja tervishoiusektoris tegutsevate organisatsioonide ning kõrgkoolide võrgustik, mis aitaks kaasa laia spektriga sotsiaal- ja hoolekandespetsialistide ettevalmistusele.


Uido Truija Taevatee haigla langeb koomasse, Kentaur 2017 | vanaraamat.ee\nUido Truija, Taevatee haigla langeb koomasse, 2017 Kentaur\nTaevatee haigla oli luitunud, halli värvi, kohati maha varisenud krohviga kahekorruseline Preisimaa kasarmu tüüpi hoone. Selle olid pisut enam kui viiskümmend aastat tagasi ehitanud saksa sõjavangid. Haigemaja õues seisis väheldane ehitis, piiratud terve takjate, nõgeste ja metskanepi tihnikuga. See oli lahutamatu osana haigla juurde kuuluv surnukuur. Kui peaarstile tuli mõte Taevatee haigla ära erastada, tundus see talle maailma parima äriplaanina – patsiente ju ikka jagub. Kaasatud auahne advokaat näeb samuti head teenimisvõimalust. Püsiklientuur on alustaval äril olemas – igaüks oma voodis ja erineval põhjusel sent surmale võlgu. Ent sama armutu, nagu elu on olnud patsientide vastu, on ta ka edulootuses ärimeeste vastu – kord segavad seadused, kord pärijad, kord vikatimees... Sisukord Taevatee haigla langeb koomasse ; Mul suri koer ära ; Sotsialistlik seaduslikkus ja armastus ; Geopoliitiline katastroof ; Lubadus : lühijutt a'la Tšehhov ; Oktoobrirevolutsiooni 15. aastapäeva tähistamine Belomorkanali surmalaagris Märksõnad eesti ilukirjandus romaanid novellid jutud\nRaamatu autoriks on Uido Truija kasutatud raamatud pealkirjaga Taevatee haigla langeb koomasse on raamat kirjastuselt Kentaur aastast 2017\nmille on kirjutanud Uido Truija antud 2017 aasta raamat Taevatee haigla langeb koomasse on Uido Truija oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Uido Truija, Taevatee haigla langeb koomasse vanaraamat.ee raamatupood Uido Truija, Taevatee haigla langeb koomasse\nRaamat "Taevatee haigla langeb koomasse",\nPealkiri: Taevatee haigla langeb koomasse\nTaevatee haigla oli luitunud, halli värvi, kohati maha varisenud krohviga kahekorruseline Preisimaa kasarmu tüüpi hoone. Selle olid pisut enam kui viiskümmend aastat tagasi ehitanud saksa sõjavangid. Haigemaja õues seisis väheldane ehitis, piiratud terve takjate, nõgeste ja metskanepi tihnikuga. See oli lahutamatu osana haigla juurde kuuluv surnukuur.\nKui peaarstile tuli mõte Taevatee haigla ära erastada, tundus see talle maailma parima äriplaanina – patsiente ju ikka jagub. Kaasatud auahne advokaat näeb samuti head teenimisvõimalust. Püsiklientuur on alustaval äril olemas – igaüks oma voodis ja erineval põhjusel sent surmale võlgu.\nEnt sama armutu, nagu elu on olnud patsientide vastu, on ta ka edulootuses ärimeeste vastu – kord segavad seadused, kord pärijad, kord vikatimees...\nTaevatee haigla langeb koomasse ; Mul suri koer ära ; Sotsialistlik seaduslikkus ja armastus ; Geopoliitiline katastroof ; Lubadus : lühijutt a'la Tšehhov ; Oktoobrirevolutsiooni 15. aastapäeva tähistamine Belomorkanali surmalaagris\nSiiri Konks, Kahe mere vahel, AS Ajakirjade Kirjastus, 2010, hind: 7,00 eurot\nOskar Kruus, Vahimees põhjanaba teel, Eesti Raamat, 1971, hind: 2,50 eurot\nHille Karm, Midagi head, Ajakirjade Kirjastus, 2009, hind: 6,00 eurot\nTiit Sepa, Neitsi, Ersen, 2003, hind: 7,00 eurot\nMait Metsanurk, Ümera jõel, Eesti Raamat, 1974, hind: 3,00 eurot\nОскар Лутс, На задворках и другие повести. Na zadvorkah i drugie povesti, Ээсти раамат, 1975, hind: 6,00 eurot\nRein Raud, Kaupo, Eesti Raamat, 1990, hind: 2,00 eurot\nHeino Puhvel, Eestiläinen novelli, Perioodika, 1979, hind: 6,00 eurot\nRaimond Kaugver, Ja kõik on kuhugi teel, Eesti Raamat, 1974, hind: 3,00 eurot\nRaimond Kaugver, Laev keset rägastikku, Kupar, 1990, hind: 2,50 eurot\nRaimond Kaugver, Postuumselt rehabiliteeritud, Eesti Raamat, 1990, hind: 3,00 eurot\nMait Raun, Doktor Mööbi seiklused Inglismaal, MR Piller, 2008, hind: 6,00 eurot\nKati Murutar, Õnne tänava lood I-III, Elmatar, 1997, hind: 4,00 eurot\nRein Veidemann, Lastekodu. Memorandum, Eesti Keele Sihtasutus, 2003, hind: 6,00 eurot\nElmar Õun, Meri ja maa, Eesti Raamat, 2008, hind: 8,00 eurot\nKati Murutar, Õnne tänava lood II, Elmatar, 1997, hind: 1,92 eurot\nTeema Ilukirjandus: eesti kirjandus all on 2738 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


Millimalli: Pool aastat survestamist, et volikogu viiks linna põhimääruse seadusega kooskõlla.\nPool aastat survestamist, et volikogu viiks linna põhimääruse seadusega kooskõlla.\nPeale minupoolset pidevat survestamist on Pärnu linnavolikogu sunnitud lõpuks homsel istungil (17.06.2021) muutma 2017 aastal vastuvõetud Pärnu linna põhimäärust (volikogu esimees oli siis Andres Metsoja) ja viima selle seadusega kooskõlla.\nHämmastav, et ei volikogu liikmed, linnavalitsus ega linnasekretär, kelle otsene ülesanne on jälgida, et linna õigusaktid vastaksid seadustele, pole nelja aasta jooksul teinud mingit ettepanekut linna põhimääruse kooskõlla viimiseks seadusega.\nMilles siis asi.\nMärkasin, et Pärnu linnavalitsus ei ole registreerinud oma dokumendiregistris linnavalitsuse istungite protokolle samuti komisjonide koosolekute protokolle ega teinud neid igaühele kättesaadavaks kuigi seadus seda kohustab. Linnasekretär Tiina Roht valetab nagu ei peakski linnavalitsuse istungi protokolle dokumendiregistrisse kandma ja avalikustama, sest protokollid sisaldavat salajast teavet ja neid saavat küsida ainult teabenõude korras. Aga selleks, et neid ei saaks küsida ka mitte teabenõude korras ei ole neid linnasekretäri väitel kantud ka mitte avalikku dokumendiregistrisse ( kuidas sa küsid kui ei tea täpselt mida küsida).\nPidavat piisama sellest, et Pärnu linna kodulehel olevat toodud ülevaade igast linnavalitsuse istungist. Aitäh aga mina näiteks linnasekretäri ei usalda ja tema toodud ülevaade istungist on sama aus nagu ta isegi.\n- juuni 16, 2021\nPool aastat survestamist, et volikogu viiks linna ...


Philadelphia Eagles | Ajalugu ja märkimisväärsed mängijad - Sport Ja Vaba Aeg\nPhiladelphia Eagles , Ameerika professionaal gridironi jalgpall Philadelphias asuv frantsiis, mis mängib Rahvusvahelisel jalgpallikonverentsil (NFC) Rahvuslik jalgpalliliiga (NFL). Kotkad on võitnud kolm NFL-i meistrivõistlust (1948, 1949 ja 1960) ning ühe Super Bowli (2018).\nEagles asutati 1933. aastal, kui kadunud Frankford Yellow Jackets frantsiisi jäänused müüdi Philadelphias tegutsevate ärimeeste sündikaadile. Meeskond ei olnud varajane edu, sest see tõi oma esimese 10 hooaja jooksul seitse kas ühe või kaks võitu, kuid peatreener Earle (Greasy) Neale'i palkamine 1941. aastal tähendas pöörde algust Philadelphias. Neale juhendas meeskondi, kus osales staarist tagamängija Steve Van Buren, NFL-i meistrivõistlustele 1947. aastal ja NFL-i tiitlitele 1948. ja 1949. Eagles taandus järjestikuste meistrivõistluste järel aeglaselt ja 1950. aastate keskpaigaks lõpetasid nad tavapäraselt põhjas. pool liigast. 1960. aastal tõusid Eaglesid, kelle eesotsas olid rünnakul tagamängija Norm Van Brocklin ja väike ääremängija Tommy McDonald, ning kaitses tagamängija Chuck Bednarik, et võita frantsiisi kolmas NFL-meistrivõistlus, võit 17:13 Green Bay Packersi üle.\nKotkaste renessanss osutus lühiajaliseks, kuna meeskond alustas 18-aastast playoffi põuda vahetult pärast meistriliiga hooaega. Peatreener Dick Vermeil palgati 1976. aastal ja tema emotsionaalne juhendamisstiil andis Eaglesile (nagu ka nende fännidele) energiat, mille tulemuseks oli neli sirget playoffi kohta aastatel 1978–1981 koos meeskondadega, kus esinesid tagamängija Ron Jaworski mööduv duo ja kõrguv ( 6 jalga 8 tolli (2,03 meetrit) lai vastuvõtja Harold Carmichael. Seda ulatust rõhutas Philadelphia esimene Super Bowli kai 1981. aastal, kuigi see kaotas Oakland Raiders , 27. – 10. Enne 1985. aasta hooaega tegid kotkad kaks olulist täiendust: laevastikujalgne tagamängija Randall Cunningham, kes püstitas karjäärirekordi oma kohalt kiirustades kiirustades, ja Reggie White, domineeriv kaitsepunkt, kes läheks NFL-i kõigi aegade pensionile. kotijuht. Kuid nende üksikmängu tähendus ei andnud kunagi meeskondlikule hooajajärgset edu, sest Eagles võitis vaid ühe viiest play-off mängust, kus paar mängis aastatel 1988-1992.\n1999. aastal palkas meeskond peatreener Andy Reidi, kes valis oma esimese drafti valikuga tagamängija Donovan McNabbi. Reid ja McNabb juhatasid Eaglesid Philadelphias toimunud teisest hooajast kümne aasta jooksul kaheksa play-off-kaika juurde, mis hõlmas viit reisi NFC meistrivõistluste mängule ja Super Bowli esinemist 2005. aastal, kuid tiitleid puudus. Paaril oli a tormiline suhe väljakul ja väljaspool seda ning 2010. aastal kaubeldi McNabbiga. Michael Vick asus lõpuks sel aastal Eaglesi algkaitsjaks ja aitas noorel meeskonnal võita divisjoni tiitli. Meeskond allkirjastas järgmisel hooajal suure hulga kuulsate vabade agentide - eriti nurgamängija Nnamdi Asomugha -, mis tõstis Kotkaste meistrivõistluste ootusi. Philadelphia nägi aga vaeva 8–8 rekordiga ja jäi 2011. aastal play-offist välja. Meeskond järgnes 2012. aastal vigastustega vaevatud 4–12 kampaaniaga, mis viis Reidi vallandamiseni hooaja lõpus. 2013. aastal uuendas Eaglesi meeskond 10 mängu ja võitis jagatud tiitli, kuid kaotas oma playoffi avavõistlusel. Pärast seda, kui ta oli taas võitnud 10 mängu, kuid ei suutnud 2014. aastal järelturniiri jõuda, langes Eagles järgmisel kahel hooajal tagasi keskpärasuse poole.\nEagles palkas Doug Pedersoni peatreeneriks 2016. aastal. Reidi endine abitreener Pederson algatas uuendusliku rünnaku, mis tegi NFL-i tormiliselt 2017. aasta hooajal läbimurdelise tagamängija Carson Wentzi mängu taha. Kotkad võitsid divisjoni tiitli ja pääsesid Super Bowlisse vaatamata sellele, et Wentz sai tavahooaja 13. mängu ajal hooaja lõpuvigastuse. Seejärel viis varumängija Nick Foles Eaglesi üllatuslikult pahaks New England Patriots anda Philadelphial oma esimesed meistrivõistlused Super Bowlis frantsiisi ajaloos. Meeskond nägi vaeva 2018. aasta hooaja alguses, kuid Wentzi järjekordne vigastus avas Folesile ukse koondada kolm sirget põhihooaja võitu, et pääseda play-offi, kus Eagles võitis oma esimese mängu, enne kui ta jagati kahes voorus. Wentz püsis terve 2019. aasta põhihooaja vältel, kuid ülejäänud Eaglesi nimekirja hävitasid sel aastal vigastused. Meeskond võitis sellest hoolimata üheksa mängu, et võita divisjoni tiitel, kuid Philadelphia kaotas oma playoffi avamängu.\nsodiaagimärgid ja kuupäevad\nmis on suurim nimeline arv\nmis jõgi lahutab Texast ja Mehhikot\nmis põhjustas montgomery bussi boikoti


Balti turniiril prioriteet, mäng Soomega lükkub aasta võrra - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nBalti turniiril prioriteet, mäng Soomega lükkub aasta võrra (0)\n22. MÄRTS 2020, 13:16\nEesti jalgpallikoondise märtsikuised maavõistlused Uus-Kaledoonia ja Leeduga jäeti koroonaviiruse epideemia tõttu ära. Kuigi pole selge, millal tippjalgpalliga jätkata saab, on juba praegu kindel, et muutub ka juunikuine kalender.\nEesti koondis senine juunikuine mängukava oli: 3. juunil võõrsil Leeduga (Balti turniir), 7. juunil võõrsil Soomega (maavõistlus) ja 11. juunil kodus Lätiga (Balti turniir).\nKuna tegemist pole enam finaalturniiri-eelse perioodiga – tänavune EM lükati teatavasti aasta võrra edasi – vaid tavapärase koondiseaknaga, pole seal kolme kohtumise pidamine võimalik.\n"Soome palus meilt lükata kohtumine aasta võrra edasi, et nad saaksid ära pidada kokkulepitud maavõistlused Prantsusmaa ja Poolaga. Muidugi nõustusime. Läti ja Leedu alaliitudega olukorda arutades otsustasime anda Balti turniirile prioriteedi. Mängude kuupäevad nüüd muidugi muutuvad, aga detailide juurde tuleme siis, kui asjad selgemaks saavad," rääkis Soccernet.ee-le Eesti Jalgpalli Liidu (EJL) president Aivar Pohlak.\nJuunikuise koondiseakna kuupäevad on 1.-9. juuni. Arvestades, et reeglina koondiseakna esimesel kahel päeval mänge ei peeta, vaid neid kasutatakse kogunemiseks ja treeninguks, on kõige loogilisem lahendus, et mängud toimuvad 3., 6. ja 9. juunil.\nSamas ei saa välistada, et see koondiseaken jäetakse ikkagi ära, kui Euroopa klubihooajal on neid kuupäevi vaja, et lõpetada käimasolev hooaeg. Kõik sõltub sellest, millal koroonaviirus lubab jalgpallivõistlustega jätkata.


Ober-Haus: DTZ tulek korrastab turgu - Ehitusuudised\nOber-Haus: DTZ tulek korrastab turgu\nKuna DTZ-l siiamaani Eestis oma esindust polnud, on nad seni koostööd teinud Ober-Hausiga, ütles Ober-Hausi Kinnisvara Eesti tegevdirektor Tarmo Kase.\n”Ober-Hausist tellitud DTZ tööde maht ei ole nii suur, et me ühinemisest midagi oluliselt kaotaksime,” lausus Kase ja lisas, et tegelikult tahaks ta rohkem ühinemistehingust teada, enne kui öelda, kas neile on tulnud suur konkurent. ”Küll aga korrastab DTZ tulek kindlasti turgu,” möönis Kase.\nKase ütles, et BPE Kinnisvaraekspert on tugev hindamises ja kaardil ka kinnisvaravahenduses, kuid selliseid Eesti kapitalil põhinevaid kinnisvarafirmasid on tema sõnul teisigi. ”Tekib küsimus, miks valiti just nemad?” jätkas Kase. ”Ma ei tea, et Kinnisvaraeksperdil endal oleks midagi nii huvitavat portfellis, et oleks pidanud neid üle võtma. Võib-olla on neil praegu laienemise plaanid Lätis ja Leedus. Peale meie pole Eesti firmadest sinna pea kedagi jäänud.”


Londoni kesklinnas asuvast Red Lioni pubist saab olümpiamängude ajaks eestlaste olümpiapubi! - Estonian World Review\nLondoni kesklinnas asuvast Red Lioni pubist saab olümpiamängude ajaks eestlaste olümpiapubi!\nEestlased Inglismaal 18 Jul 2012 EWR\nLondoni südalinnas, Prints Charles´i residentsist kiviviske kaugusel, esindusliku Pall Malli ja aristokraatliku King Streeti vahel Crown’s Passage’i nimelisel salapärasel põiktänaval asub karakterist pulbitsev pubi nimega Red Lion (Punane Lõvi).\nSelle klassikalise kurguvärskendaja omanikeks on tagasihoidlik Inglise perekond, kuid igapäevast tegevust juhib mänedzerina juba viiendat aastat Eestimaa mees, mulk Rein Lainet.\nEestis müügitööga tegelenud Rein sattus siia elama ja töötama 9 aastat tagasi, pärast tutvumist Londonis elava eestlannaga. “Mehi viib mujale ikka kas raha või armastus,” naerab ta. 1799 aastast tegutseva ja Londoni kesklinna vanuselt teist õllemüügi litsentsi omava pubi klientide seas on Rein hinnatud. Tänu pikale töökogemusele on tal laialdased teadmised inglise õlledest ning shoti ja iiri viskidest ning sõbralik suhtlemisoskus aitab alati lisajooke klientidele moka peale määrida. Siin ollakse harjunud ka püsiklientide nimesid ning harjumuspäraseid jooke meeles pidama, ehk nagu ütleb Rein: „Personaalse teenindusega.“


BMW 5.seeria M sedaanid: detailvaated, varustus, näitajad | BMW.ee\nBMW 5.seeria M sedaanid üksikasjad: disain, mootorid, varustus ja tehnilised andmed.\nM5.BMW 5.seeria M sedaanid üksikasjad: disain, mootorid, varustus ja tehnilised andmed.\nBMW 5.SEERIA M SEDAANID VÕRDLUS.\nMudelite BMW M5 Competition, BMW M5, BMW M550i ja BMW M550d kõige olulisemad faktid.\nKõrgeim sooritusvõime veel enama sportliku eksklusiivsusega.\n460 kW/625 hj, 750 Nm, 0–100 km/h 3,3 sekundiga\nSuure sooritusvõimega sportsedaan võimsuse, täpsuse ja liikuvusega.\nKaheksakäiguline M-seeria Drivelogic-funktsiooniga Steptronicu käigukast\n441 kW/600 hj, 750 Nm, 0–100 km/h 3,4 sekundiga\nIdeaalne kombinatsioon sportlikkusest, mugavusest ja sobivusest igapäevakasutuseks.\n390 kW (462 530 hj), 750 Nm, 0–100 km/h 3,8 sekundiga\nEfektiivne jõuallikas suurepärase liikuvusega.\nM TwinPower Turbo kuuesilindriline diiselmootor\n294 kW/400 hj, 760 Nm, 0–100 km/h 4,4 sekundiga\nKuidas teisendada uue BMW M5 suurt jõudlust vahetult ja täpselt maksimaalseks sõidudünaamikaks? Innovatiivsete tehnoloogiatega, mida on inspireerinud mootorispordi maailm.\nSuure sooritusvõimega M TwinPower Turbo kaheksasilindriline bensiinimootor.\n460 kW (625 hj) ja 750 Nm pöördemomendiga kiirendab M-i TwinPower Turbo kaheksasilindriline bensiinimootor sõiduki 0-st kuni 100 km/h 3,3 sekundi jooksul. Tänu kahele TwinScroll-turboülelaadurile, täppississepritsele ja Valvetronicu täiskohandatavatele klappidele pakub 4,4-liitrine mootor isegi madalatel pööretel energilist jõudu, vahetut reaktsiooni ja vapustavat võimsust.\nBMW M5 vedrustus.\nPõhjalikult uuendatud BMW M5 vedrustus rõhutab täielikult sõiduki meeletut dünaamilist potentsiaali. Sõidukil on laiem esirööpme laius, kohandatud vedrud ja tugevamad stabilisaatorid ning unikaalse kalibreeringuga muutuv amortisaatorite juhtimissüsteem, mis kõik töötavad koos pakkumaks selgelt sportlikku sõidustiili.\nBMW M xDrive koos aktiivse M-diferentsiaaliga tagab maksimaalse veojõu ja sõidudünaamika igapäevaelus ja rallirajal. Spetsiaalne M-tehnoloogia ühendab tavapärase tagasillaveo liikuvuse nelikveo sõidukontrolliga.\nKaheksakäiguline M Steptronicu käigukast.\n8 astmega M-seeria Steptronic-käigukastil Drivelogicu funktsioonidega on äärmiselt lühikesed käiguvahetusajad ning palju käiguvahetusvalikuid, alates väga sportlikust ja dünaamilisest kuni mugava ja kütusetõhusani. Käigukangiga saab käike vahetada käsitsi või saab seda teha ka roolil olevate käigulabadega.\nValikuliste M Carboni keraamiliste piduritega on pidurdusjõu kasutamine veelgi vahetum, need on korrosioonivabad, veelgi kuumuskindlamad, palju väiksema kuluvusega ning aitavad kaasa kaalu vähendamisele, millel on positiivne mõju liikuvusele, dünaamikale ja kiirendusele. Spetsiaalne tehniline varustus on nähtav kuldsete matt-toonis pidurisadulate kaudu, mille välisküljel on M-kiri. Spetsiifiliste materjaliomaduste tõttu võib pidurdamisel just enne sõiduki täielikku peatumist tekkida suurenenud töömüra, näiteks pärast pikka, madalat koormust või märgi tingimusi. Disainiga seotud müra saab vältida, pidurdades piduri märgades oludes kuivaks või pidurdades tugevamini pärast pikka, madalat pidurdamiskoormust. Märgade olude ja teesoola mõjul võib pidurite tõhusus muutuda tavapärase pidurisüsteemi oma sarnaseks. Vähenenud pidurdusjõudu saab kompenseerida tugevamini pedaalile vajutamisega. Müra ei mõjuta pidurite talitlust, ohutust ega stabiilsust.\nM-spordi väljalaskesüsteem toob kuuldavale dünaamilise heli, mida on võimalik kohandada integreeritud väljalaskeklapimehhanismi abil. Sõidudünaamika nuppudest valitavaid programme SPORT ja SPORT+ täiendab veelgi intensiivsem mootoriheli, samas kui mugavusele suunatud programmi puhul on mootori akustika diskreetsem\nSpetsiifilised M-paketi salongi ja välisilme disainielemendid.\nEksklusiivsete vaadetega – eranditult: avasta valitud salongi ja välisilme disaini olulisemaid omadusi.\nM5 Competitioni neerukujuline iluvõre.\nM-i neerukujuline iluvõre kõrgläikega musta värvi võreraamiga annab mudelile M5 Competition eristuva ilme.\nM5 Competitioni küljepeeglid.\nKülgmine M-i õhuava.\nIntelligentse kergkonstruktsiooni kontseptsioon.\nOsana intelligentsest kergest disainikontseptist aitavad M-i süsinikkiuga tugevdatud plastist (CFRP) katus ja alumiiniumist kapott vähendada sõiduki kaalu ning parandavad sõidudünaamikat. Nähtav süsinikustruktuur ning spetsiifiline M-paketi joon katusel ja kapotil rõhutavad sõiduki sportlikku potentsiaali.\nM-i kõrgläikega musta värvi tagaspoiler rõhutab sõiduki sportlikku siluetti ja vähendab oluliselt soovimatut teelt tõusmist. Survejõu tekitamisega tagab see suurte kiiruste juures suurema tõmbejõu tagasillal ja seega ka parema juhitavuse ning stabiilsuse.\nSpetsiifilised M-i kaksiksummutitorud kroomitud lisaääristega on nähtav ja kuuldav tunnistus sõiduki atleetlikust sooritusvõimest.\nM-i eksklusiivse disaini ja valgustatud M5 logoga multifunktsionaalsed juhi- ja kaassõitjaistmed rõhutavad sõiduki atleetlikku ilmet. Madalamad istmepadjad ja kõrged küljepolstrid rõhutavad kausja kujuga välimust ning garanteerivad veatu külgmise toe. Tänu lisanduvale muljetavaldavale seadistusvõimaluste valikule saavutatakse maksimaalne mugavus.\nM käigukast Drivelogicuga.\nM-i spetsiifilisel armatuurlaual on viis analoogekraani – kiirusnäidik, pöördeloendur, kütusenäidik, õlitemperatuuri ja kütusekulu näidik – ning M-i sõidudünaamika olekunäidik – rool, vedrustus, mootor, Drivelogic ja M xDrive. Teabekuva näitab näiteks välistemperatuuri ning pardaarvuti funktsioone.\nDouble-Spoke disainiga nahkkattega M-roolil on multifunktsioonlülitid, M-logo, kroomdetailid, M1 ja M2 nupud ja integreeritud juhipoolne turvapadi. Kontrastõmblustega musta nahkviimistlusega ja kontuursete pöidlapesadega rool on käes erakordselt meeldiv.\nBMW M5 sihikindel iseloom tuleb esile detailides: punane käivitus-/peatusnupp ja punane M1/M2 nupp M-i nahast roolil koos punaste aktsentidega M-i käigukangil räägivad BMW M5 mootori võidusõidugeenidest.\nBMW M5 DISAINI OLULISEMAD OMADUSED.\n'BMW M5 35 AASTA PAKETT': VÄGA ATRAKTIIVNE JA RANGELT PIIRATUD.\n'BMW M5 35 aasta pakett' tähistab BMW M5 pärandit. 1985. aastal esmakordselt turule toodud BMW M5 tutvustas uut sõidukite klassi; suure sooritusvõimega limusiin, ühendades endas parimate sportautode sooritusvõime ja äriklassi sedaani funktsionaalsuse. See esindab mootorispordi tehnoloogia ja igapäevase sõitmise täiuslikku segu. Iga M5 põlvkond tutvustas paranenud sooritusvõimet ja kasvavat dünaamilist välisdisaini. Praegune BMW M5 mudelivalik avaldab muljet kõige võimsamate seeria mudelitega, mis seni toodetud, BMW M5 Competition koos M TwinPower Turbo kaheksasilindrilise mootoriga pakub uskumatud 625 hj ja 750 Nm pöördemomenti. Piiratud 350 sõidukiga üle maailma, on 'BMW M5 35 aasta pakett' eksklusiivselt saadaval Competitioni mudelina värvitoonis Frozen Dark Grey II Metallik. See pakub unikaalseid disainielemente, et veelgi enam rõhutada oma stiilset, sportlikku välimust, näiteks Graphite Grey värvitoonis 20-tollised kergmetallveljed ja mustad pidurisadulad. Täisnahast 'Merino' must salong koos beežide kontrastõmblustega, unikaalsed anodeeritud kullaga salongi dekoratiivliistud ja paketi embleemid topsihoidjal ja lävekatetel lisavad eksklusiivsust veelgi.\nBMW M550i ja M550d valitud disaini ja sõidudünaamika omadused.\nBMW 5.seeria M sedaanid M550i xDrive ja M550d xDrive avaldavad muljet sportlikkuse, mugavuse ja sobivusega igapäevaseks kasutamiseks. Avasta atraktiivsed omadused disaini, ajami ja šassii valikutest.\nAdaptiivsed LED-esituled sisaldavad BMW Selective Beami, nurgatulesid ja adaptiivseid esitulesid. Tulede värv on sarnane päevavalgusele ja see pakub ideaalset, ühtlast tee valgustamist nähtavuse parandamiseks, ühtlasi teeb see pimedas sõitmise vähem väsitavaks. Ikooniline tuledisain koos nelja valguselemendiga teeb sõiduki BMW-na äratuntavaks isegi öösel.\nBMW M550i ja BMW M550d disain rõhutab nähtavalt ja funktsionaalselt dünaamilist potentsiaali, M sõiduautodel. Välisilmel demonstreerivad nii M-aerodünaamikapakett kui ka eksklusiivsed disainielemendid silmapaistvat atleetlikkust. Salong võlub täiendavate M-i üksikasjadega, nagu näiteks mudelitähisega ukselävekatted.\nM-kergmetallveljed Double-spoke style 664 M.\n19-tollised M-kergmetallveljed Double-spoke style 664 M Cerium Grey, läikivad, koos hübriidrehvidega, ees 8J × 19 koos 245/40 R19 rehvidega, taga 9J × 19, koos 275/35 R19 rehvidega.\nKolmekodaralisel nahkkattega M-roolil on multifunktsioonlülitid ja integreeritud juhipoolne turvapadi. Rooli 'Walknappa' Black nahast ääris koos mustade tepingute ja kontuursete pöidlalohkudega pakub vahetut ja sportlikku sõidukogemust.\nKohanduv M-vedrustus Professional ühendab endas kohanduva M-vedrustuse tehnoloogia, kerestabilisaatori ja nelja ratast hõlmava aktiivrooli. Tulemus: ülim sõidustabiilsus ja dünaamilisus koos BMW M550i xDrive’i ja M550d xDrive’iga.\nM Sport pidurid koos tumesiniste mitmekolviliste pidurisadulate ja M-märgisega moodustavad erakordse pidurduse sooritusvõime. Sõiduki äärmiselt kõrge dünaamilise potentsiaaliga ühendatult võimaldab see ka rõhutatult atleetlikku sõidustiili ja suurepärast pidurdusvõimet märgadel pindadel.\nBMW M550i: DÜNAAMILINE MOOTOR 462 HJ JA 750 NM.\nBMW TwinPower Turbo 8-silindriline bensiinimootor ühendab kaks turboülelaadurit Valvetronic klapijuhtimissüsteemi ja High-Precision Injection bensiini otsesissepritsega. See saavutab tippvõimsuseks 390 kW (530 hj) maksimaalse pöördemomendiga 750 Nm. Mõlemad turboülelaadurid asuvad täpselt silindrialuste vahel.\nBMW M550d DIISELMOOTOR: TUGEV SOORITUSVÕIME JA ÖKONOOMSUS.\nM TwinPower Turbo kuuesilindriline diisliga töötav reasmootor BMW mudelil M550d on igas mõttes erakordne. Tipptasemel tehnoloogia, nagu astmelaadimine nelja turboülelaaduriga ja ühisanum-kõrgesurve-sissepritse, tagab muljetavaldava võimsuse igas sõiduolukorras kuni 760 Nm.\nBMW 5.SEERIA M SEDAANID: ÜHENDUVUS JA JUHIABISÜSTEEM.\nBMW 5.seeria M sedaanid seavad uued standardid ühenduvusele ja juhiabisüsteemi mõttes. Sõltumata sellest, kas soovid organiseerida kohtumisi, avada e-kirja või saavutada võidusõidurajal uusi isiklikke rekordeid. Innovatiivne juhtimiskontseptsioon, multifunktsionaalne armatuurlaud ja projitseerimine esiklaasile avaldavad muljet oma intuitiivse juhtimisfunktsiooniga, digitaalsete teenuste ja täiesti uue M-i spetsiifilise graafikaga. See võimaldab sul salvestada kõik sõitmise jaoks olulise info sekundi murdosa jooksul: käiguvahetust, navigatsiooni ja kiirust kuvatakse nelikveo sõidurežiimis, et kuvada personaalselt valitud seadistusi. Soovi korral on sul kaaspiloodina abiks mitmed intelligentsed abisüsteemid.\nTäisvärviline BMW Head-Up Display projitseerib vajaliku teabe otse juhi vaatevälja. Nupulevajutusega saab juht lülituda M-spetsiifilisele ekraanile, mis sisaldab käigunäidikut, pöördemomenti dünaamilise sõiduulatuse kõverana, käigutulesid, mis viitavad käiguvahetuse optimaalsele ajale, ning saada navigatsiooninäpunäiteid. BMW M5 ja BMW M5 Competitioni BMW Head-Up Displayga tuleb kaasa spetsiaalne M-ekraan (vaata pilti).\nSõiduki teabe- ja meelelahutussüsteem on nüüd veelgi lihtsam, selgem ja informatiivsem. Juht saab puuteekraanile paigutada soovitud järjestuses kuus paani: navigeerimine, meedia, kommunikatsioon, ConnectedDrive, My Vehicle ja sõnumid. Menüüpaane näidatakse staatilise menüü asemel reaalajas.\nBMW 5.SEERIA M SEDAANID TEHNILISED ANDMED.\n9,5 J × 19 tolli, kergmetallist


Valitsus ei toeta ühistranspordi-seaduse muutmist - Saarte Hääl\nEelnõu esitasid riigikogu menetlusse riigikogu sotside fraktsioon ja keskerakondlased Kalle Laanet, Aivar Riisalu, Jüri Ratas ja Evelyn Sepp. Eelnõu kohaselt soovitakse laeva, väikelaeva ja parvlaeva reisijatele kehtestada samaväärne sõiduhind, kui seda tasuvad reisijad maakonna bussiliinil sõites. Seega ei tohiks praamipileti hind ühe kilomeetri kohta olla kõrgem keskmisest maakonna bussiliini reisija sõidupileti ühe kilomeetri hinnast.\nVabariigi valitsus leidis, et taoline seaduse täiendamise sõnastuse grammatiline tõlgendamine lubab teha järelduse, et hõlmatud on kõik maakondadevaheliste ja üleriigiliste avaliku liiniveo laevade, väikelaevade ja parvlaevaga reisijad. Seaduse eelnõus peetakse silmas siiski üksnes Sõru-Triigi, Rohuküla-Heltermaa ja Virtsu-Kuivastu liinidel sõitvate parvlaevade reisijaid ja sellega kaasnevat kulu parvlaevaühendusele. Parts aga teatas, et maakondadevahelist laevaühendust peetakse ka Ruhnu ja mandri vahel ja analüüsida tuleks ka eelnõu mõju sellele laevaliinile.\nJuhan Partsi teatel on ekslik püüda võrdsustada ühistranspordiseaduses mereteed maanteega ja talle jääb arusaamatuks, miks on transpordiliikide piletihindade võrdsustamise põhimõtet eesmärgiks seades eelnõust täielikult välja jäetud lennutransport. Vabariigi valitsus arvab, et piisava detailsusega ei ole analüüsitud eelnõu rakendamiseks vajalikke otseseid kulutusi ning nende katmise allikaid. Märgitud on, et eelnõu rakendamine nõuab riigieelarvest lisakulu 25 miljonit krooni, kuid välja pole toodud arvutuskäiku ja seda, kas see on ühekordne või iga-aastane kulu.


Naps töötab vaid maailma parimate päikesepaneelidega - Naps Solar Estonia\nNaps töötab vaid maailma parimate päikesepaneelidega\nÜks maailma suurimaid ja uuenduslikumaid päikesepaneelide tootjaid JinkoSolar Holding Co., Ltd., kelle paneele lisaks Napsi enda toodetule, kasutab ka Naps, võitis oma Tiger seeria ühepoolsete päikesepaneelide eest tunnustatud rahvusvahelise väljaande PV Magazine moodulite kategoorias 2020. aasta auhinna.\nPV Magazine koondab igal aastal päikeseenergia tipptegijatest koosneva ekspertžürii, et anda välja PV Magazine’i auhind. Tegemist on austusavaldusega tehnoloogilistele uuendustele ja murrangulistele lahendustele päikeseenergia ja energia salvestamise vallas. Sel korral tunnustas žürii JinkoSolar Tiger seeria ühepoolseid päikesepaneele tänu nende ülikõrgele tootlikkusele ja kvaliteedile, ning eeskätt TR-tehnoloogia uuendustele, mis aitavad tänu päikeseelementide vahe eemaldamisele tõhusust märgatavalt tõsta.\nAllikas: PV Magazine


Kultuuride integreerimine viib vene sõnavara laienemisele. Spetsialisti nimetatakse sageli juhiks ja vastupidi. Millised on kahe kutseala sarnasused ja erinevused? Kes saab kutsuda juhiks ja keda spetsialist? Proovime seda välja mõelda.\nSpetsialist. Mõiste ja määratlus\nSpetsialist on sertifitseeritud isik, kes on läbinud erikoolituse kõrgkoolis ja kellel on sügavad teadmised konkreetses valdkonnas (raamatupidamine, pangandus, meditsiin, teadus, tehnoloogia).\nKõrgelt kvalifitseeritud spetsialistid lõpetavad ülikoolid. Iga üliõpilane, kes õpib ülikoolis hästi, võib õppida konkreetselt spetsialistilt. Pädevuse tase on kindlaks määratud riigi diplomiga. Te saate oma kvalifikatsiooni parandada praktikate, teadusartiklite kirjutamise ja toetustes osalemise kaudu. Kogemused ja soovituskirjad hõlbustavad tööhõivet ja aitavad kaasa kõrgele positsioonile.\nSpetsialist määrab ka erioskused ja teadmised. Varem enne ülikoolide loomist polnud sellist asja nagu spetsialist. Neid nimetati meistriteks, teadlasteks, käsitöölisteks. Nad andsid oma teadmised põlvest põlve ja need teadmised ei olnud kõigile kättesaadavad. Meistrite intellektuaalid (teaduse ja kõrgkultuuri inimesed) hakkasid küpsema.\nJuhataja on volitatud ametnik, kes täidab madalama, keskse ja ülemise ešeloni juhtimisülesandeid. Teisisõnu on see ettevõtte juhtimiseks palgatud personal.\nAmeerika Ühendriikides ja Euroopas on juhtideks edukad juhid ja kõrgharidusega juhid, kes on saanud põhikutsele lisaks. Näiteks peab meditsiinitöötaja, kuid kes soovivad saada kliiniku juhiks, saama teise astme juhina. Juhid teostavad ettevõtte tegevuse üle kvaliteetset kontrolli. Juhid delegeerivad vastutuse töötajate vahel (madalam tase), jälgivad teatud tegevuste rakendamist (kesktasand), arendavad pikaajalisi äriplaane (tipptasemel).\nVenemaal on juhi staatusest veidi erinev vaade. Arvatakse, et tegemist on ettevõtte tavalise töötajaga, palgatud spetsialistiga, kes vastutab mõne ettevõtte tegevuse eest. Näiteks personali juht on värbamise eest vastutav töötaja. Müügijuht on regulaarne müüja teenindus- või jaekaubanduses. Turismijuht on töötaja, kes vastutab välismaale reisimise eest. Ja isegi puhastusjuht on korrapärane puhastustöötaja. Nagu näete, ei ole neil inimestel mingit pistmist juhtkonna ja ülemustega. Paljud tööandjad peidavad tahtlikult varjatult regulaarset positsiooni tugeva sõna all, et töötajad vastaksid sellistele vabadele ametikohtadele sagedamini. See juht ei ole valitud, ta on määratud!\nVenemaal võib juht olla peaaegu iga töötaja. See on nii, kui laenatud sõna tähendust integratsiooni kaudu kasutatakse valesti ja see ei ole alati asjakohane. Seetõttu on mõisted sageli segaduses.\nMillised on juhtide ja spetsialistide sarnasused?\nHoolimata asjaolust, et need kaks elukutset on erinevad, võite oma töös leida sarnasusi.\nSpetsialisti ja juhi tegevuses on ühised omadused:\nMõlemad teostavad ettevõttele määratud ülesandeid.\nMõlemad on volitatud.\nTöötage nende eesmärkidega.\nKas kõrgharidus on kõrgem.\nTöö ettevõtte, ettevõtte kasuks.\nNagu näete, on sarnasusi vähe ja need on hägused. Arenenud riikides, näiteks Ameerika Ühendriikides, Saksamaal, Hiinas, Jaapanis, Kanadas, ei ole nende kutsealade sarnasus nagu arst ja näitleja. Vastupidi, Venemaal ei teata taotlejad, kuidas ennast jätkata: kas nad on juhtivad juhid või kitsalt keskendunud spetsialistid. Mõnikord tundub, et juht on ennast professionaalina kaasaegsem ja populaarsem ning spetsialist on aegunud.\nErinevused spetsialisti ja juhi vahel\nOluline erinevus nende rühmade vahel on mõistete ulatus . Juht on mahukam kontseptsioon. Hästi, peaks ta mitte ainult mõistma oma elukutset, vaid ka suutma juhtida inimressursse, korraldada tööd, planeerida tegevusi, mõista majanduse majandusvaldkonda. See tähendab, et tal peab olema vähemalt kaks kõrgemat haridust: üks, spetsialist ja teine juht.\nSpetsialist on professionaalne, kellel on kõrgetasemelised teadmised konkreetses valdkonnas, praktiline koolitus ja analüütiline mõtteviis. See võib olla üliõpilane, kes diplomi edukalt kaitses ja kellel on sügavad teadmised. Või võib-olla töötaja, kellel juba on palju praktilisi kogemusi teatud kitsalt keskendunud piirkonnas.\nMõiste ulatus . Juht saab laialdasema, eelistatavalt kaheastmelise hariduse.\nStaatus . Pärast riigieksamite ja diplomikaitse läbimist saab spetsialistist ametisse nimetamisel juhataja.\nKoolituse tase Juhataja on nii spetsialist kui ka juht, samas kui spetsialist saab teha ainult ühe elukutse.\nVastutus . Juht vastutab kogu tootmise, spetsialisti eest - ainult oma tegevuse eest.\nVõimsus Erinevalt spetsialistist on juhil vahetu võim.


Ülo Pärnits: tuulepark tuleb niikuinii - DELFI\nÜlo Pärnits: tuulepark tuleb niikuinii\nÜlo Pärnitsa sõnul võetakse Hiiumaa tuuled varem või hiljem elektritootmiseks kasutusse. „Praegu tuleb piltlikult öeldes leida lahendus, kus hundid on söönud ja lambad terved,” kommenteeris AS-i Raunisaar üks omanikke Ülo Pärnits viimastel päevadel seoses Hiiumaale kavandatava hiidtuulepargiga vallandunud arutelu.\nÜle veerand sajandi Mainorit juhtinud ja Ülemiste Cityt nõukogu esimehe ametis kamandav Ülo Pärnits koos poeg Guidoga ongi Kanada energiaettevõtte Greta Energy Eestisse tuleku taga, kirjutab Eesti Päevaleht.\nMees möönis siiski, et kohalike elanike huve on plaane tehes senini liiga vähe arvestatud. Praegu on ettevalmistused pargi loomiseks hoo sisse saanud: koostöös Suurbritannia firmaga mõõdetakse Hiiumaa tuult. Pärast mõõtmiste lõppu analüüsitakse tulemusi, seejärel peaksid selguma tuulikutele lõplikult sobivamad kohad.\n„Arutasime kohaliku rahvaga ka Lüganuse tuuleparkide puhul seda küsimust. Alguses oldi skeptilised, ent leidsime lõpuks kompromissi,” oli Pärnits optimistlik ja rõhutas, et lõplik lahendus peab haakuma nii kohalike soovidega kui ka looduskaitseliste nõuetega. „Vägisi me tuuleparki rajama ei hakka.”\nPärnitsa sõnul pole veel selge, kui palju 150 meetri kõrgusi tuulikuid Hiiumaale püstitatakse. „See sõltub energiaressursi suurusest. Hiidlaste pakutud 200–250 tuulikut on esialgne arv.” Projekti kogumaksumuseks hindas Pärnits kuus–seitse miljardit Eesti krooni. „Minu meelest on positiivne, et selle summa katavad täies mahus välisinvestorid.”\nNeedsamad välisinvestorid tekitavadki hiidlastes suurt umbusku ja tuulepargile oli eilseks vastuhääli kogutud juba ligi 800. Kollektiivselt on uuritud Greta Enegry Inc. juhtide tausta.\nFirma president on Moskvast pärit Viktor Belilovski, kes sai ühena 1500 venelasest president Putini autasu. Seda koguni kahel aastal. Hiidlased arvavad, et projekti teostamine oleks energeetiliselt mõttetu, hävitaks biosfäärikaitseala loodust ja inimese tervist ning oleks ohuks ka Eesti Vabariigi julgeolekule.\nMajandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts:\n“Avameretuuleparkide kohta on meil välja töötatud seaduseelnõu „Eesti energiamajanduse riiklik arengukava aastani 2020”.\nHiiumaa juhtumi puhul on esialgu raske mingit seisukohta anda. Ülimalt oluline on küsimus, mis saab siis, kui tuult ei ole. Elektrisüsteem on üks tervik ja katkestusi ei saa endale lubada.\nPeame selgitama, millised on tegelikud asendusvõimalused, sealhulgas peab lahendusi pakkuma ka investeerija. Mis puutub plaanidesse Hiiumaal, siis kõvad mehed, kes lubavad Rootsi sellises mahus elektrit müüma hakata!\nKohalike elanike arvamusi tuleb arvestada, aga detailset seisukohta meil veel ei ole.”


Kiek in de Kök | Smore Newsletters\nKenter is using Smore newsletters to spread the word online.\nKenter Leas 7b\nKiek in de Kök (alamsaksa keeles 'kiika kööki') oli Tallinna linnamüüri suurtükitorn, mis asetseb linnamüüri edelalõigul Lühikese jala värava ja Harju värava vahel tänapäeva Komandandi teest põhja ja Rüütli tänavast lääne poole.\nAjalugu, Torniandmed, Tornitaastamine ja Selle kasutamine\nEsimene torn ehitati millalgi enne 1475. aastat, see oli praegusega võrreldes palju väiksem ja selle nime pole teada. Uut torni mainiti esmakordselt 1475. aastal, kuid siis oli selle nimi "uus torn Bolemanni sauna taga". Torni ehitati 1483. aastani ja see oli Tallinna linnamüüri üks võimsamaid torne.Tornil oli algselt kuus korrust, torni kõrgus oli umbes 38 m. Torn on sõõrja põhiplaaniga ning selle läbimõõt oli jalamil umbes 17,3 m ja eenduvas ülaosas umbes 18,5 m. Kiek in de Kök on Tallinna linnamüüri kõige kõrgem torn.\nTorn taastati tõenäoliselt aastatel 1601–1602. Seoses uute kaitsebastionide ehitamisega ehitati torn aastatel 1693–1697 põhjalikult ümber. Torni jalam jäi uue Ingeri bastioni kehandi sisse ning uus sissepääs tehti 3. korrusele. Torni ülaosa ehitati paksemaks, tornile lisati seest kupli ja väljast koonuse kujuline kuni 3,5 meetri paksune paest katuslagi, mis kaeti katusekividega. Esimese korruse põranda keskel olevast sepisvõrega kaetud luugist pääses keldris asuvasse soolalattu\nTorni kasutati püssirohuhoidlana, laona\nKiek in de Kök - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia