Millist akut võiksid aiatööriistade puhul eelistada? - Kodugeenius\n26. mai 2021 kell&nbsp14:24\nKui asi puudutab kasutajamugavust, tööohutust või ergonoomilisust, teevad akutööriistad bensiinimootorile silmad ette.Shutterstock\nLoomulikult sõltub sobiva aku valik tööriista võimekusest ja töömahust. “Võib tekkida küsimus, kas see on mõistlik, kui paned puhurile taha väiksema aku ja saad sellega viis minutit tööd teha. Võimalus on selleks muidugi olemas, kuid mõistlikum on sellisel juhul mõelda suurema võimekusega aku peale,” märkis Husqvarna Eesti tegevjuht Jaanus Vahesalu.\nSamuti sõltub sobiva aku valik masinast endast, kuna suurema mahtuvusega aku kaalub rohkem ning võib hakata tehtava töö kvaliteeti mõjutama, seda eriti masinatel, mida on vaja käes hoida. “Niidukil pole vahet, kas tema massile lisandub pool kilo või kilo, aga kui räägime saest, trimmerist või hekilõikurist, siis on iga lisanduv gramm olulise tähtsusega,” selgitas ta.\nSellisel juhul on vahel mõistlikum kombineerida ehk osta kaks väiksemat akut. “See tähendab, et kui ühega teed tööd, siis teine samal ajal laeb. Nii saab järjepidevalt tööd teha ning ühtlasi pole seade ülemäära raske, vaid igati mõistliku kaaluga,” ütles Vahesalu.\nKoonerdada pole mõttekas\n“Akuseadmega on selles mõttes lihtsam, et kui sulle seade meeldib ja võimekust on, saab soovi korral võimekama aku juurde osta. Bensiinimootoriga masina puhul on selge, et kui see ei vasta sinu või aia vajadustele, peab välja vahetama kogu masina,” selgitas ta. “Kui alguses ei soovi akusse nii palju investeerida, siis saab hiljem alati suurema võimekusega aku soetada,” lisas ta.\n“See aga ei tähenda, et kui laaditakse 601 või 1501 korda, siis aku enam ei tööta. Reeglina kestavad akud sellest ajast oluliselt kauem,” kinnitas Jaanus Vahesalu.\nEnt mitmeks aastaks see investeering ikkagi tehakse? Siinkohal piisab lihtsast arvutustehtest. “Oletame, et hoolas kodukasutaja trimmerdab koduaeda nädalas ühe korra. Kui hooaeg algab üldjuhul maikuus ja lõpeb septembris, tähendab see, et akut laaditakse nelja kuu jooksul umbes 20 korda. Aastates teeb see aku elueaks 25,” näitlikustas tegevjuht.\nLoomulikult kahaneb see arv, kui akutööriistu on rohkem ning aku leiab rohkem kasutust. “Kui ka ühe akutäiega kõik tööd tehtud ei saa ja peab laadima näiteks kaks korda, teeb see 12,5 aastat – see on samuti üsna pikk aeg,” lisas Vahesalu.\nTõenäoliselt on paljudele teada, et aku võib nii töötamise kui laadimise ajal kuumaks muutuda. Tegemist on igati normaalse protsessiga: kui akuseade töötab intensiivselt, koormab see ka akut rohkem. Küll aga on Husqvarna järelhoolduse spetsialisti Aivo Smiti sõnul kõikidel akudel olemas jahutusavad ning osadel ka ventilaator, mis akut veelgi rohkem jahutab. Ühtlasi ei luba vastav kaitsemehhanism akudel üle kuumeneda.\nSama kehtib ka laadijate kohta. “Kui aku temperatuur tõuseb liiga kõrgele ehk üle 50 kraadi, peatatakse laadimine automaatselt, et aku jahtuda saaks. Seda saab öelda ka madalamate temperatuuride kohta: kui aku viibib miinuskraadide käes, ei tohiks seda laadida ning laadija ei lasegi seda teha,” selgitas ta.\nSee on erisus kiir- ja tavalaadija vahel. “Kiirlaadija suudab akut poole kiiremini laadida, sest see annab tugevamat laadimisvoolu, kuid tal on peal ka sundjahutus, mis akut samaaegselt laadimisega jahutab,” tõi Smitt välja. “Kuna tavalaadijatel seda jahutussüsteemi pole, võtab ka laadimine kauem aega,” lisas ta.\nHusqvarna tööriistadega võib tööd teha iga ilmaga, ka siis, kui õues sajab vihma või lund. Küll aga mõjutab akuseadmeid allapoole nulli langev õhutemperatuur, mistõttu ei tohiks akut nii külmades tingimustes hoiustada. “Kui võtta aku soojast toast ja siis õues tööd teha, saavad masinad sellega ilusti hakkama. Kui aga aku on jäetud ööseks õue miinuskraadide kätte, võib juhtuda, et see enam ei tööta,” rääkis tegevjuht.\nSamuti hakkab temperatuuri langedes vähenema li-ioonakude töövõime. “Mida lähemal temperatuur nullkraadile on, seda vähem suudab aku energiat välja anda. Seetõttu töötavad li-ioonakud paremini 20-kraadise, mitte 10- ja 0-kraadise õuetemperatuuriga,” rääkis ta.\n“Kindlasti aga ei tohi seejuures ära unustada, et akuseade on sama ohtlik ja võimas tööriist nagu bensiinimootoriga masinad. See, et ta müra ei tee, ei tähenda, et ta hästi ei lõika,” toonitas Kristo Maripuu. Seega ei tohi masinaid kasutades ära unustada vajalikke ohutusmeetmeid.\nNagu järeldada võib, sõltub aku valik paljudest teguritest. Küll aga on eestlastel välja kujunenud oma kindlad lemmikud tooted, mida teistele eelistama kiputakse. Jaanus Vahesalu sõnul leidub Eesti turul kõige rohkem BLi10 akut, seda peamiselt seetõttu, et see tuleb tavaliselt seadme ostuga komplektis kaasa.\n“Eraldi müüdavatest akudest võib kõige populaarsemaks akuks pidada BLi200 akut, mis on mõeldud küll professionaalseks kasutuseks, kuid leiab aina sagedamini kasutust kodumajapidamistes,” tõi Husqvarna Eesti tegevjuht välja.\nKui aga otsustamine osutub keerukaks, võib Husqvarna edasimüüjate juures demomasinatele ise käed külge panna ja neid proovida. “Mina ei näe enam ühtegi argumenti, miks peaks kellelgi koduaias bensiinimootoriga masin leiduma, seega julgustaksin kindlasti inimesi akuseadmete peale mõtlema,” rõhutas Jaanus Vahesalu.\nMärksõnad: aiatööriistad, akutehnika, akutööriistad, husqvarna\nPane tähele: kas laokile jäetud aiatööriistad on kindlustusega kaetud?\nBosch valmistab oma uusimad ehitusabimehed peaaegu täies ulatuses taaskasutatud materjalidest


Tinno on riigikogulaste volikogu töös skeptiline\n16.02.2019. Autor: Ardo Vahter\nSaaremaa vallavolinik Andres Tinno leiab, et niiöelda kahe tooli seadus, mis võimaldab riigikogu liikmel olla ka kohaliku omavalitsuse volikogu liige, kätkeb endas mitmeid vastuolusid ja küsitavusi, ning seab kahtluse alla riigikogulaste aktiivsuse volikogu töös.\nKuipalju see EEsmaa kohal käis ja tööd tegi` Ta vist on ka kahe tooli mees?\ntore ju saada palka mitmest kohast. usun et ka loo väljaütlejal poleks selle vastu midagi\naga fakt ehk tösiasi on see, et ükski Riigikogu liige kohalikust volikogust tasu ei saa - seadus keelab selle otsesönu. Isegi siis ei saa, kui oled valitud volikogu esimeheks, nagu on näiteks Andres Metsoja Pärnu linnas, kes teebki seda tööd praegu tasuta. Kui peaks minema nii, et teda enam Riigikogusse ei valita, siis hakkab palka saama, seni ei saa.\nVäga õige, mis tähendab, et neid pole juba nüüdsetel valimistel vaja valida, et kahel toolil põigelda ja rahva raha kulutada.\nMilleks meile need vanad ja kobedad!\nEesmaa on pigem kolmel toolil istuja.. Riigikogu; Saaremaa vald ja penskar veel pealekauba.. ja muuhulgas on tal riigikogulase pents..\nPS Kirjutisest kajastatud igihaljast teemast, haigla kopteriplatsist, ka paar sõna. Hiiumaal rajatakse praeguse haigla kopteriplatsi lähedale spordihoone ja tuleb ehitada uus kopteriplats mujale haigla lähedale. Asi on haiglaga kooskõlastatud ja otsustatud vallavalitsuse tasandil ning teostatakse valla omavahenditest. Seni on kasutusel praegune kopteriplats. Saaremaa haigla kopteriplatsi jaoks on Riigikogus riigieelarvesse kirjutatud koguni 200000€ aga tundub, et Saaremaa valla „koalitsiooninõukogu” pole asja veel heaks kiitnud.\nEi tea ,mis putukas see Tinnot on hammustanud,koguaeg keegi hambus.Oli aeg kus ta oli ise koguaeg oma tegudega hammaste vahel ajalehe veergudel.\nTammkörv ise enam ei piiksatagi vaid hammustab teist körvast.\nOlev Ait eesmaadest, Laanetitest ja Tiidustest\nOn selge, et demokraatia vähenes Saaremaal valdade kaotamisega katastroofiliselt. Nüüd lisandub sellele veel see, et 31-st inimesest 3 , loe KOLM ei osale isegi hääletamisel ehk OTSUSTAMISEL. Minu jaoks oli väga närune kuulata Igor Gräzini arvamust , et Riigikogu liikmed enda volikogudesse sokutamisega tutvuvad kohaliku eluga. Vabandust, volikogudesse ei minda eluga tutvuma, vaid elu SUUNAMA, LOE S U U N A M A. Ma isegi ei saa aru, miks nad ennast sinna topivad. On ju teada, et volikogu töös nad ei osale või kui, siis magedalt vähe. Ma tõesti ei keela kellelgi maakondade või valdade juhtorganite eluga, õigemini valdade eluga kursis olemist, nende probleemidega kursis olemist. Pigem on selline asi tembutamine võimulolevate erakondade võimu tsementeerimiseks. Et ometi midagi nn.kahtlast läbi ei läheks. Veelgi enam, Saaremaa reis makstakse kinni. Võtad sõna ka veel, oled veel rohkem nännijutlustamisega pildil. Arvan siiski, et see on valdade juhtimise labastamine, volikogude mõtte labastamine, endale suud lõhkiajava suutäie kahmamine.\nOlev Ait volikogu töö jälgimisest\nHuvitav ongi, miks nad ei sõida kohtuma oma valijatega, kuulama Saaremaa valla volikogu tööd pealtkuulajana. Miks need eesmaad, tiidused ja laanetid mängivad tühja kohta, puududes volikogu istungitest, tundmata tegelikku Saaremaa elu ja olukorda jne.jne.\n...veel kuidagi kui seal volikogus istuvad saarlased Tiidus ja Laanet. Aga kellel kuradil seda Eesnahk Ennu sinna vaja? Mis saarlane ta ikkagi on? Plagiaatsaarlane!\nMis ajast Tiidus saarlane on? Ikka raplakas, kes tuli siia saarlastele pealinna kogemustega pasunasse andma.\nNimetage mõni volikogu liige, kes ei töötaks kusagil mujal. (volikogu esimeest mitte nimetada)\nOlev Ait Riigikogus istujatest\nMida selline küsimus tahab küsida? Pensionärina ma ei tööta nn.riigitööl. Kodus on majapidamine. Peaksime küsima – kas Riigikogus töötatakse või ei töötata täiskohaga. Kas Riigikogu liikmed jõuavad kohale valla koosolekule või ei jõua? Kas mujal töötavad puuduvad koosolekutelt? Kas mujal töötavatel on Riigikogu liikme võimu või ei ole ehk siis kuidas on lood meil demokraatiaga üleüldse? Seda lihtsalt pole või napib ja seda vähestki võetakse vähemaks.\nOlev Ait lahutavast Mailis Repsest ja riigigümnaas\nKui inimene Repse ei saa aru, et ta on EW vastane, siis peaks keegi talle sellest märku andma. Keegi kutsus teda peast rasedaks. Huvitav, mis tähendab peast rase olek.


Tindiprinter HP 415 Ink Tank Wireless | Klick e-pood\nPrintige selle suure tootlusega tindimahutisüsteemiga tuhandeid lehekülgi.\nPrintige kuni 8000 lehekülge HP värvilise tindi pudelite komplektiga või kuni 15 000 lehekülge 2 x HP musta tindi pudeliga.\nSee suure tootlusega tindimahutisüsteem võimaldab printida suures koguses väga madala kuluga lehekülje kohta.\nEi mingit segadust. Ei mingeid jääke.\nKasutage mittepritsivaid, suletavaid pudeleid ja täitke mugavalt oma tindimahutisüsteemi.\nJälgige mugavalt tindi taset ja lisage HP originaaltinti just siis, kui seda soovite.\nTänu läbipaistvatele tindimahutitele prindite enesekindlalt.\nErakordne HP kvaliteet\nTumedam, teravam tekst iga kord.\nVõite olla kindel, et HP originaaltintidega saab printida fotosid, mis kestavad kuni 22 korda kauem.\nPrintige kauneid servadeta brošüüre, voldikuid, fotosid ja teisi dokumente otse oma kontoris.\nOmadused ja paljundamis- ning skannimisfunktsioonid, mida vajate tööl ja mujal.\nLihtne mobiilne printimine ja skannimine\nPrintige oma nutitelefonist ning skannige ja jagage praktiliselt kõikjalt.\nTellige tint otse läbi rakenduse HP Smart.\nÜhendage oma nutitelefon või tahvelarvuti otse printeriga ja printige mugavalt ilma võrguta.\n415 Ink Tank Wireless\n52,5 x 31,0 x 15,8\nGT51, GT51XL, GT52


Bollingeri koridor koos Admirali Keltner Breakout strateegiaga Microsoft Bollinger Bands\nIchimoku indikaator Ichimoku Kinko Hyo kasutamine: ülim juhend 4. Sar tähistab Stop And Reverse, mis tähendab, et praegune positsioon on suletud ja uus on avatud vastupidises suunas. Hinnasihid ehk Take-Profit tasemed saab leida kasutades Admiral Pivot indikaatorit. Mina soovitan siiski kasutada pigem vaikimisi määratud seadistusi. Bollingeri ansamblid Selle trendinäitaja kujundas Ameerika kaupleja John Bollinger. Ichimoku on trendinäitaja, mis näitab praeguse trendi suunda ja potentsiaali.\nSelles artiklis esitatakse seitse populaarset näitajat, Microsoft Bollinger Bands aitavad määratleda trendi suunda ja leida häid sisenemissignaale. Liikuv keskmine.\nLibisev keskmine näitab varade keskmise hinna muutusi teatud perioodil. See on üks lihtsamaid ja selgemaid trendinäitajaid, mida kasutatakse sageli keerukamate näitajate osana.\nLiikuvate keskmiste arvutamiseks on mitmeid meetodeid: lihtne, eksponentsiaalne, silutud, kaalutud. Liikuv keskmine joonistatakse diagrammile automaatselt värvilise joonena värvi ja laiust saab kohandada. Liikuva keskmise mõõdukas kasv näitab tõusutendentsi, langus aga langustrendi.\nKui suure perioodiga näiteks MA ületab hinnadiagrammi altpoolt, tähendab see langustrendi muutumist tõusutrendis; kui ületamine toimub ülalt alla, tähendab see, et tõusutrend on pöördumas, muutudes langustrendiks. Liikuva keskmise MA indikaator Liikuva keskmise näitaja kasutamine: kirjeldus ja kauplemine 2.\nKeskmine suuna liikumise indeks ADX. ADX indikaator aitab teil näha, kas turg kaupleb trendis või tasasel tasemel. Suundumuse algust näitab ADX joon, mis läheb ülespoole ja ületab kahte Directional joont.\nKauplemisnäitajad on juba ammu muutunud kauplejate usaldusväärseteks abistajateks. Selles artiklis esitatakse seitse populaarset näitajat, mis aitavad määratleda trendi suunda ja leida häid sisenemissignaale. Liikuv keskmine. Libisev keskmine näitab varade keskmise hinna muutusi teatud perioodil.\nKui ADX-joone kasv on kindel, tähendab see, et trend on stabiilne, samas kui ülejäänud kaks joont näitavad trendi suunda: tõusev või kahanev. Indikaator koosneb viiest erineva arvutusmeetodiga reast; kaks neist ehitavad nn Ichimoku pilve. Ichimoku on trendinäitaja, mis näitab praeguse trendi suunda ja potentsiaali.\nBollingeri koridor koos Admirali Keltner Breakout strateegiaga Bollingeri koridor koos Admirali Keltner Breakout strateegiaga Juuni 29, Head kauplejad, Kui juhtusite lugema ka eelmist artikliton ilmselt selgeks saanud põhjused miks Bollingeri indikaator on üks populaarseimaid indikaatoreid. Selles artiklis tutvustan ma kauplemisstrateegiat, mis põhineb Bollingeri indikaatoril ning minu hinnangul ühel parimal Keltner Channel indikaatoril, mille saate lihtsasti alla laadida koos MT4 Supreme Edition. Bollingeri koridor koos Admiral Keltner Breakout strateegiaga on volatiilsusel põhinev strateegia. Tegelikult algab see sellest, kui volatiilsus turul on langenud ebatavaliselt madalale ehk volatiilsus on madal võrreldes ajalooliste keskmistega. See strateegia toimib kõige paremini kaubeldes valuutadega, indeksitega ja aktsiatega.\nIndikaatorit soovitatakse enamasti kasutada küünlajalgade analüüsi jaoks iga päev ja igal nädalal. Siiski saate indikaatori seada väiksemate ajavahemike Microsoft Bollinger Bands, näiteks H4 ja H1.\nIchimoku indikaator Ichimoku Kinko Hyo kasutamine: ülim juhend 4. Bollingeri ansamblid Selle trendinäitaja kujundas Ameerika kaupleja John Bollinger.\nNäitaja põhineb liikuval keskmisel. Indikaator sisaldab kolme rida: peamine kesknemis on liikuv keskmine, ja nende kaks standardset kõikumist üles- ja allapoole.\nBitcoin price prediction: Bulls back in action after sharp correction to $47,\nBollinger Bands kuvatakse otse hinnagraafikus. Ülemine ja alumine rida loovad omamoodi dünaamilise hinnakanali, mille sees hinnapakkumised liiguvad. Võite vahetada indikaatorjoontelt põrkumisi või väljuda selle piiridest. Bollinger Bands näitavad uue trendi algust pärast seda, kui hind on korterist välja pääsenud.\nSularaha omakapitali valikute tehingud\nIndikaator on joonistatud otse hinnagraafikule. Pärast seda, kui hind on koondunud väikesesse vahemikku tasasesse ja seejärel alustanud trendiliikumist, avab Alligaator oma lõualuu - kõik kolm liini TradingView kauplemise susteemid samas Microsoft Bollinger Bands, järk-järgult lahku.\nKui lõualuu avaneb ülespoole, tähendab see tõusutendentsi, samas kui allapoole avanenud lõualuu näitab langustrendi.\nAlligaatori indikaator Kohtume hiljem alligaatoris: tutvume alligaatori indikaatoriga 6. Ümbrike indikaator See trendinäitaja sisaldab kahte joont, mis on aluseks tavaliseks MA-st üles ja alla kõikumine. Selles dünaamilises hinnakanalis on alumine rida tugi, ülemine aga takistus.\nKui kõikumine Microsoft Bollinger Bands hästi seatud, jääb hinnadiagramm piiridesse Ümbrikud kanal enamiku ajast. See võimaldab kasutada neid piire orientiiridena positsioonide jaoks.\nÜmbrike indikaator Ümbrike indikaatoriga kauplemishinna kanalid 7. Paraboolne Sar. Welles Wilder. Sar tähistab Stop And Reverse, mis tähendab, et praegune positsioon on suletud ja uus on avatud vastupidises suunas. Indikaator näitab praeguse trendi suunda ja annab märku paranduse või ümberpööramise algusest.\nParaboolne Sar kuvatakse hinnadiagrammil värviliste täppidena. Kui hinnagraafik jääb punktide alla, tähendab see langustrendi, kui aga noteeringud lähevad enesekindlalt punktidest kõrgemale, on trend tõusev.\nKõige sagedamini kasutavad kauplejad Stop Losside paigutamiseks paraboolseid punkte. Pärast positsiooni avamist trendi järgi saate lohistada SL mööda paraboolseid punkte, kuni positsioon sulgub. Paraboolse Sar indikaator Paraboolse Sar-indikaator: kasutamise kirjeldus Mõtte sulgemine See artikkel on näidanud teile seitset kõige populaarsemat trendinäitajat, mida kauplejad kasutavad Forexi, aktsia- ja tooraineturgudel.\nVõite neid indikaatoreid testida ja valida need, mis sobivad teie kauplemisstiiliga rohkem kui teised.


Gadus morhua callarias. Tursk (ka: turss) on Eesti rannikuvete kalastiku kogukas esindaja. Sellel lutsuga samasse sugukonda kuuluval röövkalal on iseloomulik välimus: «Pea üsna suur, eest kitsas, suure suuga. Ülalõug ulatub alumisest ettepoole. Hambad lõugadel peened, arvukad. Alalõua all on väike, kuid hästi märgatav paaritu poise.» (Mikelsaar 1984: 270). Tursk on võimeline oma suuri lõpuseid ja kurgualuseid kidekilesid hästi laiali ajama (liigikaaslaste ähvarduspoos): Tursal trumm kurkus (Reigi). Suhteliselt pungis silmad asetsevad otsaees lähestikku (tegemist on sügava vee asukaga), alalõualt tolknev jätke meenutab habemetutti. Kõik see annab kalale omapärase koletu ilme. A. Lutsu (1998: 121) hinnangul oli tursa- ja angerjapüük Eestis 19. sajandil juhuslik, kuna rannarahvas neid kalu nende välimuse tõttu põlgas. Rahvasuust pärit kirjelduste järgne koondportree on selline: suur (paistetanud) pea, kõhn keha; tursunud kurgualune, pungis silmad, sarved peas, habe lõua all, alati (või: peale surma) suu lahti. Kõige enam on tursa välimust seosesse viidud vanakuradiga: Tursa pää on sellepärast suur, et ta söönd vanakuradi, mille suur Tõll uputand merre. E 62172 (2) < Tartu - P. Ariste (1928). Sama jututüüp on tuntud liivlastel (Loorits 1926: US 95). Tursakalad on söönd vanapagana rasva ja sellepärast neil silmad pungis ja jalad paistes. RKM II 76, 310 < Kihelkonna khk, Neeme k - J. Laul (1938).


Inimõiguste keskus: vihakõne sallimine viib vihakuritegudeni - news\nEesti Inimõiguste Keskuse hinnangul näitab Vao pagulaskeskuse süütamine, et vihakõne sallimine viib varem või hiljem vihakuritegudeni ning sellega võitlemiseks on tarvis parandada karistusseadustikku.\nInimõiguste keskus: vihakõne sallimine viib vihakuritegudeni\n"Meid paneb muretsema olukord, kus anonüümsete kommentaaride kõrval õhutatakse vaenu üha enam enda nime ja näoga. Olukorra selgitamise ja pingete maandamise asemel levitavad äärmuslikke valesid ka mitmed poliitikud, kes peaksid oma vastutust paremini mõistma," ütles Eesti Inimõiguste Keskuse juhataja kohusetäitja Egert Rünne.\nInimõiguste keskuse võrdse kohtlemise ekspert Kelly Grossthali hinnangul viib karistamatu vihakõne võimaldamine üha julgema sõnakasutuseni ning lõppeb varem või hiljem vihakuriteoga. "Kehtiv karistusseadustik ei võimalda tegelikkuses vaenu õhutamisega võidelda, sest selle sõnastus nõuab, et vihakõnega peab kaasnema ka otsene oht inimese elule ja tervisele. Piltlikult öeldes peab ähvardaja ka kirvest pea kohal viibutama.”\n"Sellise olukorra tekkides on õiguskaitseorganid juba nagunii hiljaks jäänud, sest sekkuda pole enam võimalik ja vihakõnest saab kuritegu. Karistusseadustiku sätteid tuleks parandada selliselt, et riik saaks reageerida ka vaenu õhutamisele ja üleskutsetele vägivallaks," selgitas Grossthal.\nPolitsei ja prokuratuur alustasid neljapäeva varahommikul Vao külas toimunud varjupaigataotlejate majutuskeskuse põlengu asjaolude selgitamiseks kriminaalmenetlust.\nKella 4.30 ajal teatati häirekeskusele, et Väike-Maarja vallas Vao külas põleb varjupaigataotlejate majutuskeskuse välissein. Päästjad kustutasid ligi kümnele ruutmeetrile levinud tule ning keegi juhtunu käigus vigastada ei saanud.


Päästeamet: ka Eesti põgenemistubades rikutakse ohutusnõudeid - Tarbija\nNädalavahetusel hukkus Poolas põgenemistoas toimunud tulekahjus hukkus viis teismelist tüdrukut. Päästeamet on ka Eesti põgenemistubasid pisteliselt kontrollinud ja leidnud puudusi.\nPäästeamet: ka Eesti põgenemistubades rikutakse ohutusnõudeid\nPõgenemistubadele kehtivad samasugused tuleohutusnõuded nagu ka kõikidele muudele hoonetele, kus inimesed oma vaba aega veedavad ja kogunevad (nt kontserdisaalid, kaubanduskeskused, muuseumid jne), rõhutas päästeameti ohutusjärelevalve osakonna juhataja Tagne Tähe.\nTähtsamad neist on tulekahjusignalisatsioon või andurid tulekahju avastamiseks, tähistatud ja lihtsasti kasutatavad evakuatsiooniteed hoonest kiirelt väljumiseks ja tulekustutid väiksemate põlengute kustutamiseks, märkis Tähe. "Kuna aga selliste tubade eesmärk on inimestele lukustatuse tunde tekitamine, siis nende nõuete täitmine võib olla mõnevõrra keerukam."\n"Meelelahtust ei tohi aga kindlasti pakkuda ohutust eirates," sõnas Tähe. "Teenusepakkuja vastutus on omada töötavate tuleohutuspaigaldistega põgenemistuba ning läbi mõelda ja igale külastajale tutvustada kuidas tuleb reaalse ohu korral käituda. Põgenemistoast pääsemine peab ohu korral olema tagatud ilma takistusteta."\nPäästeamet on põgenemistubasid pisteliselt kontrollinud ning on leidnud puuduseid. Nõuete täitmiseks on asutused saanud ettekirjutused.


5 parimat hõrenevat juukselahendust alopeetsiaga naistele aastal 2020 - Juuksetüüp\n5 parimat hõrenevat juuste lahendust, mis aitavad mul juuste väljalangemist varjata\nMu hõrenevad juuksed on olnud minu jaoks pidev väljakutse sellest ajast, kui ma juba teismeeas oma juukseid kujundama hakkasin. Olen õppinud midagi või kahte, kui on vaja erinevaid viise väga õhukeste, jäikade ja isegi hõredate hõrenevate harude haldamiseks! Jätkake lugemist, kui teil on sarnaseid probleeme ja soovite leida parimaid hõrenevate juuste lahendusi!\nMinu lugu juuste väljalangemisest\nLapsena olid mul kindlasti üsna sulelised beebi peened juuksed, mis kasvasid väga aeglaselt. Ma ei pannud seda eriti tähele, sest ema tegi mu juukseid! Olin liiga hõivatud oma barbide ja nukkude juustega, et muretseda, kui palju juukseid mul peas oli. Alles siis, kui ma jõudsin teismelisse, kui tahtsin teatud stiile saavutada, mõistsin seda teha üsna keerulisena. Mul polnud eriti palju tööd, isegi enne, kui hakkasin täiskasvanueas oma juuste hõrenemise ja juuste väljalangemisega tegelema.\nNooremate teismeeas katsetasin paljude juuste lisamisega: hobusesabadega, igasuguste pikendustega; siis ma lõpetasin teisteks tükkideks, näiteks tukkideks ja klippideks.\nKui mul oli esimene laps, kogesin Telogen Effluvium'i ja seejärel lõpuks järk-järgulist naiste moodi juuste väljalangemist.\nTelogen Effluvium ehk ajutine juuste väljalangemine on laialt levinud hajunud juuste tüüp. Telogeense effluviumi korral põhjustab juuste hõrenemine või juuste väljalangemine, kui suur osa peanaha karvadest nihkub juuste kasvu tsükli Telogeeni faasi (tuntud ka kui puhkefaas). See tähendab, et puhkefaasis on rohkem juuksejuuri kui tavaliselt. Lisaks on Anageni (kasvavas) faasis uute juuste kasvatamiseks vähem juuksefolliikulisid. See aeglustab juuste kasvu tsüklit ja põhjustab juuste järkjärgulist hõrenemist või väljalangemist.\nMõned tegurid, mis võivad mõjutada telogeeni väljavoolu, ulatuvad hormonaalsetest muutustest (eriti pärast lapse sündi või umbes menopausi ajal), stress ja ärevus, kehv toitumine, juuste liigne kuumuse kujundamine ja ületäitumine, haigused, ravimid jne.\nKuna mul - juba geneetiliselt - polnud mul eriti palju juukseid, millega alustada, oli midagi nii tavalist kui sünnitusjärgne varitsus põhjustas dramaatiliselt märgatava erinevuse minu juuste kvaliteedis ja tiheduses. Pidin õppima teisi stiilimisviise, pidin leidma tooteid ja katsetama muude alternatiivsete juuste vormidega, et saavutada oma soovitud välimus ja tunda paremini oma juuste olukorda.\nKui olete tegelenud mis tahes tüüpi juuste väljalangemisega ... ärge muretsege. See on väga tavaline. Mul on androgeenne alopeetsia, mis on kõige levinum tüüp juuste väljalangemine naistel. Seda tuntakse ka kui naiste mustriga juuste väljalangemist. Alopeetsia tähendab kiilaspäisust, kuid nagu ka meestel, pole see tavaliselt täielik juuste väljalangemine. Iga kolmas naine tegeleb juuste hõrenemisega mingil moel.\nMa otsustasin leida viise, kuidas veenduda, et mul on selline soeng, mida ma armastasin, sest juuksed olid minu kirg. Otsustasin keskkooli ajal ilukoolis käia ja seal olid rasked ajad, sest mu väga õhukesed habrased juuksed ei saanud hakkama liiga suure värvimise ega liigse stiiliga. See ei takistanud mind katsetamast, mille tagajärjeks oli juuste purunemine ja muidugi mu juuste veelgi õhenemine.\n5 õhendatud juuste lahendust, proovitud ja katsetatud\nSelle õhukeste, hõredate / hõredate juuste rännaku ajal kogesid mind heitlikud hetked. Kuid ärge heitke sellest. Õhukeste juuste ja juuste väljalangemise korral on abi nii paljudest võimalustest. Saate oma juukseid armastada, olenemata juuste olukorrast!\n# 1: kuivšampoon / paksendavad tooted\nNeed tooted lisavad teie juustele paksust ja mahtu, luues täiuslikumad ja paksemad juuksed. Kui teie juuksed kalduvad õliseks muutuma, mis võib muuta juba õhukesed juuksed õhemaks, võivad need tooted õli imada ja aitavad teil päevast päeva juukseid pesemata minna. Mõni kuivad šampoonid on toonitud, mis võib lisada värvi nii võsastunud juurtele kui ka palja peanahale, kus juuksed näevad hõredad. See muudab teie juuksed hetkega täiuslikumaks.\n# 2: juukseid tugevdavad kiud\nTurul on palju juuksekiudude kaubamärke ja preparaate. Populaarne kaubamärk on Toppik. Olen proovinud Boost N segukoos Paks kiudja Äärmiselt salajane. Igaüks neist on loodud olemasolevate juuste külge kinnitamiseks ja nende külge kinnitamiseks, täites koheselt hõredad alad ja muutes õhemaks muutuvad paksemaks. Enamikul juhtudel puistatakse neid kiude, kuid paljud kaubamärgid pakuvad pihusti / pumba aplikaatorit juustejoone ümbritsevate täpsemate piirkondade jaoks. Tavaliselt on juuksekiud higi suhtes vastupidavad ja pestakse šampooniga välja.\n# 3: juuksepikendused\nJuuksepikendused pole uued ja paljud inimesed kasutavad neid, hoolimata sellest, kas nad vajavad juuste lahjendamist või mitte. Saate lisada pikkuse, hulgi ja värvi ning omada ka neid ilusaid pikki merineitsi juukseid, millest olete alati unistanud. Seal on terve hulk juuksepikendusi ja tehnikaid. Kõik sõltub sellest, millist välimust soovite saavutada. Oma kogemuste põhjal ja oma tüüpi väga peenete, õhukeste ja habraste juuste korral leidsin, et pikaajaline paigaldamine lindi, liimi, helmeste või mis tahes tüüpi pikendustega tekitaks nn veojõu alopeetsia. Ma kaotaksin PALJU juukseid oma juuste juuste pikendamise raskuse, tõmbe ja pinge tõttu. Hakkasin kasutama klipipikendusi, et saaksin need päeva lõpuks eemaldada. See on fantastiline võimalus, kuid kui teil on tundlik peanahk, habraste juustega, võivad klambrid aja jooksul põhjustada ka veojõu-alopeetsiat. Halo pikendus on minu arvates kõige vähem kahjustav võimalus. Põhimõtteliselt on need juuksed selgel traadil, mida kantakse pea kohal nagu peavõru. Ükskõik, mida te kasutate, on pikendused suurepärane võimalus õhukestesse, tihedatesse juustesse pikkuse ja mahu lisamiseks.\n# 4: juuste tükid\nJuuste lisamine on kõik raev. Ükskõik, kas soovite lisada ajutise paugu, tõmmata juuksed ülemises sõlmes üles ja teha sellest pisikesest, kibedast beebipullist TÄIELIK ja kohev kukkel või luua pikk klanitud ilus hobusesaba, uskuge parem, kui neid on tükke selle eest! Samuti saate koheselt katta hõreneva juuksepiiri või krooni või lisada helitugevust sellega, mida paljud nimetavad “juuksekatteks”. Mõni inimene nimetab neid “mahulaienduseks” või “juurapikenduseks”, kuid kui parukasetööstuses kellegagi vestelda, viidati neile päeval tagasi kui tavaliselt parukale. Inimeste jaoks, kellel on juuste peas hõrenemist või selle osa või juuksepiiri hõrenemist, on need tükid lõbusad, neid on lihtne kasutada ja need võivad hõrenevatele juustele lisada kauneid esiletõstetud värve, värvi, pikkust, mahtu ja lahtiselt. Paljud inimesed kannavad tükke ja te isegi ei teaks seda! Sageli on nendel tükkidel realistlik jumalagajätt ja need võivad olla kujundatud täpselt nagu teie enda juuksed. Eelarvesõbralikemate valikute jaoks on sünteetilistes juustes saadaval mitmesuguseid võimalusi, mis sulanduvad imeliselt teie enda juustesse.\n# 5: parukad!\nParukad on jõudnud kaugele ja need on praegu kuumad. Ükskõik, kas tegelete juuste väljalangemisega või mitte, parukad ei lisa hõlmatust mitte ainult neile, kes seda vajavad, vaid kõigile, kes seda soovivad, saate oma värvi, stiili, pikkust koheselt muuta ja isegi mitte muretseda nende värvide muutuste pärast tekkivate kahjude pärast teeks seda teie loomulike juuste korral! Parukad on mugavad, kui teil pole aega oma juuste kujundamiseks, ja võimalusi on nii palju - olgu siis tegemist peene või erksa ja metsiku loomisega - stiili ja värvi on kõigile!\nKui olete tegelenud juuste väljalangemise mis tahes tüübi või vormiga, ärge kartke katsetada ja proovida midagi teistsugust ja uut! Te ei pea häbenema oma õhukeste, peenikeste või hõrenevate juuste pärast ... võite luua endale sobivad juuksed, võite kanda soovitud juukseid. Juuste väljalangemist kogevaid inimesi on rohkem kui teate. Saadaval on valikuid ja võimalusi. Niikaua kui olete avatult meeles, saate teada, mis võib teie ja teie juuste jaoks kasulik olla.\nJälgi minu Instagrami kontot, Fringe valmistamine, et saada rohkem ideid, inspiratsiooni, näpunäiteid, nippe ja parimaid juuste hõrendamise lahendusi!


Augustis algab ettepanekute esitamine kaasavasse eelarvesse - Uudised ja teated - Paide linn\nAugustis algab ettepanekute esitamine kaasavasse eelarvesse\nPaide linnavolikogu võttis vastu määruse, mis sätestab, kuidas rakendada Paide linnas kaasavat eelarvet alates 2019. aastast. Kaasava eelarve suuruseks on 25 000 eurot. Ettepanekuid, mida rahastada, võib esitada igaüks, nende esitamise periood hakkab olema iga-aastaselt 15. augustist kuni 15. septembrini.\nLinnapea Priit Värgi sõnul tuleb esimene ettepanekute esitamine juba suve lõpul. "Iga linnakodanik võib pakkuda meile ideid investeeringuteks, et kodukoha elukeskkonda paremaks muuta. Ainsad tingimused on, et idee teostamine peab jääma 25 000 euro piiresse ning see peab teenima Paide linna elanike huve ja olema avalikus kasutuses. Usun, et see on piisav raha soetamaks spordiatraktsioone, rajamaks mänguväljakuid või täiendamaks külaplatside atraktsioone. Paidelastel kindlasti ideid jagub. Kõik ettepanekud, mis vastavad tingimustele, lähevad rahvahääletusele ning enim hääli kogunud projekt saab linna poolt ellu viidud!"\nVärk rõhutas, et idee esitamiseks ei ole vaja koostada projekti ega eelarvet. "Kõigepealt ootame lihtsalt häid mõtteid, kõik muu - teostus ja rahastamine jääb linnavalitsuse kanda. Esimesi ideid ootame juba alates 15. augustist!"


Euroopa Keskpanga arvamus, 19. november 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ELi krediidiasutuste vastupanuvõimet parandavate struktuurimeetmete kohta (CON/2014/83)\nseoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ELi krediidiasutuste vastupanuvõimet parandavate struktuurimeetmete kohta\n14. märtsil 2014 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Parlamendilt taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust ELi krediidiasutuste vastupanuvõimet parandavate struktuurimeetmete kohta (1) (edaspidi „ettepandud määrus”). 27. märtsil 2014 sai EKP Euroopa Liidu Nõukogult taotluse esitada arvamus ettepandud määruse kohta.\nEKP toetab ettepanekut kõnealuse küsimuse reguleerimiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ELi krediidiasutuste vastupanuvõimet parandavate struktuurimeetmete kohta. Nimetatud meede on vahetult kohaldatav kõigis 28s liikmesriigis (2) ning toetab ühtset liidu raamistikku, millega kavatsetakse lahendada pankrotti minemiseks liiga suurte ja liiga seotud pankadega seonduvaid probleeme. Ettepandud määruse eesmärk on vähendada killustatust, mida võib tekitada pangandussektori struktuursete õigusaktide erinevus liikmesriikides ning mis võib põhjustada vasturääkivusi ja õiguslikku arbitraaži ning takistada võrdsete tingimuste loomist ühisturul (3).\nSamuti täpsustab ettepandud määrus teatud ülesandeid, mis kuuluvad nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (4) kohaselt EKP ainupädevusse. Ebaühtsed riiklikud õigusaktid piiraksid ühtse järelevalvemehhanismi tulemuslikkust, muutes selle keerulisemaks ja suurendades järelevalve kulusid (5). Seetõttu on vaja eeskirju ühtlustada liidu tasandil.\n1. Ettepandud eeskirjade kohaldamisala\nEttepandud määrust kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjatena määratletud krediidiasutuste suhtes (6) ning muude krediidiasutuste suhtes, mille bilanss ja kauplemistegevus ületavad kolme järjestikuse aasta jooksul teatava künnise (7). EKP mõistab, et see on kookõlas lähenemisviisiga, mille kohaselt keskendutakse konkreetselt vaid suurimatele ja keerukaima struktuuriga krediidiasutustele ja konsolideerimisgruppidele, mis hoolimata muudest õigusaktidest võivad jääda pankrotti minemiseks ja päästmiseks liiga suureks ning juhtimiseks, järelevalve teostamiseks ja kriisilahenduseks liiga kompleksseks (8).\nKui krediidiasutuste koondumise (näiteks ühinemise) korral luuakse üks ettepandud määruse kohaldamisalasse kuuluv krediidiasutus, peaks pädev asutus uue üksuse künnistele vastamise hindamisel arvesse võtma uue üksuse moodustanud krediidiasutuste koondandmeid kahe aasta jooksul enne koondumist (9). Muudel juhtudel peaksid riiklikud pädevad asutused kriteeriumidele vastavust hindama regulaarselt, vähemalt kord aastas (10).\nLisaks peaks Euroopa Komisjon ettepandud määruse läbivaatamisel hindama ka künnise kriteeriumide kohasust, näiteks veenduma, et hõlmatud on kõik asjaomased krediidiasutused (11). Kui on tõendeid, et kauplemistegevuse määratlus ei hõlma kohaselt kõiki krediidiasutuste kaubeldavaid varasid, peaks komisjon artiklis 34 osutatud aruande koostamisel eraldi hindama, kas kõik finantsvarad ja -kohustused on mõõdetud õiglases väärtuses või peaks ettepandud määruse kohaselt kauplemistegevuse arvutamisel hõlmama ka mitte-IFRS (rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid) pankade võrdväärsed bilansikirjed. Selles osas võiks mõjuhinnangut täiendada.\n2. Keelatud tegevused, eelkõige oma arvel kauplemise keeld\nEKP üldiselt toetab ettepandud määruse artiklis 5 kitsalt määratletud oma arvel kauplemise keeldu teatud krediidiasutustele. Eelkõige keelataks ära üksuste, osakondade, talituste või üksikute kauplejate tegevus, mis keskendub konkreetselt positsioonide võtmisele endale kasumi teenimiseks ja ei ole kuidagi seotud klientidega või üksuse riskide maandamisega (12). Arvestades asjaolu, et pangad on pärast finantskriisi oma arvel kauplemiseks konkreetselt ettenähtud osakondade, üksuste ja talituste suurust oluliselt kärpinud või nende tegevuse lõpetanud, mõistab EKP, et ettepandud määruse näol on tegemist ettevaatava ennetusmeetmega, mille eesmärgiks on võtta pankadelt motiiv kõnealuse tegevuse taasalustamiseks. Oma arvel kauplemise keelu rakendamisega seonduvad kulud peaksid seetõttu olema piiratud (13).\nEnne viimast finantskriisi ja selle ajal toimunud sündmused näitavad, et oma arvel kauplemine on suure riskiga tegevus, mis võib finantsasutuste suurte avatud positsioonide ja omavahelise seotuse kaudu tekitada süsteemset riski. Võrreldes muude kliendipõhiste tegevustega (näiteks laenutegevusega) on oma arvel kauplemise mahtu lihtne lühikese aja jooksul suurendada. Kiusatus suure riskiga tegevuse mahtu pankade turvavõrgu arvel suurendada võib eelkõige tekkida juhul, kui oma arvel kauplemisega tegelevad pangakontsernid, millel on pankade turvavõrgu kaudne garantii (kriisilahendusfondid, hoiuste tagamise fondid või lõppastmes maksumaksjad).\nSamuti mõistab EKP, et oma arvel kauplemine ei ole seotud pankade klientide nõuetega ega vasta neile. Oma arvel kauplemisega tegelevas pangakontsernis võib tekkida huvide konflikt oma arvel kauplemise ja klientidele teenuse osutamise vahel. Oma arvel kauplemise keelustamine selle eraldamise asemel aitab tagada, et pankadel ei oleks asjaomase tegevusega seoses otsest äri- või maineriski.\nSeetõttu toetab EKP ettepandud määrusega kehtestatavat keeldu, mille kohaselt ei tohi krediidiasutused omada riskifonde ega neisse investeerida (14). Asjaomane keeld piirab oma arvel kauplemise keelust kõrvalehoidmise riski ning aitab leevendada riskide ülekandumist pankade ja varipanganduse vahel.\nOma arvel kauplemise eristamiseks muust kauplemistegevusest, eelkõige turutegemisest (15), peab asjaomased mõisted adekvaatselt määratlema. EKP tunnistab, et oma arvel kauplemise eristamine turutegemisest on keeruline nii teoorias kui praktikas (16). EKP üldiselt toetab oma arvel kauplemise määratlust ettepandud määruses (17), kuid teeb keelatud tegevuse täpsustamiseks mõned muudatusettepanekud (18). Eelkõige teeb EKP ettepaneku täpsustada, et keelustatakse kõik oma arvel kauplemisega seotud tehingud, mis on tehtud turuväärtuse hindamisele reageerides või selle ärakasutamiseks ning kasumi teenimise eesmärgil, sõltumata sellest, kas kasum realiseeritakse tegelikult lühiajalises või pikaajalises perspektiivis. Erinevalt turutegemisest on oma arvel kauplemisega tegemist juhul, kui krediidiasutus kasutab teavet varade tegeliku väärtuse kohta kasumi teenimiseks turuväärtuse kõikumiste arvelt ilma kliendi korralduseta.\nLisaks osutatakse komisjoni ettepanekus ka teatud eranditele: a) kuigi komisjon käsitleb oma arvel kauplemist suure riskiga tegevusena, oleks see jätkuvalt lubatud riigivõlakirjade puhul ning b) ettepandud määruse kohaldamisalasse mittekuuluvad krediidiasutused võiksid jätkata suure riskiga tegevust, mille maht võib kokkuvõttes kujuneda väga suureks. Nimetatud erandite kehtestamine näib osutavat sellele, et nõuete järgimise kohustusest vabastatud kauplemistegevust tuleks ettepandud määruse hilisema läbivaatamise käigus täiendavalt hinnata, selgitamaks välja võimalikud ohud üksikutele krediidiasutustele või globaalsele finantssüsteemile (19).\n3. Kauplemistegevuse eraldamise nõudmine, eelkõige turutegemise käsitlus\nEKP üldiselt toetab järelevalveasutuse poolt ettepandud määruse kohaselt läbiviidava hindamise raames kauplemistegevuse suuruse, komplekssuse, finantsvõimenduse ja seotuse parameetrite kehtestamist (20). Nimetatud parameetrid ei võimalda aga järelevalveasutusel põhjalikult hinnata üksikuid kauplemistegevusi. Seetõttu nõustub EKP, et asjaomased kriteeriumid ei tohiks olla ainsaks aluseks eraldamise menetluse algatamisel. Nimetatud parameetrite hindamisel peaks konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kasutama kaalutlusõigust.\nEttepandud määrus võimaldab järelevalveasutusel kasutada eraldamise menetluse erinevates etappides teatud kaalutlusõigust. Ettepandud määruses sõltub pädeva asutuse otsus konkreetsete kauplemistegevuste eraldamise menetluse algatamise kohta pädeva asutuse hinnangust, mille kohaselt ohustavad kõnealused tegevused ettepandud määruse eesmärke arvesse võttes tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi tervikuna (21). Kui pädev asutus otsustab kauplemistegevuste hindamisel, et tegevused vastavad suuruse, finantsvõimenduse, komplekssuse, kasumlikkuse, seonduva tururiski ja seotuse parameetritele, peaks pädev asutus nõudma selliste tegevuste eraldamist tuumikkrediidiasutusest (22). Finantsanalüüsi teostamisel sõltub asjaomane otsus aga pädeva asutuse poolt läbiviidavast täiendavast finantsstabiilsuse hindamisest. Ka pärast tuumikkrediidiasutuse teavitamist pädeva asutuse otsusest on tuumikkrediidiasutusel võimalus pädevale asutusele veenvalt tõestada, et kõnealused tegevused ei ohusta ettepandud määruse eesmärke arvesse võttes krediidiasutuse finantsstabiilsust ega liidu finantssüsteemi tervikuna (23).\nEKP toetab ettepandud määruse eraldamise käsitlust. See aitab vältida pikki ja kulukaid menetlusi, kus ületatakse suuruse ja komplekssuse künnised, kuid kus kehtivad nõuded ja järelevalvealane kontroll tegelikke riske tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsusele või liidu finantssüsteemile laiemalt oluliselt vähendavad. Pealegi võib krediidiasutus nimetatud künnised ületada teatud kauplemistegevusega, mis tegelikult toetab finantsstabiilsust laiemalt, näiteks turutegemine, mis on väga oluline majanduse ja selliste tegevuste finantseerimiseks, mille eesmärgiks on luua likviidsuspuhver muude usaldatavusnõuete täitmise tagamiseks. Seetõttu vajavad järelevalveasutused otsuste tegemisel kehtestatavatest künnistest suuremat paindlikkust, mis võtaks arvesse õigusaktide vastasmõjusid laiemalt ning tagajärgi finantssüsteemile tervikuna. Samuti tuleks arvesse võtta üksikute liikmesriikide või liikmesriikide gruppide finantsstabiilsust, kuna järelevalveasutuse hinnangul võib konkreetses liikmesriigis või liikmesriikide grupis olla oluline mõju.\nNeid kasulikke sätteid oleks otstarbekas täiendada, et selgitada millistel alustel hinnata, kas tuumikkrediidiasutuse kauplemistegevused ohustavad finantsstabiilsust ning vajaksid seetõttu eraldamist (24). Ettepandud määruses kehtestatav otsuste läbipaistvuse nõue (25) on põhielement, mis aitab tagada, et konkreetsete kauplemistegevuste mitteeraldamise otsus oleks mõistlik ja põhjendatud. Selles osas peab järelevalvealane otsus arvesse võtma kriteeriume, mille ulatus on ettepandud määruses sätestatust laiem. Ühtse raamistiku kehtestamine, mis põhineks praegusest enam põhjalikul teabel, aitaks pädevaid asutusi kaalutlusõiguse kasutamisel järelevalvealaste otsuste langetamisel ja aitaks järelevalve teostajaid eraldamise vajaduse tuvastamisel. Samuti võib see innustada krediidiasutusi täiendama oma juhtimiskorraldust, sealhulgas asutusesiseseid süsteeme ja sisekorraeeskirju, et vältida vastavusriski ja vähendada võimalikke kulusid seoses tegevuste eraldamise nõudmisega tulevikus.\nSeetõttu oleks otstarbekas parameetreid täiendada järgmise kvalitatiivse teabega: a) kauplemistegevuste kaardistus, sealhulgas prognoositava kliendinõudluse rahuldamiseks varude täiendamise vajaduse hindamise meetodid; b) vastavusraamistik ettepandud määruse rakendamiseks; ja c) kompensatsiooniskeemid kauplejatele. Samuti võib parameetreid täiendada kvantitatiivse teabega varude käibe, riskiväärtuse (value-at-risk) kõikumiste, „esimese päeva kasumi ja kahjumi”, kauplemisosakondade piirangute ja kauplemistegevuste geograafilise jaotuse kohta (26). See lihtsustaks järelevalve teostajate tööd. Krediidiasutused peaksid kooskõlas ettepandud määruse üldise eesmärgiga esitama järelevalve teostaja poolt kauplemistegevuste hindamisel kasutatavate parameetrite arvutamiseks vajalikud mis tahes andmed (27).\nEKP peab oluliseks pankade turutegemise piisavat säilitamist varade ja turulikviidsuse hoidmise või suurendamise, hinnavolatiilsuse kontrollimise ja väärtpaberiturgude vastupanuvõime suurendamise eesmärgil. See on oluline finantsstabiilsuseks, rahapoliitika rakendamiseks ja sujuvaks ülekandmiseks ning majanduse finantseerimiseks. Seetõttu peaks õiguslik regulatsioon vältima võimalikke negatiivseid tagajärgi turutegemisele, kui need ei ole põhjendatud oluliste riskidega.\nTurutegemise põhjalikul uurimisel kooskõlas ettepandud määruse artikli 9 lõikega 1 peaksid järelevalve teostajad pöörama hoolsat tähelepanu asjaomase tegevuse võimalikule mõjule finantsstabiilsusele. Eelkõige peaks tuumikkrediidiasutusse jääv turutegemine olema kooskõlas ettepandud määruse eesmärkidega. Eelkõige ei tohiks asjaomase tegevuse tagajärjel tekkida pankrotti minemiseks liiga suur ja liiga seotud pank. Samuti ei tohiks asjaomane tegevus hõlmata turutegemise ettekäändel oma arvel kauplemist, mis võib lõppkokkuvõttes ohustada finantsstabiilsust. Seetõttu oleks otstarbekas täpsustada, et pädev asutus võib anda tuumikkrediidiasutusele loa tegeleda sellise turutegemisega, mis ei ohusta krediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi osaliselt või tervikuna (28). Eeltoodut arvesse võttes teeb EKP ka mõned muudatusettepanekud, mille eesmärgiks on tagada pädeva asutuse otsuste tõhus kohaldamine kauplemistegevuste osas, mis tuleks teostada kauplemisüksuses (29).\nEKP teeb ettepaneku täpsustada turutegemise määratlust (30), lisades ettepandud määruse turutegemise määratlusele sõnad „või klientide potentsiaalse tegevuse mõistlikus ootuses” kooskõlas oma arvel kauplemise määratluses sisalduvate elementidega. Lisaks soovitab EKP ühtlustada turutegemise määratlust kogu liidu õiguses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 236/2012 (31) lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (32) finantsinstrumentide turgude kohta. Ettepandud määruse puuduseks on mõiste „oluline tururisk” määratluse puudumine. EKP teeb ettepaneku ühtlustada mõiste „turutegemine” määrusega (EL) nr 236/2012.\nKrediidiasutused kehtestavad oma tegevuse tulemusel riskijuhtimiseeskirjad, mis põhinevad ohtudel krediidiasutusele või selle klientidele. Adekvaatne riskijuhtimine aitab tagada krediidiasutuse maksevõimet ning finantssüsteemi stabiilsust. Selles osas piirab ettepandud määrus tuumikkrediidiasutuse riskijuhtimiskohustust keskse vastaspoolega kliirimiseks aktsepteeritavate tuletisinstrumentidega. Seetõttu soovitame komisjonil ettepandud määruse artikli 11 lõike 3 kohaselt delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamisel arvesse võtta pankade riskijuhtimispoliitika spetsiifilisust ja kohasust.\nLisaks tuleks märkida, et eraldamine iseenesest pankrotti minemiseks liiga suurte asutuste probleeme ei lahenda. Ka suure, eraldatud kauplemisüksuse pankrotil võib olla süsteemne mõju ja tõsised tagajärjed kapitaliturgudele. Seetõttu võivad keskpangad otsustada, et eraldatud kauplemisüksuse suurus ei ole majandusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks piisav. Sellise otsustuse korral võidaksegi loobuda kõikidest kauplemistegevustest, mis omakorda võib viia selleni, et asjaomased kauplemistegevused koonduvad suurematesse pankadesse ning suurendavad neid veelgi. See ei ole aga kooskõlas eesmärgiga lahendada pankrotti minemiseks liiga suurte asutuste probleem. Teine võimalus on asjaomaste kauplemistegevuste jätkumine varipangandussektoris. Sellised suundumused vajaksid soovimatute tagajärgede vältimiseks hoolikat järelevalvet. Olulise mõju avaldumisel võib olla vajalik rakendada spetsiifilisi meetmeid.\n4. Sätestatud erand\nEttepandud määruse artikli 21 kohaselt võib komisjon liikmesriigi taotlusel teha eraldamise nõuetest erandi selliste krediidiasutuste osas, kelle suhtes kohaldatakse riigi õigusakte, mille toime on ettepandud määruse sätete toimega samaväärne.\nEttepandud määruse preambula märgib õigesti, et ebaühtsed riiklikud õigusaktid piiraksid ühtse järelevalvemehhanismi tulemuslikkust, kuna Euroopa Keskpank peaks enda järelevalve all olevate krediidiasutuste suhtes kohaldama erinevaid ja ebaühtseid õigusakte, mis suurendaks järelevalve kulusid ja muudaks selle keerulisemaks (33). Seda muret jagab ka EKP ning asjaomased kaalutlused räägivad üldisest korrast erandi kehtestamise kahjuks (34). Erand ei ole kooskõlas võrdsete tingimuste loomise eesmärgiga ning võib luua pretsedendi uute erandite kehtestamiseks liidu muud liiki õigusaktides. See pärsiks aga ühisturu toimimist ning takistaks ettepandud määruse eesmärkide saavutamist (35). Lisaks ei pruugi erandi lai kohaldamisala olla kooskõlas määruse õigusliku vormiga ning ettepandud määruse õigusliku alusega lepingu artikli 114 kohaselt.\n5. Pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse vaheline koostöö\nEttepandud määruse struktuurimeetmete eesmärgiks on valmistada ette kahte omavahel tihedasti läbipõimunud protsessi - finantsasutuste kriisilahendust ja maksevõime taastamist.Sellele vastavalt sätestab ettepandud määrus pädevate asutuste ja asjaomaste kriisilahendusasutuste vahelise koostöö pädeva asutuse poolt läbiviidava struktuurimeetmete hindamise ja rakendamise erinevates etappides (36). Pädev asutus, kellele on antud õigus nõuda eraldamist, peab teavitama asjaomast kriisilahendusasutust enne kauplemistegevuse eraldamise otsuse vastuvõtmist. Eraldamise vajaduse hindamisel tuleb arvesse võtta ka kõiki kriisilahenduse võimalikkuse hindamisi, mille teostamine on kriisilahendusasutustel pooleli või mille nad on juba varem teostanud. Lisaks peavad eraldamismeetmed oleme kooskõlas järelevalvemenetluste ja hindamise protsessis kehtestatud meetmetega ning kriisilahenduse võimalikkuse hindamisel kehtestatud meetmetega.\nKriisilahenduse võimalikkust takistavate asjaolude kõrvaldamine on krediidiasutuse või konsolideerimisgrupi kriisilahenduskava elluviimise eeltingimus. EKP on ka varem märkinud, et kuigi järelevalve teostajaga konsulteerimine on kriisilahenduse võimalikkuse hindamisel iseenesest piisav, tuleks ühiselt otsustada ja järelevalve teostajaga koostöös rakendada ka meetmeid, mis aitaksid kõrvaldada kriisilahenduse võimalikkust takistavad asjaolud (37). Kohaste meetmete võtmine krediidiasutuse või konsolideerimisgrupi kriisilahenduse võimalikkuse suurendamiseks - näiteks äripraktika, struktuuri või organisatsiooni muutmine - peab kohaselt arvesse võtma selliste meetmete mõju üksuse äritegevuse jätkusuutlikkusele ja stabiilsusele. Seda peaks pädev asutus asjakohaselt arvesse võtma. Pankade kriisilahenduse võimalikkuse parandamine ning samal ajal majanduse jaoks tervikuna oluliste finantsteenuste säilitamine on ka järelevalveprotsessi peamine eesmärk, mille huve peaksid teenima ka ettepandud määruses sätestatud meetmed. Seetõttu peavad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused mõlemas protsessis tegema tihedat koostööd.\nEttepandud määruse üks eesmärk on hõlbustada konsolideerimisgrupi nõuetekohast kriisilahendust ja maksevõime taastamist (38). Ettepandud määruse eesmärgid struktuurimeetmete kehtestamisel ei ole aga identsed kriisilahenduse võimalikkuse hindamise eesmärkidega. Ettepandud määruse struktuurimeetmed erinevad seega hiljuti vastuvõetud liidu kriisilahendusraamistiku kohaselt kriisilahenduse võimalikkust takistavate asjaolude kõrvaldamisele suunatud meetmetest (39). Seetõttu mõistab EKP, et ka juhul kui kriisilahenduse võimalikkuse hindamisel kriisilahenduskava koostamisel ei tuvastata ühtki sisulist takistust, võib pädev asutus sellele vaatamata pidada vajalikuks struktuurimeetmete rakendamist ettepandud määruse alusel, et hõlbustada komplekssete asutuste maksevõime taastamist ja kriisilahendust (40). Selles osas tuleks täpsustada, et kuigi pädev asutus peaks arvesse võtma kõiki kriisilahenduse võimalikkuse hindamisi, mille teostamine on kriisilahendusasutustel pooleli või mille nad on juba varem teostanud, ei tohiks selliste hindamiste tulemused mingil määral mõjutada pädeva asutuse volituste teostamist ettepandud määruse alusel, eelkõige juhul kui pädev asutus on seisukohal, et eraldamise kohaldamise kriteeriumid on täidetud (41).\n6. Karistuste kohaldamise õigus\nKuigi ettepandud määrus on vahetult kohaldatav liiduüleselt, võib osade sätete puhul olla tarvis eraldi rakendamist riigisiseselt (42). Kuna EKP on pädev asutus talle muu hulgas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 kohaselt antud ülesannete täitmisel ning kuna ettepandud määruses sätestatud ülesanded vastavad EKP-le määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkti i kohaselt antud ülesannetele, peaks EKP-l olema õigus kohaldada kohaseid karistusi kooskõlas määrusse (EL) nr 1024/2013 artiklis 18 sätestatud raamistikuga. Seda tuleks ettepandud määruse preambulis ning kahtluse vältimiseks ka artiklis 28 (43) täpsustada. EKP-le antud õigused ei hõlma eraisikute sanktsioneerimist ega mitterahaliste karistuste kohaldamist. Samuti on vaja ettepandud määruses sätestatud mitterahalised karistused viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (44). Lisaks on ettepandud määrusega ette nähtud uus meede - tegevusloa peatamine (45). Õiguslike probleemide vältimiseks teeb EKP ettepaneku nimetatud karistus ettepandud määrusest välja jätta.\nLõpetuseks, mis puudutab mõiste „teenitud kasum või välditud kahjum” kasutamist ettepandud määruses, siis on praktikas väga keeruline tõestada milliste summadega on täpselt tegemist. Ettepandud määruse artikli 28 lõike 4 punktis b ette nähtud karistus võtab arvesse teenitud kasumit või välditud kahjumit ja osutab loovutamisele kui võimalikule karistusele. Artikli 29 lõike 1 punktis d on teenitud kasumi või välditud kahjumi „suurus” üks asjaoludest, mida pädev asutus peab arvesse võtma karistuse liigi ja ulatuse määramisel. EKP teeb ettepaneku asendada nimetatud mõiste mõlemal juhul pädeva asutuse hinnanguga rikkumise teel teenitud kasumi ja välditud kahjumi kohta (46).\nFrankfurt Maini ääres, 19. november 2014\n(2) Ettepandud määrus ei vaja riigisiseselt eraldi rakendamist, v.a mõned sätted. Vt käesoleva arvamuse punkt 6 karistuste määramise raamistiku kohta.\n(3) Vt COM(2014) 43 final, lk 5.\n(4) Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).\n(5) Vt ettepandud määruse põhjendus 8.\n(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338), artikkel 131.\n(7) Ettepandud määruse artikli 3 kohaselt kehtestatakse järgmised künnised: a) koguvarade maht vähemalt 30 miljardit eurot ja b) kauplemistegevuse maht vähemalt 70 miljardit eurot või 10 % koguvaradest.\n(8) Vt ettepandud määruse põhjendus 13.\n(9) Vt muudatused 7 ja 18 käesoleva arvamuse lisas.\n(10) Vt muudatus 19 käesoleva arvamuse lisas.\n(11) Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 23.\n(12) Vt ettepandud määruse artikli 5 lõige 4.\n(13) Vt komisjoni mõjuhinnang (osa 3/3) lisa A6, lk 58. Avaliku konsulteerimise raames kvantitatiivseid tõendeid esitanud vähestest pankadest ei saanud ükski olulist tulu oma arvel kauplemisest.\n(14) Vt ettepandud määruse artikkel 6.\n(15) Vt käesoleva arvamuse punkt 3.3.\n(16) Vt komisjoni mõjuhinnangu punkt 5.3.1.1.\n(17) Vt ettepandud määruse artikli 5 lõige 4.\n(18) Vt muudatus 5 käesoleva arvamuse lisas.\n(19) Vt muudatus 23 käesoleva arvamuse lisas.\n(20) Vt ettepandud määruse artikkel 9.\n(21) Vt ettepandud määruse artikli 10 lõige 1.\n(22) Soovitatud ettepandud määruse põhjenduses 23.\n(23) Vt ettepandud määruse artikli 10 lõige 3 ja põhjendus 23.\n(24) Vt muudatused 2, 10 ja 15 käesoleva arvamuse lisas.\n(25) Vt ettepandud määruse artikli 10 lõike 3 kolmas taane.\n(26) Vt muudatus 8 käesoleva arvamuse lisas.\n(27) Vt muudatus 9 käesoleva arvamuse lisas.\n(28) Vt muudatus 12 käesoleva arvamuse lisas.\n(29) Vt muudatused 14 ja 15 käesoleva arvamuse lisas.\n(30) Vt muudatus 6 käesoleva arvamuse lisas.\n(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 236/2012, 14. märts 2012, lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).\n(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiivi 2002/92/EÜ ja direktiivi 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).\n(33) Soovitatud ettepandud määruse põhjenduses 8.\n(34) Vt muudatused 1 ja 17 käesoleva arvamuse lisas.\n(35) Vt näiteks ettepandud määruse põhjendus 7 ja artikkel 1.\n(36) Vt ettepandud määruse artikkel 19.\n(37) Arvamus CON/2013/76, punkt 2.5. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu\n(38) Vt ettepandud määruse artikli 1 punkt g.\n(39) Vt eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL, 15. mai 2014, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190), artiklid 17 ja 18 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, 15. juuli 2014, (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1) artikkel 10.\n(40) Vt komisjoni mõjuhinnangu punkt 5.3.1.1.\n(41) Vt muudatus 16 käesoleva arvamuse lisas.\n(42) Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib määruse teatud sätete rakendamiseks olla vaja rakendusmeetmete vastuvõtmist kas riigi või liidu õiguses. Vt selles osas kohtuasi C-367/09 SGS Belgium jt  ECR I-10761.\n(43) Vt muudatused 4 ja 21 käesoleva arvamuse lisas.\n(44) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).\n(45) Vt ettepandud määruse artikkel 28.\n(46) Vt muudatus 22 käesoleva arvamuse lisas.\nKooskõlas eesmärgiga edendada siseturu toimimist peaks olema võimalik teha krediidiasutusele erand teatava kauplemistegevuse eraldamist käsitlevatest sätetest, kui liikmesriik on enne 29. jaanuari 2014 vastu võtnud riiklikud esmased õigusaktid (sealhulgas seejärel vastu võetud teisesed õigusaktid), millega keelatakse krediidiasutustel, kes kaasavad üksikisikutelt ning väikestelt ja keskmise suurusega ettevõtjatelt (VKEd) hoiuseid, tegeleda investeeringutega osapoolena või hoida kaubeldavaid varasid. Seepärast peaks liikmesriikidel olema õigus taotleda komisjonilt erandi tegemist teatava kauplemistegevuse eraldamist käsitlevatest sätetest krediidiasutuse puhul, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuste sätetega kooskõlas olevaid riiklikke õigusakte. Sellest tulenevalt ei peaks liikmesriigid, kes juba kohaldavad esmaseid õigusakte, mille mõju on samaväärne ja kooskõlas käesoleva määrusega, kehtivaid tõhusaid sätteid vastavusse viima. Tagamaks, et kõnealuste riiklike õigusaktide ja hilisemate rakendusmeetmete mõju ei seaks ohtu siseturu eesmärki ega toimimist, peab kõnealuste riiklike õigusaktide ning nendega seotud järelevalve- ja jõustamiskorra eesmärk tagama, et üksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasavad krediidiasutused täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed ja kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Sellise krediidiasutuse üle järelevalvet teostav pädev asutus, kelle suhtes kohaldatakse asjaomaseid riiklikke õigusakte, peaks vastutama eranditaotlusele lisatava arvamuse esitamise eest.”\nSelline erand ei ole kooskõlas võrdsete tingimuste loomise eesmärgiga. Pealegi võib selline säte luua pretsedendi uute erandite kehtestamiseks muudes õigusloome valdkondades ning seeläbi pärssida ühisturu toimimist tervikuna.\nKui pädev asutus jõuab kauplemistegevuse hindamisel järeldusele, et see ületab teatavaid suhtelise suuruse, finantsvõimenduse, keerukuse, kasumlikkuse, asjaomase tururiski ja omavahelise seotuse parameetreid, peaks ta nõudma selle tegevuse eraldamist tuumikkrediidiasutusest, välja arvatud juhul, kui tuumikkrediidiasutus suudab pädevale asutusele teda rahuldavalt tõendada, ei kõnealune kauplemistegevus ei ohusta tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi tervikuna, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud eesmärke.”\nKui pädev asutus jõuab kauplemistegevuse hindamisel järeldusele, et see ületab teatavaid suhtelise suuruse, finantsvõimenduse, keerukuse, kasumlikkuse, asjaomase tururiski ja omavahelise seotuse parameetreid ning ohustab määruse eesmärke arvesse võttes tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi osaliselt või tervikuna, peaks ta nõudma selle tegevuse eraldamist tuumikkrediidiasutusest, välja arvatud juhul, kui tuumikkrediidiasutus suudab pädevale asutusele teda rahuldavalt tõendada, ei kõnealune kauplemistegevus ei ohusta tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi tervikuna, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud eesmärke.”\nMuudatusettepaneku sõnastuse eesmärk on viia põhjendus 23 kooskõlla artikliga 10, mis annab pädevale asutusele kauplemistegevuste läbivaatamisel ja eraldamise menetluse algatamisel kaalutlusõiguse.\n„Eraldamisest sõltumata peaks tuumikkrediidiasutus jätkuvalt suutma juhtida oma riske. Seepärast peaks teatav kauplemistegevus olema lubatud sel määral, mil see on vajalik tuumikkrediidiasutuse kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärseks juhtimiseks ning ei ohusta tema finantsstabiilsust. Samuti peaks tuumikkrediidiasutusel olema võimalik osutada oma klientidele teatavaid vajalikke riskijuhtimisteenuseid. Samas ei tohiks see tekitada tuumikkrediidiasutusele ülemääraseid riske ega ohustada tema finantsstabiilsust. Oma riski usaldusväärseks juhtimiseks ja klientidele riskijuhtimisteenuste osutamiseks aktsepteeritav riskimaandamine võib, kuid ei pea kvalifitseeruma riskimaandamisinstrumentide arvestusena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaselt.”\n„Eraldamisest sõltumata peaks tuumikkrediidiasutus jätkuvalt suutma juhtida oma riske. Seepärast peaks teatav kauplemistegevus olema lubatud sel määral, mil see on vajalik tuumikkrediidiasutuse kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärseks juhtimiseks ning ei ohusta tema finantsstabiilsust. Samuti peaks tuumikkrediidiasutusel olema võimalik osutada oma klientidele teatavaid vajalikke riskijuhtimisteenuseid. Samas ei tohiks see tekitada tuumikkrediidiasutusele ülemääraseid riske ega ohustada tema finantsstabiilsust. Oma riski usaldusväärseks juhtimiseks ja klientidele riskijuhtimisteenuste osutamiseks aktsepteeritav riskimaandamine võib, kuid ei pea kvalifitseeruma riskimaandamisinstrumentide arvestusena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaselt.\nSõltumata eraldamisotsusest on pädeval asutusel juhul, kui riskid ja kauplemistegevused ületavad teatud taseme, direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt õigus kehtestada omavahendite nõue, et asutus ei võtaks ebavajalikke riske, mis võivad ohustada asutuse finantsstabiilsust või liidu finantsstabiilsust osaliselt või tervikuna.”\nKauplemistegevusest tuleneva finantsstabiilsuse riski piiramiseks peaks pädeval asutusel olema õigus kehtestada kapitali lisamaks, kui risk ja tegevused ületavad teatud taseme. Selline lisamaks võtaks pankadelt liigse kauplemistegevuse motivatsiooni.\nPõhjendus 37a (uus)\nOma ainupädevuse teostamiseks, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks, on EKP-l määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 18 sätestatud karistuste kohaldamise õigus.”\nTuleb täpsustada, et pärast ettepandud määruse artikli 28 rakendamist liikmesriikides on EKP-l oma ülesannete täitmiseks eelkõige määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 18 sätestatud karistuste kohaldamise õigus. Vt ka käesoleva arvamuse punkti 6.\n„4. „oma arvel kauplemine” – oma kapitali või laenuks võetud rahalisi vahendeid kasutades positsiooni võtmine mis tahes liiki tehingus, et osta, müüa või muul viisil omandada või võõrandada mis tahes finantsinstrumenti või kaupa ainsa eesmärgiga teenida oma arvel kasumit, ilma et see oleks seotud kliendi tegeliku või eeldatava tegevusega, või eesmärgiga maandada kliendi tegelikust või eeldatavast tegevusest üksusele tulenevat riski, kasutades sellise positsiooni võtmiseks ja kasumi teenimiseks konkreetselt ettenähtud osakondasid, üksusi, talitusi või üksikkauplejaid, sealhulgas internetipõhiseid oma arvel kauplemise platvorme;”\n„4. „oma arvel kauplemine” – tegelikule või oodatavale turuväärtuse hinnangu kõikumisele reageerides ja selle ärakasutamiseks oma kapitali või laenuks võetud rahalisi vahendeid kasutades positsiooni võtmine mis tahes liiki tehingus, et osta, müüa või muul viisil omandada või võõrandada mis tahes finantsinstrumenti või kaupa ainsa eesmärgiga teenida oma arvel kasumit, ilma et see oleks seotud kliendi tegeliku või eeldatava tegevusega, või eesmärgiga maandada kliendi tegelikust või eeldatavast tegevusest üksusele tulenevat riski, kasutades sellise positsiooni võtmiseks ja kasumi teenimiseks konkreetselt ettenähtud osakondasid, üksusi, talitusi või üksikkauplejaid, sealhulgas internetipõhiseid oma arvel kauplemise platvorme. Määratlus hõlmab mis tahes tehinguid, mis on tehtud kasumi teenimise eesmärgil, sõltumata sellest, kas kasum realiseeritakse lühiajalises või pikaajalises perspektiivis või kas kasum tegelikult üldse realiseeritakse;”\nErinevalt muudest kauplemistegevustest (näiteks turutegemisest) on oma arvel kauplemise eesmärgiks teenida kasumit tegeliku või oodatava turuväärtuse hinnangu kõikumise arvelt, millele oma arvel kauplejad reageerivad ja millega nad spekuleerivad. Muudatusettepanek jätab määratlusest välja pikaajalised mittespekulatiivsed aktsiakapital investeeringud (sh osalused muudes finantsasutustes, näiteks pankades ja kindlustusseltsides).\n„12. „turutegemine” – finantseerimisasutuse kohustus pakkuda korrapäraselt ja pidevalt turulikviidsust, esitades teatava finantsinstrumendi suhtes ostu- ja müügipakkumusi, või tavapärase äritegevuse osana täites klientide antud korraldusi või kaubeldes klientide antud ostu- ja müügikorralduste kohaselt, kuid mõlemal juhul olemata avatud olulisele tururiskile;”\n„12. „turutegemine” – finantseerimisasutuse kohustus pakkuda korrapäraselt ja pidevalt turulikviidsust, esitades teatava finantsinstrumendi suhtes ostu- ja müügipakkumusi, või tavapärase äritegevuse osana täites klientide antud korraldusi või kaubeldes klientide antud ostu- ja müügikorralduste kohaselt või klientide potentsiaalse tegevuse mõistlikus ootuses, ja maandades nimetatud ülesannete täitmisel tekkinud positsioone , kuid mõlemal juhul olemata avatud olulisele tururiskile;”\nEKP arusaama kohaselt on turutegemine, erinevalt oma arvel kauplemisest, kliendipõhine tegevus ning seetõttu seotud panga tavalise tegevusega. Turutegemist viiakse vahel läbi ka kliendi äritegevuse ootuses. Seetõttu teeb EKP ettepaneku lisada turutegemise määratlusele sõnad „klientide potentsiaalse tegevuse mõistlikus ootuses”. See aitab luua ka teatud sümmeetria ettepandud oma arvel kauplemise määratlusega.\nLisaks kasutavad turutegijad erinevalt maakleritest nõudluse ja pakkumise vaheliste tasakaalustamatuste puhverdamiseks omaenda varusid, seades seeläbi ohtu omaenda kapitali. Seetõttu peaks turutegijal olema võimalus maandada turutegija ülesannete täitmisest tulenevaid riske. Arvestades asjaolu, et „oluline” tururisk ei ole määratletud ning selleks, et viia määratlused võimalikult suures ulatuses kooskõlla seonduvate liidu õigusaktidega, teeb EKP ettepaneku lisada mõiste „nimetatud ülesannete täitmisel tekkinud positsioonide maandamine” kooskõlas määrusega (EL) nr 236/2012.\n„23. „koondumine” – nõukogu määruses (EÜ) nr 139/2004 määratletud koondumine.”\nVt käesoleva arvamuse punkti 1.2.\nTegevuste läbivaatamise kohustus\n„2. Lõikes 1 osutatud hindamisel kasutab pädev asutus järgmisi parameetreid:\nkaubeldavate varade suhteline maht, mõõdetuna kaubeldavad varad jagatud koguvaradega;\nkaubeldavate varade finantsvõimendus, mõõdetuna kaubeldavad varad jagatud esimese taseme põhiomavahenditena;\nvastaspoole krediidiriski suhteline olulisus, mõõdetuna tuletisinstrumentide õiglane väärtus jagatud kaubeldavate koguvaradega;\nkaubeldavate tuletisinstrumentide suhteline keerulisus, mõõdetuna teise ja kolmanda tasandi kaubeldavate tuletisinstrumentide varad jagatud kaubeldavate tuletisinstrumentidega ja kaubeldavate varadega;\nkauplemistulu suhteline kasumlikkus, mõõdetuna kauplemistulu jagatud kogupuhastuluga;\ntururiski suhteline olulisus, mõõdetuna kaubeldavate varade ja kohustuste vahe absoluutväärtuses jagatud kaubeldavate varade ja kohustuste aritmeetilise keskmisega;\nomavaheline seotus, mida mõõdetakse direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 18 osutatud metoodika kohaselt;\nkrediidi- ja likviidsusrisk, mis tuleneb tuumikkrediidiasutuse võetud kohustustest ja antud garantiidest.”\nkrediidi- ja likviidsusrisk, mis tuleneb tuumikkrediidiasutuse võetud kohustustest ja antud garantiidest.;\nkauplemistegevuste kaardistus, sealhulgas prognoositava kliendinõudluse rahuldamiseks varude täiendamise vajaduse hindamise meetodid;\nvastavusraamistik käesoleva määruse rakendamiseks;\ntäiendav kvantitatiivne teave, näiteks varude käive, riskiväärtuse kõikumised, „esimese päeva kasum ja kahjum”, kauplemisosakondade piirangud ja kauplemistegevuste geograafiline jaotus.”\nVt käesoleva arvamuse punkti 3.2.\nArtikli 9 lõige 2a (uus)\n„2a. Pädev asutus võib nõuda mis tahes kvantitatiivse või kvalitatiivse teabe esitamist, mida pädev asutus peab vajalikuks kauplemistegevuste hindamiseks kookõlas lõikega 1.”\nPädeva asutuse õigus nõuda, et tuumikkrediidiasutus ei tegeleks teatava tegevusega\n„1. Kui pädev asutus jõuab artikli 9 lõikes 1 osutatud hindamise tulemusel järeldusele, et artikli 9 lõike 2 punktides a–h loetletud ja lõikes 5 osutatud delegeeritud õigusaktides täpsustatud parameetritega seotud piirmäärad ja tingimused on täidetud ning seega on tekkinud oht tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsusele või liidu finantssüsteemile tervikuna, võttes arvesse artiklis 1 sätestatud eesmärke, algatab ta hiljemalt kaks kuud pärast kõnealuse hindamise lõpuleviimist menetluse, et võtta vastu lõike 3 teises lõigus osutatud otsus.”\n„1. Kui pädev asutus jõuab artikli 9 lõikes 1 osutatud hindamise tulemusel järeldusele, et artikli 9 lõike 2 punktides a–h loetletud ja lõikes 5 osutatud delegeeritud õigusaktides täpsustatud parameetritega seotud piirmäärad ja tingimused on täidetud ning seega on tekkinud oht tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsusele või liidu finantssüsteemile osaliselt või tervikuna, võttes arvesse artiklis 1 sätestatud eesmärke, algatab ta hiljemalt kaks kuud pärast kõnealuse hindamise lõpuleviimist menetluse, et võtta vastu lõike 3 teises lõigus osutatud otsus.”\nSelle tehnilise muudatusettepaneku eesmärk on sõna „seega” kasutamisest tuleneva mis tahes kahtluse kõrvaldamine, võttes arvesse asjaolu, et pädevad asutused peavad ohtu finantsstabiilsusele hindama igal juhul (ka juhul kui parameetrite künnised on täidetud). Lisaks peaks pädeva asutuse otsus arvesse võtma ka täiendavaid näitajaid (vt ka käesoleva arvamuse punkti 3.2).\n„2. Kui lõikes 1 osutatud piirmäärad ja tingimused ei ole täidetud, võib pädev asutus siiski algatada menetluse, et võtta vastu lõike 3 kolmandas lõigus osutatud otsus, kui ta jõuab artikli 9 lõikes 1 osutatud hindamise tulemusel järeldusele, et tuumikkrediidiasutuse mis tahes kauplemistegevus, välja arvatud kauplemine muude tuletisinstrumentidega kui artiklitega 11 ja 12 lubatud tuletisinstrumendid, ohustab tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi tervikuna, võttes arvesse artiklis 1 sätestatud eesmärke.”\n„2. Kui lõikes 1 osutatud piirmäärad ja tingimused ei ole täidetud, võib pädev asutus siiski algatada menetluse, et võtta vastu lõike 3 kolmandas lõigus osutatud otsus, kui ta jõuab artikli 9 lõikes 1 osutatud hindamise tulemusel järeldusele, et tuumikkrediidiasutuse mis tahes kauplemistegevus, välja arvatud kauplemine muude tuletisinstrumentidega kui artiklitega 11 ja 12 lubatud tuletisinstrumendid, ohustab tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi osaliselt või tervikuna, võttes arvesse artiklis 1 sätestatud eesmärke.”\nMuudatusettepaneku kohaselt põhineks pädeva asutuse otsustus võimalikul ohul liidu finantssüsteemile osaliselt või tervikuna.\n„3. Pädev asutus teatab lõigetes 1 ja 2 osutatud järeldustest tuumikkrediidiasutusele ja annab talle võimaluse esitada kahe kuu jooksul alates teate esitamise kuupäevast kirjalikud märkused.\nKui tuumikkrediidiasutus ei tõenda esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et järeldusteni viinud põhjused ei ole põhjendatud, võtab pädev asutus vastu tuumikkrediidiasutusele suunatud otsuse, millega nõutakse, et tuumikkrediidiasutus ei tegeleks kõnealustes järeldustes osutatud kauplemistegevusega. Pädev asutus märgib otsuse põhjused ja avalikustab selle.\nKui pädev asutus otsustab lõike 1 kohaldamisel lubada tuumikkrediidiasutusel tegeleda kõnealuse kauplemistegevusega, märgib ta ka kõnealuse otsuse põhjused ja avalikustab selle.\nKui pädev asutus otsustab lõike 2 kohaldamisel lubada tuumikkrediidiasutusel tegeleda kõnealuse kauplemistegevusega, võtab ta vastu sellekohase tuumikkrediidiasutusele suunatud otsuse.\nEnne käesolevas lõikes osutatud mis tahes otsuse vastuvõtmist arutab pädev asutus EBAga kavandatud otsuse aluseks olevaid põhjusi ning sellise otsuse võimalikku mõju liidu finantsstabiilsusele ja siseturu toimimisele. Pädev asutus teavitab EBA ka oma lõplikust otsusest.\nPädev asutus võtab lõpliku otsuse vastu kahe kuu jooksul alates esimeses lõigus osutatud kirjalike märkuste saamisest.”\nKui tuumikkrediidiasutus ei tõenda esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et asjaomased kauplemistegevused ei ohusta tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi osaliselt või tervikuna järeldusteni viinud põhjused ei ole põhjendatud, võtab pädev asutus vastu tuumikkrediidiasutusele suunatud otsuse, millega nõutakse, et tuumikkrediidiasutus ei tegeleks kõnealustes järeldustes osutatud kauplemistegevusega. Pädev asutus märgib otsuse põhjused ja avalikustab selle.\nEelkõige võib pädev asutus anda tuumikkrediidiasutusele loa tegeleda turutegemisega, mis ei ohusta tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi osaliselt või tervikuna.\nÕiguskindluste ja järjepidevuse tagamiseks teeb EKP ettepaneku viia sätte sõnastus kooskõlla ettepandud määruse põhjenduse 23 sõnastusega.\nTuumikkrediidiasutuse poolt jätkatav turutegemine peaks olema kooskõlas ettepandud määruse eesmärkidega. Eelkõige ei tohiks asjaomase tegevuse tagajärjel tekkida pankrotti minemiseks liiga suur ja liiga seotud pank. Samuti ei tohiks asjaomane tegevus hõlmata turutegemise ettekäändel oma arvel kauplemist, mis võib lõppkokkuvõttes ohustada finantsstabiilsust. Seetõttu oleks otstarbekas täpsustada, et pädev asutus võib anda tuumikkrediidiasutusele loa tegeleda sellise turutegemisega, mis ei ohusta krediidiasutuse finantsstabiilsust või liidu finantssüsteemi osaliselt või tervikuna (vt käesoleva arvamuse punkti 3.3).\n„Komisjoni võtab artikli 35 kohaselt hiljemalt [väljaannete talitus, palun märkida kuupäev: 6 kuud pärast käesoleva määruse avaldamist] vastu delegeeritud õigusaktid, et:\nmäärata kindalaks, millist liiki väärtpaberistamisi ei käsitata ohuna tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsusele või liidu finantssüsteemile tervikuna seoses järgmiste aspektidega\n„Komisjoni võtab artikli 35 kohaselt hiljemalt [väljaannete talitus, palun märkida kuupäev: 6 kuud pärast käesoleva määruse avaldamist]vastu delegeeritud õigusaktid, et:\nmäärata kindlaks, millist liiki väärtpaberistamisi ei käsitata ohuna tuumikkrediidiasutuse finantsstabiilsusele või liidu finantssüsteemile osaliselt või tervikuna seoses järgmiste aspektidega:\nMuudatusettepaneku kohaselt põhineks komisjoni delegeeritud õigusakt ohu puudumisel liidu finantssüsteemile osaliselt või tervikuna.\nOma riski usaldusväärne juhtimine\n„1. Tuumikkrediidiasutus, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõikes 3 osutatud otsust, võib tegeleda kauplemistegevusega vaid sel määral, mil ta teeb seda oma kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärse juhtimise eesmärgil.\nKapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärse juhtimise osana võib tuumikkrediidiasutus kasutada oma üldise bilansiriski maandamiseks ainult keskse vastaspoolega kliirimiseks aktsepteeritavaid intressi-, valuuta- ja krediidituletisinstrumente. Tuumikkrediidiasutus tõendab pädevale järelevalveasutusele, et riskimaandamise eesmärk on vähendada tuumikkrediidiasutuse üksikute positsioonide või koondpositsioonide spetsiifilisi kindlakstehtavaid riske ning et kõnealune tegevus neid ka tegelikult vähendab või märkimisväärselt maandab.\n„1. Ilma et see piiraks artikli 10 lõikes 3 osutatud pädeva asutuse otsust, võib tuumikkrediidiasutus, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõikes 3 osutatud otsust, võib ka tegeleda kauplemistegevusega vaid sel määral, mil ta teeb seda oma kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärse juhtimise eesmärgil.\nMuudatusettepaneku eesmärgiks on täpsustada, et eraldamise otsuses on välja toodud kõik tegevused, mida krediidiasutus võib tulevikus jätkata.\nRiskijuhtimisteenuste osutamine klientidele\n„1. Tuumikkrediidiasutus, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõikes 3 osutatud otsust, võib müüa oma finantssektorivälistele klientidele, artikli 5 punkti 19 teises ja kolmandas taandes osutatud finantsüksustele, kindlustusandjatele ning tööandjapensionit maksvatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele intressi-, valuuta-, krediidi-, saastekvoodi- ja kaubatuletisinstrumente, mida aktsepteeritakse keskse vastaspoolega kliirimiseks, ja saastekvoote, kui täidetud on järgmised tingimused:\nmüügi ainus eesmärk on maandada intressi-, valuuta-, krediidi-, kauba- või saastekvoodiriski;\ntuumikkrediidiasutuse omavahendite nõuded, mis on seotud tuletisinstrumentidest ja saastekvootidest tuleneva positsiooniriskiga, ei ületa koguriski kapitalinõuete osa, mis määratakse lõike 2 kohaselt kindlaks komisjoni delegeeritud õigusaktiga.\nKui punktis b sätestatud nõue ei ole täidetud, ei tohi tuumikkrediidiasutus tuletisinstrumente ja saastekvoote müüa ega oma bilansis kajastada.\n„1. Ilma et see piiraks artikli 10 lõikes 3 osutatud pädeva asutuse otsust, võib tuumikkrediidiasutus, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõikes 3 osutatud otsust, võib ka müüa oma finantssektorivälistele klientidele, artikli 5 punkti 19 teises ja kolmandas taandes osutatud finantsüksustele, kindlustusandjatele ning tööandjapensionit maksvatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele intressi-, valuuta-, krediidi-, saastekvoodi- ja kaubatuletisinstrumente, mida aktsepteeritakse keskse vastaspoolega kliirimiseks, ja saastekvoote, kui täidetud on järgmised tingimused:\nPädevate asutuste ja asjaomaste kriisilahendusasutuste vaheline koostöö\n„2. Viies läbi hindamist vastavalt artiklile 9 ja nõudes vastavalt artiklile 10, et tuumikkrediidiasutus ei tegeleks teatava tegevusega, võtab pädev asutus arvesse mis tahes solveeritavuse hindamisi, mida on läbi viimas või mille on läbi viinud asjaomane solveerimisasutus [BRRD] direktiivi artiklite 13 ja 13a kohaselt.\n3. Pädev asutus teeb koostööd asjaomase solveerimisasutusega ja vahetab teavet, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.\n4. Pädev asutus tagab, et käesoleva peatüki kohaselt kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 13 punkti b, [SRM] määruse artikli 8 lõike 9, [BRRD] direktiivi artiklite 13, 13a, 14 ja 15 ning direktiivi 2013/36/EL artikli 104 kohaselt kehtestatud meetmetega.”\n„2. Viies läbi hindamist vastavalt artiklile 9 ja nõudes vastavalt artiklile 10, et tuumikkrediidiasutus ei tegeleks teatava tegevusega, võtab pädev asutus arvesse mis tahes kriisilahenduse võimalikkuse hindamisi, mida on läbi viimas või mille on läbi viinud asjaomane kriisilahendusasutus [BRRD] direktiivi artiklite 13 ja 13a kohaselt.\nAsjaomase kriisilahendusasutuse hinnangut, mille kohaselt ei ole kriisilahenduse võimalikkusele sisulisi takistusi, ei käsitleta iseenesest piisava näitajana, et artikli 10 lõikes 3 osutatud järeldused ei ole õigustatud.\n3. Pädev asutus teeb koostööd asjaomase kriisilahendusasutusega ja vahetab teavet, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks, sealhulgas käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate asutuste nimekirja osas.\n4. Pädev asutus tagab, et käesoleva peatüki kohaselt kehtestatud meetmed on kooskõlas ühilduvad määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 13 punkti b, [SRM] määruse artikli 8 lõike 9, [BRRD] direktiivi artiklite 13, 13a, 14 ja 15 ning direktiivi 2013/36/EL artikli 104 kohaselt kehtestatud meetmetega.”\nVt käesoleva arvamuse punkti 5. Pädevate asutuste ja asjaomaste kriisilahendusasutuste vaheline koostöö peaks tagama, et asjaomastele kriisilahendusasutustele esitatakse asutuste nimekiri, kelle suhtes võidakse ettepandud määruse kohaselt vastu võtta eraldamisotsus.\nErand III peatüki nõuetest\n„1. Liikmesriigi taotlusel võib komisjon teha käesoleva peatüki nõuetest erandi krediidiasutusele, kes kaasab üksikisikutelt ja VKEdelt hoiuseid, mille suhtes kohaldatakse enne 29. jaanuari 2014 vastu võetud riiklikke esmaseid õigusakte, kui kõnealused õigusaktid vastavad järgmistele nõuetele:\nnende eesmärk on hoida ära artiklis 1 osutatud süsteemset riski, stressiolukordi või maksejõuetust;\nnendega hoitakse ära, et üksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasavad krediidiasutused tegelevad sellise reguleeritud tegevusega nagu tegevus investeeringutega osapoolena või kaubeldavate varade hoidmine; riiklike õigusaktidega võidakse siiski ette näha piiratud erandid, millega lubatakse üksikisikutelt ja VKEdelt hoiuseid kaasaval krediidiasutusel tegeleda riskimaandamisega kapitali, likviidsuse ja rahastamise usaldusväärse juhtimise eesmärgil ning osutada klientidele piiratud riskijuhtimisteenuseid;\nkui üksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasav krediidiasutus kuulub konsolideerimisgruppi, tagab ta, et krediidiasutus on juriidiliselt eraldatud konsolideerimisgrupi üksustest, kes tegelevad sellise reguleeritud tegevusega nagu tegevus investeeringutega osapoolena või kaubeldavate varade hoidmine, ning riiklike õigusaktidega on kindlaks määratud järgmine:\nüksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasav krediidiasutus saab teha otsuseid muudest konsolideerimisgrupi üksustest sõltumatult;\nüksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasaval krediidiasutusel on juhtorgan, mis on sõltumatu muudest konsolideerimisgrupi üksustest ja krediidiasutusest endast;\nüksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasava krediidiasutuse suhtes kohaldatakse kapitali- ja likviidsusnõudeid iseseisvalt;\nüksikisikutelt ja VKEdelt kõlblikke hoiuseid kaasav krediidiasutus ei tohi sõlmida lepinguid ega teha tehinguid muude konsolideerimisgrupi üksustega muudel tingimustel, kui artikli 13 lõikes 7 osutatud tingimustega sarnasted tingimused.\n2. Liikmesriik, kes soovib taotleda erandit krediidiasutusele, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuseid riiklikke õigusakte, saadab komisjonile eranditaotluse koos sellise pädeva asutuse positiivse arvamusega, kes teostab järelevalvet asjaomase krediidiasutuse üle. Kõnealuses taotluses esitatakse kogu teave, mida on vaja riiklike õigusaktide hindamiseks, ja märgitakse krediidiasutused, kelle jaoks erandit taotletakse. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja.\nKui komisjon on saanud kogu teabe, mida ta peab vajalikuks eranditaotluse hindamiseks, teatab ta ühe kuu jooksul taotluse esitanud liikmesriigile, et ta on teabega rahul.\nOlles arutanud EBAga kavandatud otsuse aluseks olevaid põhjusi ning sellise otsuse võimalikku mõju liidu finantsstabiilsusele ja siseturu toimimisele, võtab komisjon viie kuu jooksul alates teises lõigus osutatud teate esitamisest vastu rakendusotsuse, millega tunnistatakse riiklikud õigusaktid käesoleva peatükiga mitte vastuolus olevaks ja tehakse erand lõikes 1 osutatud taotluses märgitud krediidiasutuste suhtes. Kui komisjon kavatseb tunnistada riiklikud õigusaktid vastuolus olevaks ja mitte teha erandit, esitab ta üksikasjalikult oma vastuväited ja annab taotluse esitanud liikmesriigile võimaluse esitada ühe kuu jooksul alates komisjoni vastuväidete esitamise kuupäevast kirjalikud märkused. Komisjon võtab kolme kuu jooksul alates märkuste esitamise lõpptähtajast vastu rakendusotsuse erandi tegemise või tagasilükkamise kohta.\nRiiklike õigusaktide muutmise korral teatab liikmesriik muudatustest komisjonile. Komisjon võib kolmandas lõigus osutatud rakendusotsuse läbi vaadata.\nKui käesoleva peatükiga mitte vastuolus olevaks tunnistatud riiklikke õigusakte enam ei kohaldata krediidiasutuse suhtes, kellele on tehtud erand käesoleva peatüki nõuetest, tühistatakse kõnealusele krediidiasutusele tehtud erand.\nKomisjon teavitab oma otsustest EBA. EBA avaldab loetelu krediidiasutustest, kellele on käesoleva artikli kohaselt tehtud erand. Loetelu ajakohastatakse pidevalt.”\nVt käesoleva arvamuse punkti 4 ja selgitust muudatuse 1 kohta.\nArtikli 22 lõige 3a (uus)\nKünniste arvutamist käsitlevad eeskirjad\n„3a. Artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses arvutatakse eelnenud aastal koondunud üksuste künnised koondumisele eelnenud kahe aasta kohta ühinenud üksuste koondnäitajate põhjal.”\nKui krediidiasutuste koondumisel (näiteks ühinemisel) luuakse üks ettepandud määruse kohaldamisalasse kuuluv krediidiasutus, tuleks hinnata koondunud krediidiasutuste koondandmeid koondumisele eelnenud kahe aasta kohta, et otsustada, kas uus krediidiasutus ületab kehtestatud künnised. Vt ka muudatust 7.\n„4. Pädev asutus teeb hiljemalt [väljaannete talitus, palun märkida kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse avaldamist] kindlaks krediidiasutused ja konsolideerimisgrupid, kelle suhtes käesolevat määrust artikli 3 kohaselt kohaldatakse, ja teavitab sellest viivitamata EBA.\nPärast pädevalt asutuselt teate saamist avaldab EBA viivitamata esimeses lõigus osutatud loetelu. Loetelu ajakohastatakse pidevalt. Loetelu ajakohastatakse pidevalt.”\n„4. Pädev asutus teeb igal aastal hiljemalt [väljaannete talitus, palun märkida kuupäev: 12 kuud pärast käesoleva määruse avaldamist] kindlaks krediidiasutused ja konsolideerimisgrupid, kelle suhtes käesolevat määrust artikli 3 kohaselt kohaldatakse, ja teavitab sellest viivitamata EBA.\nPärast pädevalt asutuselt teate saamist avaldab EBA viivitamata esimeses lõigus osutatud loetelu. Loetelu ajakohastatakse pidevalt.”\nMuudatusettepaneku eesmärgiks on tagada ettepandud määruse kohaldamisalasse kuuluvate krediidiasutuste nimekirja ajakohastamine, kuna asutuse andmed ja struktuur võivad aja jooksul muutuda.\n„4. Liikmesriigid annavad pädevatele asutustele siseriikliku õiguse kohaselt õiguse kohaldada lõikes 1 osutatud rikkumiste korral vähemalt järgmiseid halduskaristusi ja muid meetmeid:\nkorraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest vastutav isik lõpetaks õigusvastase tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest;\nrikkumise tulemusel teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine, kui sellist kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks määrata;\navalik hoiatus, milles märgitakse vastutav isik ja rikkumise laad;\ntegevusloa tühistamine või peatamine;\nvastutava füüsilise isiku suhtes kehtestatud ajutine keeld täita artiklis 3 osutatud üksuses juhtimisfunktsioone;\nkorduvate rikkumiste korral vastutava füüsilise isiku suhtes kehtestatud alaline keeld täita artiklis 3 osutatud üksuses juhtimisfunktsioone;\nmaksimaalne rahaline halduskaristus, mis vastab vähemalt kolmekordsele rikkumise tulemusel teenitud kasumile või välditud kahjumile, kui sellist kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks määrata;\nfüüsilise isiku puhul maksimaalne rahaline halduskaristus vähemalt 5 000 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva seisuga;\njuriidilise isiku puhul maksimaalne rahaline halduskaristus, mis vastab vähemalt 10 %-le juriidilise isiku aastasest kogukäibest viimase kättesaadava raamatupidamise aastaaruande järgi, mille on heaks kiitnud juhtorgan; kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab koostama direktiivi 2013/34/EL kohaselt konsolideeritud finantsaruandeid, vastab asjaomane aastane kogukäive asjaomase raamatupidamiskorra kohasele aastasele kogukäibele või sellele vastavale tululiigile viimase kättesaadava konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande järgi, mille on heaks kiitnud kõrgeima taseme emaettevõtja juhtorgan.\nLiikmesriigid võivad lisaks käesolevas lõikes osutatud õigustele anda pädevatele asutustele täiendavaid õigusi ja näha ette, et nad võivad kohaldada muud laadi ja rangemaid karistusi, kui on sätestatud käesolevas lõikes.”\npädeva asutuse hinnangul rikkumise tulemusel teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine, kui sellist kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks määrata;\nrahaline halduskaristus, mis vastab kuni kahekordsele kasule, mis on saadud sellisest rikkumisest, mille puhul on võimalik kasu kindlaks määrata;\nfüüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 5 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva seisuga;\njuriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 10 % ettevõtja eelmise majandusaasta kogu aastasest netokäibest, sealhulgas brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuv- või püsituluga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 316;\nMuudatusettepaneku eesmärgiks on viia ettepandud määruses sätestatud rahalised karistused kooskõlla direktiivis 2013/36/EL sätestatud karistustega. Vt käesoleva arvamuse punkti 6.\nArtikli 28 lõige 6 (uus)\n„6. Lõikes 1 osutatud rikkumise korral võib EKP pädeva asutusena kohaldada määruse (EL) nr 1024/2013 sätestatud karistusi.”\nVt käesoleva arvamuse punkti 6.\n„1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused võtavad halduskaristuse või muu meetme liigi ja ulatuse kindlaksmääramisel arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas vajaduse korral järgmist:\nrikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;\nrikkumise eest vastutava isiku finantsseisund, võttes arvesse selliseid tegureid nagu juriidilise isiku kogukäive või füüsilise isiku aastane sissetulek;\nrikkumise eest vastutava isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi suurus, kui sellist kasumit või kahjumit on võimalik kindlaks määrata;\nrikkumise eest vastutava isiku valmidus teha pädeva asutusega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine;\nrikkumise eest vastutava isiku toimepandud varasemad rikkumised;\nmeetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on võtnud, et vältida rikkumise kordumist;\nrikkumise mis tahes võimalikud süsteemsed tagajärjed.”\n„Komisjon jälgib korrapäraselt käesolevas määruses sätestatud eeskirjade mõju artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamisele ja liidu finantssüsteemi stabiilsusele tervikuna, võttes arvesse turu struktuuri suundumusi ning käesoleva määrusega reguleeritud üksuste suundumusi ja tegevust, ja esitab mis tahes asjakohased ettepanekud. Läbivaatamisel keskendutakse eelkõige artiklis 3 osutatud künniste kohaldamisele, artikliga 6 ette nähtud keelu kohaldamisele ja tõhususele, artiklis 8 osutatud tegevuse ulatusele ja artiklis 9 sätestatud parameetrite sobivusele. Võttes arvesse pädevate asutuste seisukohti, esitab komisjon 1. jaanuariks 2020 ja seejärel korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb eespool nimetatud küsimusi, vajaduse korral koos õigusakti ettepanekuga.”\n„Komisjon jälgib korrapäraselt käesolevas määruses sätestatud eeskirjade mõju artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamisele ja liidu finantssüsteemi stabiilsusele tervikuna, võttes arvesse turu struktuuri suundumusi ning käesoleva määrusega reguleeritud üksuste suundumusi ja tegevust, ja esitab mis tahes asjakohased ettepanekud. Läbivaatamisel keskendutakse eelkõige artiklis 3 osutatud künniste kohasusele ja kohaldamisele, artikliga 6 ette nähtud keelu kohaldamisele ja tõhususele, sealhulgas eranditele artiklis 6 sätestatud keelust, artiklis 8 osutatud tegevuse ulatusele ja artiklis 9 sätestatud parameetrite sobivusele. Võttes arvesse pädevate asutuste seisukohti, esitab komisjon 1. jaanuariks 2020 ja seejärel korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb eespool nimetatud küsimusi, vajaduse korral koos õigusakti ettepanekuga.”\nVt käesoleva arvamuse punkte 1.2 ja 2.3.


Töötool LENO 60x57xH91-98,5cm, iste: kangas, värvus: must, seljatugi: võrk: värvus: must, valged kunstnahast ääred - Home4you\nKattematerjal: iste ja seljatugi: polüester võrkkangas, värvus: must, valged kunstnahast ääred. Mehhanism ja seadistused: kiikmehhanism, kiike jäikus reguleeritav vastavalt istuja kaalule, istme kõrgus reguleeritav gaasamordi abil. Käetoed: must plastik. Jalarist: terasrist R30cm, värvus: valge. Rattad: plastikrattad, tihvt: 11mm. Mõõtmed: kõrgus 91-98,5cm, istme kõrgus 46-53,5cm, istme sügavus 47cm, istme laius 47cm. Lisainfo: kaalupiirang 120kg.\nTöötool LENO 60x57xH91-98,5cm, iste: kangas, värvus: must, seljatugi: võrk: värvus: must, valged kunstnahast ääred juhend


Arendusprojektid « KRC Ehitus\nRida- ja korterelamud Kiili alevis, Harjumaal\nKiili gümnaasiumi, spordihoone ja lasteaia vahetus läheduses asuv arendusprojekt hõlmab 3 korterelamu ja 4 ridaelamu rajamist. Kogu maht on 39 uut korterit ja 17 ridaelamuboksi. Lisaks tuleb rajada uued teed, platsid ja tehnovõrgud.\nAadress: Kiili alev, Kiili vald, Harjumaa\nKrundi pindala: 20 485 m2\nHoonete brutopindala: 6534 m2\nArendaja: Allikametsa Elamud OÜ\nArhitekt: Arhitektuuribüroo JVR OÜ\nÄrihoone kinnistu paikneb Tartu vanalinnas (nn Karu plats), tiheda kasutusega Rüütli ja Küütri tänavate nurgal. Kaasaegses ärihoones on 1-2 korrusel toitlustus- ja teeninduspinnad ning 3-5 korrusel büroopinnad.\nKrundi pindala: 1036 m2\nHoone suletud netopind: 3134 m2\nStaatus: valminud (talv 2019)\nArendaja: Ritterhaus OÜ\nKodulehekülg: http://www.r7.ee/ Vaata kõiki pilte (13)\nKaasaegne lasteaiahoone on ühekorruseline, tehniline ruum paikneb katusel. Hoonesse on paigutatud 5 lasteaiarühma, eri vanuses laste jaoks on hoone keskmes ühine mänguruum. Lisaks paikneb hoones basseinikompleks ja talveaed. Lasteaed vastab madalenergiahoone nõuetele ning koos päikeseelektrijaamaga täidab hoone liginullenergiahoone kriteeriumid.\nKrundi pindala: 9347 m2\nHoone suletud netopind: 2020 m2\nStaatus: valminud (suvi 2018)\nArendaja: KRC Ehitus OÜ\nKinnistule on ette nähtud kaks ühesugust üksteise suhtes peegelpildis paiknevat hoonet. Hooned on L-kujulise põhiplaaniga 3-korruselised korterelamud. Hoonetel on maa-alune parkimiskorrus, kus lisaks parkimiskohtadele asuvad elanike panipaigad.\nKrundi pindala: 3527 m2\nHoonete brutopindala: 3825 m2\nStaatus: valminud (suvi 2016)\nArendaja: OÜ Veeriku KV\nArhitekt: Kadi Paluoja/OÜ Projekt O2


Mees tunnistas ideaalsele koduperenaisele, millist naist ta tegelikult vajab. - Suhe - 2020\nMa armastan sind väga ja sellepärast otsustasin ma teile selle kirja kirjutada. Kõik, mida ma ütlesin, on mul raske suuliselt öelda, nii et valisin kirjaliku meetodi.\nKallis naine, ma tahan teile öelda, et sa oled super naine. Super - sõna kõige tõsisemas mõttes. Kõige tähtsam on sinu jaoks maja ja lapsed, ja ma pean tunnistama, et ma tänan teid siiralt. Sa annad end täielikult oma perele ja meie laste kasvatamisele.\nMeie maja paistab alati puhtusega, põrandad peegeldavad pindu, kuhugi ei ole kappides tolmuosakesi, valitseb korrektne tellimus, maitsev lõunasöök pliidil ja kolmekordne kook ootab juba ahjus. Meie lapsed on koolis parimad õpilased, sest sa kontrollid oma igat sammu, tutvustad õppetunde, võtavad neid ja viivad neid klassidesse, kaasavad teid ringkondadesse ja head suhted kõigi õpetajatega.\nKui ma töölt koju tulin, pean ma hindama, kuidas sa diivanit puhtalt puhastasid, vaakumkattega vaip, pehmendas voodipakki, valmistasite oma noorema pojaga looduse ajalooaruande ja küpsetati uue retsepti järgi. Te ütlete mulle, kui palju aega ja vaeva kulub, et puhastada, süüa, taastada korraldus ja hoida lapsi kontrolli all. Sa heidad mulle, et lahkusid jälle koridori jälgedele, et mu jalatsid ei paigutata ja pärast õhtusööki pesta tassi vales järjekorras. Sa oled väsinud. Sa oled ammendunud. Sa tahad puhata.\nMu kallis, ma mõistan sind suurepäraselt! Ma mõistan, milliseid vaimseid ja füüsilisi investeeringuid te annate kõike, mida te teete. Aga mõtle, kas see on seda väärt? Ausalt, ma näen pigem minu kõrval olevat naist, kes ei ole eriti mures plaatide paigutuse järjekorra ja köögimööbli puhtuse pärast. Ma ei vaja keerulisi roogasid, mis on valmistatud vastavalt zabubennymi retseptidele, täiuslikult triikitud särkidele ja valgendavale valgele vannitoale, nii et see on hirmutav midagi puudutada, et mitte määrduda.\nJa muidugi meie lapsed. Loomulikult vajavad nad kontrolli ja tähelepanu, kuid võib-olla tasub natuke lõdvendada oma haardet ja anda neile veidi iseseisvust? Nad on täiesti võimelised ise õppetunde tegema, koolis viibima, oma voodit tegema ja hommikule kohveri koguma.\nMa tahaksin väga koju minna ja mu naiselt kuulda, et see ei ole aruanne tavapäraste marjade, pesta põrandate ja kirjalike esseede kohta. Ma tahaksin rääkida oma muredest töökohal, jagada naeruväärset juhtumit, mis juhtus kolleegiga, kuulata, kuidas meie lapsed ise teadmiste okkadesse ronivad, ja küsida, kuidas te teete.\nJa ma tahan, et sa räägiksid mulle, mis unistus teil oli, millist huvitavat raamatut lugesite, kui palju huvitavat ja naljakas sa nägid koos lastega tänaval ja kui kurb sa olid, kui ma tööl peatusin. Ma tõesti tahaksin seda sinult kuulda, kuid mingil põhjusel pöörduvad meie vestlused alati puhastamise, õppetundide, supi ja puhta särgi ümber.\nVõib-olla kuulete mind ja lubate ennast vähemalt natuke täiuslikuks pidada? Siis tundub mulle, et meie kõigi jaoks elab palju huvitavam ja lihtsam. "\nVaadake videot: You Bet Your Life: Secret Word - Sky Window Dust (Juuni 2020).\nCopyright 2020 \_ none \_ Mees tunnistas ideaalsele koduperenaisele, millist naist ta tegelikult vajab.