Tasakaalukunstnik: Sarjast - müstilised lood ja abipalve loo lahendamiseks...\nPole ammu elus müstilisi lugusid juhtunud, aga nüüd on järjekordne kogemus olemas. Kuna mu uudishimu on suur, siis palun lugejate abi selle loo küsimustele vastuste leidmisel. Kuid esmalt siis lugu.\nTavaline loengupäev koolis. Õppeosakonnast tuli meil, et mind ootab pakk nende juures. Pakk, siis pakk. Peast käis läbi mõte, et oi kui äge, jõulud on naasnud. Loengute vaheajal läksin üllatusele järele. Sain punase kinkekoti, millel minu nimi ja sees päris mitu Bô Yin Râ raamatut, mitu kvaliteetpilti tema maalidest ja tekstiga postkaart.\npaar raamatunäidist pakist\nHakkasin krabinal otsima raamatutest pühendust – ei miskit. Lappasin läbi kõik piltide tagumised küljed – ikka ei miskit, kuni jõudsin postkaardi tagumise poole krüptilise tekstini. Seejärel uurisin töötajatelt, et kuidas saadetis nendeni jõudis? Nemad, et tulnud kena pikk noor mees, küsinud nimeliselt mind, siis kirjutanud kotile minu nime ja lahkunud end tutvustamata.\nMa olen aegade jooksul uskude vastu siirast huvi tundnud: lugenud, uurinud, küsitlenud. Mul on üks tuttav luterlasest kirikuõpetaja ja erinevaid uskusid praktiseerivad tuttavad, kellega ma aeg-ajalt pikalt erinevate uskude üle arutlenud olen. Ma ise pole kunagi olnud ühegi koguduse või usuorganisatsiooni liige. Hakkasin siis meenutama ja internetis guugeldama. Ei suutnud tuvastada ühtegi tuttavat, keda teaksin www.byr.ee nimetatud kiirgajana. Ainus selge järeldus, milleni jõudsin, on see, et see saadetis on konkreetselt minule ja selles on mingi sõnum, millest pean aru saama.\nKuna uudishimu on suur, siis tuli idee, et palun lugejatelt selle krüptilise sõnumi lahtitõlgendamisel abi. Palve järgmine: kui kellelgi on teadmisi või mõtteid, mis eesmärgil need minuni jõudsid või mis selle saadetise mõte on või mida tähendab see postkaardil olev tekst, siis palun kirjutage kas kommentaaridesse või meiliaadressil tasakaaluntsnik@gmail.com.\nIseenesest on juba postkaardil olev käekiri huvitav. Saksa mõjud, ei ole tänapäevane kiires rutus kirja pandud. Vaadake tähtde “t”, “f”, “s” kirjutamise viisi.\npostkaardil olev krüptiline tekst\nJa siis see sümbol, mis kaardi pealkirjaks on pandud. Samas on postkaart justkui teisest ooperist, st Dalai-laama visiidi käigus loodud mandala.\nKeegi on mõelnud konkreetselt minu peale ja püüab mulle edastada sõnumit. Ja sellel Kellelgil on usku minusse, et ma saadetud sõnumist aru saan ning teen enda jaoks sobivad järeldused. Ilmselgelt on see Keegi minu võimeid, teadmisi ja kogemusi üle hinnanud, sest sõnum ei ole minuni jõudnud. Selle eest sai põnevust küllaga. Olen neist raamatutest osa läbi lugenud ja kindlasti loen ka ülejäänud läbi. Neis on eatu ja ajatu tõde, see on kindel. Kuid, mis on see sõnum minule, see on seni tabamatuks jäänud. Ja seda tean ka, et kui küsimus, millele hing vastust ihkab, välja hääldada, siis varem või hiljem tuleb ka vastus. Sedakorda tahaks varem, sellest ka see abipalve... mitu pead on mitu pead.\nOlen oma elatud aja jooksul igasugu vahvaid anonüümseid kingitusi kulleritega saanud: küll lilli, mänguasju, luuletusi, veine jms, kuid ei midagi sellist. Igal juhul tänud sellele inimesele, kes minu peale mõtles.\nHead Lugejad, kui Teile kellelgi tekib mingi mõte, siis palun jagage!\nLoe veel: hetked elust, mõttepuu, olemine, tunnetamine, ulme\nAnonüümne 28. jaanuar 2018 06:41\nmõni Teie õpilastest? seos selgeltkuulmisega? mõni seos loenguteemaga? hiljutine kohtumine? jne\nTasakaaluKunstnik 29. jaanuar 2018 09:07\nlasin need võimalused peast läbi, ei sobinud. tänan kaasa mõtlemast!\nAnonüümne 28. jaanuar 2018 11:17\nPööra oma haiguse puhul pilk maisest kõrgemale. Ära pane siia selliseid nohuseid internetist leitud pilte, vms. mis jäävad sinu alateadvusse pidama kui madalad vibratsioonid. Kaunista oma blogi inspireerivate ja vaimu tõstvate piltidega. Mantrate või palvete abil saad leevendada oma haigust, sellest lausa lahti saades.\nTasakaaluKunstnik 29. jaanuar 2018 09:09\ntõsi, maailm pole vaid materiaalne. tänan soovituste eest, kuid antud postituse kontekstis sellest abi ei ole.\nhaigusega tegelen. velkord, tänan heade mõtete eest!\nAnonüümne 29. jaanuar 2018 02:14\nSümbol on OM ehk AUM. https://en.wikipedia.org/wiki/Om\nTasakaaluKunstnik 29. jaanuar 2018 09:05\nAnonüümne 29. jaanuar 2018 12:29\nMa olen ka ise poetanud paljusid raamatuid neile, keda võiks need huvitada. Kuid ma pole kunagi selle peale tulnud, et vastaspool hakkaks sealt otsima omale müstilisi sõnumeid. Kuid kui tahad otsida müstikat, ju siis Ülemaailmse Telepaatilise Divisjoni Suur Silma tahab et sa sinisel kuul, 31.jaanuaril mediteeriks selle mandala peale või kasutaks neid mantrasid.\nTasakaaluKunstnik 31. jaanuar 2018 03:03\ntõsti-tõesti. puudu on veel ristteed ja kristallid. aga tänud fantaasia eest:)\nAnonüümne 30. jaanuar 2018 08:30\nMa oma lihtsameelsuses arvan ,et kui inimene põeb midagi rasket, siis on kohe jehoovakad ja teised kohe nagu kaarnad ukse taga, eeldades inimese vaimset murdumist ja võimalust oma tõde levitamiseks, halleluuja. :)\nAnonüümne 30. jaanuar 2018 09:28\nTundub jah et selline müstika paistab küll kõige tõenäolisem olema. Samas ei saa öelda, et Bo Yin Ra raamatud oleks sama mis jehhoovakate Vahitorn, igati lugemisväärt kirjandus. Aga et lausa Rahvusvaheline Telepaatiline Divisjon on mängus, siis peab küll ettevaatlik olema, juma teab kui kaugelt nad meie mõtteid loevad ja vastavalt mõtetele saadavad kirjandust ukse taha. ;) Ma näiteks nägin paar päeva tagasi unes et mu postkast oli jõulukinke täis - ei tea mis see küll tähendab?\nTasakaaluKunstnik 31. jaanuar 2018 03:07\nkogu selle asja juures ongi ainus kummaline seik see postkaart oma sisuga. ülejäänu juures ei tekitanud miski kummastust ega uudishimu. raamatutes on oma iva sees, ei salgagi. kuid jah see divisjon kogu selle paketi juures...\näkki see ennestus tulevasteks jõuludeks, et tuleb mahukam postkast soetada:)\nAnonüümne 30. jaanuar 2018 23:10\nMa nägin täna poes esimest korda kuida yks pendliga konservikarbi sisu keemilist koostist tuvastas ja see ei olnud unes. Palvetada ja mediteerida võid ju ahjuroobiga või ilma selleta, ega selleks õppima ei pea, aga selle levitamiseks pead ennast koolitama. :)\nTasakaaluKunstnik 31. jaanuar 2018 03:15\ninimesed on erinevad ja kui neile pakub kindlustunnet pendliga askeldamine, siis see nende valik, kuigi kõrvalt vaadates võib kummastav olla. maailm on kohati ikka liiga värviliseks muutunud.\nseni kuni keegi ei survesta vaimsete valikute osas, on mul täiesti ükskõik, mllesse keegi usub või milliseid rituaale ta argipäevas toimetulemiseks kasutab. olgu siis telepaatiline divisjon või blood moon.\nAnonüümne 31. jaanuar 2018 09:51\nVõta siis asja kergemalt.:) Keegi tahtis lihtsalt oma raamatutest lahti saada ja et asi oleks müstilisem ja salapärasem, siis saatis mingi konksuga kaardi ka juurde, mis tal kodus vedeles. Rahvusvahelise Telepaatilise Divisjon sõdurid on omas misjonitöös. Samas Minu Nepaal raamatus Kaia-Kaire Hunt ravib oma äramurtud hüppeliigest ravimantrade ja visualiseerimisega ja sai terveks. Nii et mingi mõju nendel siiski on. Aga seda saab teada siiski ainult läbi oma kogemuste.\nTasakaaluKunstnik 2. veebruar 2018 03:52\npole painega olukorda võtnudki:) põnev oli lihtsalt, ei muud.\nmõttejõudu ei tohi alahinnata. enamus meie reaalsusest luuakse meie eneste peades. ja just, oma kogemus on see, mis tõe kriteeriumiks on. Head!\nAnonüümne 2. veebruar 2018 05:53\nInternet ongi ühisteadvus ja me kõik oleme selles osalised.\nMa ei tea mis seal FB-s sisemiselt tegelikult toimub, sest ise ei oma FB kontot. Kuid toon näiteks ühe oma kogemuse. Nimelt üpris tihti loen ühe müstilise tegelase (kes ise elab teisel pool maakera) avalikku kontot, ilma et ma midagi sinna kirjutaks. Ühtäkki avastasin et ta loebki mu mõtteid ja vastab mu mõtetele (või mõtetes tekkinud küsimustele), all ikka naeratav "love" koos nimetähega. Esialgu tegi see mulle nalja ning arvasin et see on lihtsalt juhus. Siis hakkasin tähelepanelikum olema ja enne ning peale lugemist kustutasin kõik küpsised. Ikka jätkus. Siis mõtlesin et ok, ma talitan nii nagu seal juhistes kirjas, puht huvi pärast. Nimelt oli mul üks probleem, millele ma ei näinud pikka aega mingit lahendust. Enne uinumist lõdvestusin ja palusin mõttepalves ta abi. Järgmine päev mu probleem lahenes nagu imeväel. :) Jätkasin ta FB lugemist. Veidi aja pärast küsiti unes (mitte unenäos) võõrapärase aktsendiga inglise keeles: "Kuidas sa tead et sa oled kosmilises teadvuses?" Möh, mõtlesin, mina ei tea midagi, sina tead, kas ma olen või ei ole.\nSiit moraal - me ei ole üksi, meid aidatakse, kui me küsime abi...\nTasakaaluKunstnik 3. veebruar 2018 11:41\nsageli takistab olmemüra meid nägemast/kuulmast meie jaoks olulist. siis ongi abiks vaigistada meeled ja siis kuuled/näed ka vastust. ennem uinumist endale küsimusi esitades tulevad vastused üsna peatselt. hommikuti ärgates lihtsalt tead.\nja õige see, et abi tuleb, kui paluda. sõnastamine on oluline. vanaema ikka ütles, et ole hoolikas oma soovide väljendamisega.\nAnonüümne 3. veebruar 2018 11:53\n"ennem uinumist endale küsimusi esitades tulevad vastused üsna peatselt. hommikuti ärgates lihtsalt tead."\nAga miks sa siis seda võimalust ei kasutanud, vaid hoopis siia müra keskele esitasid abipalve? :)\nlihtsamalt 31. jaanuar 2018 23:43\nMõned mõtted "kirju maailma" suunal...\nOn omamoodi iroonia, et tegelikult on selle "maailma värviliseks" muutumise taga mitte värvilisus, vaid just see sama külm, kalk ja ratsionaalne infotehnoloogiline areng, mis toob kõik maailma veidrused "supsti" peo peale(või siis lauaarvutisse).\nKüllap see maailm ole varemgi kenasti kirju olnud, lihtsalt siis oli see rahulikult hoomamatus kauguses.\nKui minna veidi ajas tagasi, siis kui eit-taat koperdasid 3 km raadiuses oma tarest, pidid nad ise igasugu värvid välja mõtlema - muinasjutud, pärimuses ja muud heietused. Ei istunud ka siis inimloom rahus oma takukoonla juures - vajas nö värvi. Hetkel oleme ilmselgelt jõudnud infotehnoloogilisse epideemiasse, kus iga väiksemgi krõps, mida sinuni tahetakse tuua ka tuuakse. Kalkuleeriv ja ratsionaalne mõistus on lisanud sinna veel ka rahalise aspekti ja "värve" rohkem kui rubla eest.\nÜks väike mõtteke veel.\nMulle on jäänud mulje(võimalik, et eksin), et "keskmisest targem" eestlane peab au asjaks kõiges kahelda. Muide siinjuures teen paranduse, kõiges - peale teaduse. Ta teeb seda ajastul, kus kõik on nii otseselt kui ka kaudselt seotud tugevalt raha ja võimuga. Ta hammustab oma tarkuses läbi, et JW tegelased on ajupesurid. Ta mõistab, et kivis ei saa olla midagi enamat, kui kivi.\nSamas ajab ta kahe-suu-poolega sisse (suurtööstuses kasumi eesmärgil toodetud) tablette, jaurab 24/7 alkoaktsiisist ja usub poliitikuid(kuigi 99,99% neist on korduvalt neile kotti pähe tõmmanud, neid mõnitanud, nende tagant varastanud/see 0,001% on poliitikas "käijad" mitte tegijad).\nEhk siis miks ei jagu seda piiritud tarkust ja läbinägelikkust materiaalsesse ossa elust? Või on see lihtsalt karjas määgimise efekt? Et karjas on segasem ja saab vaikselt oma "asja" ajada. Ja kui karjane vilistab, siis joosta truilt tema järel kasvõi maailmalõppu...\n(kindlasti pole see mingi "eestlastele" ainuomane suhtumisviis, mida saaks suure "NOKIANA" maailma müüma hakata, kuigi väga tahaks ja oleks vaja seda no-kiat :D\nAga jah, miks? Miks on see läbinägelikkus nii krdi selektiivne?\nAnonüümne 1. veebruar 2018 06:18\nMul tunne,et kasutad selle mulje tekitamiseks seda sama mida see keskmisest targem, ehk saad oma tarkuse sealt kus teised ja kahtled. Nokia teeb nüüd potikuid edasi.\nlihtsamalt 1. veebruar 2018 23:37\nkõik võib olla :)\nTasakaaluKunstnik 2. veebruar 2018 03:57\nmida lähedasem teema, seda subjektiivsem vaatenurk. kui seda metsa ees ei oleks...\nteisalt on ju ohutum targutada teemade üle, mis justkui vahetut mõju ei oma. ja see eestlaslik... omaenese tarkusest, ehk sada vakka tangusoola...selle juurdumiseks on läind mõnedsajad aastad ja kaks korda sama palju kulub väljajuurimisele.\nlihtsamalt 3. veebruar 2018 05:15\nMnjah. Tõenäoliselt oli see nüüd see kord, kus ma oleks pidanud arvamuse arvamata jätma :) Nii ilmekalt joonistus välja see, kui võimatu on teist/teisi mõista. Arvata muidugi võib kõike. Aga jah, kuidagi kriipima jäi see asi. On tõsi, et iseennast on ehk kõikse raskem nö kõrvalt "objektiivselt" näha. Samas, löö või maha - kui ma oleks see keskmise tarkusega inimene, keda kirjeldasin, tunneks ma end Eestis maru hästi. Ma sulanduks ja tunneks vendlust. Asi on sellest aga kaugel. Tõsi, võimalik, et iseendale on valus näkku vaadata. Aga ausalt öeldes kõik see on kokku üks verbaalne mulin ja "miski" minus ei ole sellega nõus. Ja mitte natuke ei ole nõus vaid tunneb täielikku ja sügavat võõrastust...\nAga jah, kuradile kõik :)\nNii ehk naa me vaid arvame, et teised arvavad et meie arvame jne...\nJah, väga omamoodi läbielamine...\nTasakaaluKunstnik 3. veebruar 2018 11:53\nmiks avaldamata? vahel on vaja välja hääldada selleks, et tekiks mõtete arendus, vahel peab seemne külvama, et saaki saaks.\nja igal on õigus oma arvamusele. iseennast õpib inimene terve oma elu tundma ja ka siis ei pruugi kõiki valgeid laike leida, ikka on jupp puudu. iseendaga on vahel üsna keeruline läbi saada, kuid teist võimalust ka suurt pole, sest sisemised vastuolud lõhuvad rohkem, kui välised.\neks me kõik ela seal, kus meie jaoks nn õige paik tundub olema. meie oma valikute tulemus.\nmilleks läbi teiste isiklikku arvamust püüda leida? seda, mida keegi kellegi väljaöeldud/kirjutatud sõnadest mõistab, see on selle inimese valik. me ei saa kellegi pähe omi mõtteid/arvamusi istutada. kui ikka öeldu mõte kohale ei jõua, siis võib olla mitu põhjust, alates sellest, et ei taheta mõista, et öeldud sõnad ei ole arusaadavad jms.\nAnonüümne 2. veebruar 2018 04:43\nFacebookis olevat rahvusvaheline saladivisjon, mille ülesanne on mõtete lugemise võimalikkuse loomine FB jaoks. Sellest on internetis ingliskeelset jm juttu. Võimalik, et kuidagi sellega seotud.\nTasakaaluKunstnik 3. veebruar 2018 11:55\njeever. palju huvitavaid mõtteid, tõesti:)\nSarjast - müstilised lood ja abipalve loo lahendam...\nAlanud täiesti uus aasta...


Arco Vara: uuele kodule annab parima kaitse põhjalikult valitud kodukindlustus | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: Arco Vara, ehitis, ehitus, hoone, kindlustus, kinnisvara, kodu, kohus, korter, laen, leping, loodus, maa, maja, mõis, objekt, pangad, statistika, Swedbank, tagatis\nPangalaenuga korterit ostes on kodukindlustus kohustuslik ja pangad soovivad, et nende laenu tagatis oleks kindlustatud vähemalt tule, vee, vandalismi ja loodusõnnetuste eest.\n„Riske on muidugi veel. Ka laenuvõtjal endal võib kogemata ja ootamatult midagi juhtuda, mis tekitab suure kahju just kõige ebasobivamal ajal,“ kommenteeris Swedbanki varakindlustuse valdkonnajuht Kaspar Kaur.\nKaur soovitab valida kodu kaitseks koguriskikindlustuse lepingu, mis kaitseb igasuguste ootamatute juhtumite korral. Need juhtumid, mida kindlustuskaitse ei kata on eraldi välja toodud tingimustes. Nii on oluliselt lihtsam meeles pidada, mida kindlustusleping kaitseb ja mida mitte. Muidu on vaja koguaeg mõelda, et kas see risk oli kaetud või mitte.\nKindlustada tuleks ka vara\nLisaks ehitise kindlustamisele on soovitatav kindlustada ka kodune vara. Esmatähtis on loomulikult korteri või maja kaitsmine, et õnnetusjuhtumi korral oleks vähemalt seinad olemas ja põrand kus magada. Aga pole just hea elada kodus, kus kõik vara on hävinenud ja kodukindlustuse leping seda ei kompenseeri.\n„Tutvudes möödunud aasta kahjuavalduste statistikaga selgub, et meie klientidel on kõige rohkem kahjujuhtumeid seotud just koduse varaga – 50% kõikides juhtumitest,“ ütles Kaur.\nLisaks ehitise ja koduse vara kaitsele tasuks end kindlustada ka kolmandatele isikutele tekitatud kahjude osas.\n„Sellele kaitsele mõtlevad kliendid kõige vähem, sest ikka arvatakse, et ise sellistesse olukordadesse ei satuta. Samas juhtuvad õnnetused, kus kahjustada saab ka kolmandale isikule kuuluv vara ja kahjud võivad ulatuda mitmetesse tuhandetesse eurodesse. Miks võtta kolmandale isikule tekitatud kahju korvamiseks laenu, kui on võimalik ennast nende ootamatuste eest kaitsta ja seda mõistliku hinna eest. Nimelt paarikümne tuhandese kindlustussumma kaitse võib saada paari euro eest,“ selgitas Kaspar Kaur.\nMillal osutub kindlustamine problemaatiliseks?\nSwedbank P&C Insurance AS kodukindlustuse puhul võib kindlustuslepingu sõlmimise takistuseks saada ehitise vanus. Kui ehitis on ehitatud varem kui 1950 ja sellel on renoveerimata katus, elektrijuhtmed ja veetorud, siis seda vara ei kindlustata.\n„Ülejäänud puhkudel kindlustame ehitisi, mis on rajatud pärast 1950. aastat või kui hoone on ehitatud enne, aga seda on hiljem renoveeritud,“ kinnitas Kaur.\nEhitusjärgus olevate ehitiste kindlustamiseks peavad objektil olema suletud kõik avaused ning paigaldatud uksed ja aknad.\nSwedbank P&C Insurance AS kindlustab ainult elukondlikku kinnisvara. Kui kinnisvara pinnal toimub äritegevus, siis sellele varale Swedbanki kodukindlustust sõlmida ei saa, aga siis võib pöörduda mõne teise kindlustusseltsi poole, kes kindlustab ka äritegevuseks mõeldud kinnisvara. Mõned kindlustusseltsid võivad vara kindlustamisel nõuda ka turvalukkude ja signalisatsiooni olemasolu.\nKodukindlustuse makse sõltub:\nvara suurusest (m²);\nehitusmaterjalist (kas hoone on puidust, kivist või segatüüpi);\nlisatud kaitsetest (koduse vara ja vastutuskindlustuse kaitse).\nAllikas: Swedbank P&C Insurance AS\n70 m² korter, valminud 2015. a, kivimaja\nKoduse vara kaitse 10 000 eurot\nVastutuskindlustuse kaitse 15 000 eurot\nKuumakse 11,99 eurot\nUuem uudis: Tartu kesklinna uus äri- ja vabaajakeskus saab nimeks Kvartal ››\n‹‹ Vanem uudis: Statistika: kinnisvarainvesteeringute osakaal põhivarainvesteeringutes on suurenemas


Eesliide 04361 on Oldenburg in Holstein suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 6786725 ja suunakoodi 04361 jaoks tuleb valida number 04361 6786725. Oldenburg in Holstein asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 6786725, suunakoodi 04361 (Oldenburg in Holstein) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 4361 6786725. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 04361.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Oldenburg in Holstein, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Oldenburg in Holstein, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 4361. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 6786725, suunakoodi 04361 (Oldenburg in Holstein) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 4361 6786725.


Avanes 2020. aasta taluarhitektuuri toetamise taotlusvoor - Kodustiil\n13. jaanuar 2020, 15:14\nMöödunud aastal uue laastukatuse saanud Kajaku talu Viljandimaal.\nMuinsuskaitseameti ehituspärandi valdkonna juhi Anni Martini sõnul on maa-arhitektuur seni vähem tähelepanu saanud osa Eesti ehituspärandist ning eraldi toetusmeede selle säilitamiseks on väga oluline. «Huvi möödunud aastal esimest korda jagatud toetuse vastu oli rõõmustavalt suur ja näitas inimeste tugevat sidet traditsioonilise taluelamu ning maapiirkondadele omaste maastikega,» selgitas Martin.\nTaotlusvoor avatakse 24. jaanuaril ning taotluste esitamise tähtaeg on 28. veebruar 2020. Taotlemine toimub Kultuuriministeeriumi toetuste menetlemise infosüsteemis. Taotlusvooru abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar kuni 31. detsember 2020.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 146\nTänapäeva konstitutsionalism lähtub riigivõimu osade lahususe ja tasakaalustatuse põhimõttest. Traditsiooniline võimude lahususe teooria eristab alates Montesquieu’st ja Locke’st kolme iseseisvat riigivõimu osa: seadusandlikku, täidesaatvat ja kohtuvõimu. Algselt tähendas võimude lahususe põhimõte, et riigi põhifunktsioonid peaksid kuuluma erinevatele ja lahus olevatele üksustele, et vältida despotismi ja kaitsta kodanike vabadusi. Hilisema arengu käigus on võimude kolmikjaotuse ja lahususe tähendus oluliselt muutunud. Võimude lahususe doktriini esmakordsel kohaldamisel Ameerika Ühendriikide põhiseaduse väljatöötamise käigus ei kaitsnud J. Madison mitte radikaalset võimude lahusust, vaid pigem kontrolli ja tasakaalu mehhanismide loomist, mis muudaks kolm võimuharu üksteisest vastastikku sõltuvaks.\nVõimude tasakaalustatuse põhimõte leidis tunnustamist ka PS-s. PS § 4 käsitleb võimude lahusust ja tasakaalustatust institutsionaalsest aspektist, st riigiorganite ja -asutuste rühmitamist vastavalt sellele, missugust võimufunktsiooni nad täidavad. Kommenteeritavast paragrahvist selgub, et kohtuvõimu teostavad kohtud. Parlamentaarses riigis seisneb kohtuvõimu eripära võimude lahususe ja tasakaalustatuse rakendamisel selles, et erinevalt seadusandlikust ja täidesaatvast võimust on kohtuvõim eraldatud teistest võimudest ja nende mõjusfäärist.\nKommenteeritav paragrahv sisaldab kolme olulist põhimõtet: 1) kohtul on õigusemõistmise monopol, 2) kohus on sõltumatu ja 3) õigusemõistmisel lähtub kohus demokraatlike protsesside kaudu jõustatud õigusaktidest.\nEhkki PS ei anna kohtuvõimu määratlust, nähtub PS järgnevatest paragrahvidest, et kohtud on maa-, linna-, haldus-, ringkonna- ja Riigikohus (vt §-d 148 ja 149). Sellest tuleneb, et kohtuvõim realiseerub PS-s nimetatud kohtuasutuste tegevusega. PS-s loetletud kohtud on riigi ametiasutused ja nad tegutsevad riigi nimel.\nKohtuasutuses tegelevad õigusemõistmisega kohtunikud, kes on ametisse nimetatud PS §-des 147 ja 150 ettenähtud korras. PS §-de 146, 147 ja 150 koostoimest ilmneb, et õigusemõistmise volitused on vaid kohtunikul. Viimastel aastatel on seadusandja laiendanud kohtunikuabi pädevust ja andnud talle õigusemõistmise volitusi (vt TsMS § 221). Õigusemõistmise volituste andmine kohtunikuabile on PS seisukohast vaieldav. KS järgi on kohtunikuabi kohtuametnik, kelle nimetab ametisse justiitsminister ja kellel on alluvusvahekord kohtu direktoriga.\nFunktsionaalsest küljest puhtalt seadusandlus-, haldus- ja kohtufunktsiooni täitvaid asutusi ning organeid siiski ei ole. Nii on täitevvõimu asutuse juhil õigus kohaldada ametnikule distsiplinaarkaristus. Maakohtutes asuvad registriosakonnad, mis täidavad haldusfunktsiooni. Funktsioonide segunemine eri võimuharudes ei kahjusta võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet, kui see toimub PS ja seadusega kujundatud raamides mõistlikus ulatuses. PS annab põhiseaduslikkuse kõrgeima järelevalve Riigikohtule (vt § 152 komm), mistõttu Riigikohtul on pädevus kompetentsivaidluste lahendamisega valvata eri võime esindavate institutsioonide kompetentsi piiride üle. Riigikohus on leidnud, et riigipitsati hoidmine riigisekretäri käes ei alluta Vabariigi Presidenti Vabariigi Valitsusele (RKPJKo 22.06.1993, III-4/1-1/93), et põhiseadus ei anna Riigikogule õigust delegeerida põhiõiguste piiramise juhtude ja korra üle otsustamist kaitsepolitsei ametnikele ega Riigikohtu liikmele, sest neid küsimusi saab reguleerida vaid seadusega (RKPJKo 12.01.1994, III-4/1-1/94). Seadusandja on pädev andma tehingute kehtivuse alused, kuid üksnes kohus võib tunnistada tehingu kehtetuks (RKPJKo 21.12.1994, III-4/1-10/94). Riigikohus on samuti tõdenud, et kohus ei saa sotsiaalpoliitika teostamisel asuda seadusandliku või täitevvõimu asemele. Majandus- ja sotsiaalpoliitika kujundamine kuulub eelkõige seadusandja pädevusse, kuid seadusandja on sotsiaalpoliitiliste valikute tegemisel seotud põhiseaduse printsiipide ja põhiõiguste olemusega (KKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03).\nLause “Õigust mõistab ainult kohus” tähendab seda, et lõppastmes otsustab vaidlusküsimuse kohus. Ka siis, kui õigusemõistmise funktsioon on antud mõnele isikule või organile, mis ei kuulu kohtusüsteemi, võib nende isikute või organite otsuseid vaidlustada kohtus. Mõnel juhul on seadusega ette nähtud kohustuslik kohtueelne vaidemenetlus (vt RaHS § 60 lg 2, PSJKS § 38 lg 1 ja RKPJKo 29.09.2003, 3-4-1-12-03). Kohustuslik kohtueelne vaidemenetlus ei riku kohtusse pöördumise garantiid, kui see menetlus ei kesta ülemäära kaua ning vaideotsuse vaidlustamine kohtus on tagatud (RKPJKm 03.03.2004, 3-4-1-5-04).\nTaasiseseisvunud Eestis alguses tehtud ümberkorralduste hulgas oli kohtureform üks põhjalikumaid. Kohtusüsteemi toimimist reguleerivad normid sisaldusid kahes seaduses, mis mõlemad võeti vastu enne PS rahvahääletust. KS võeti vastu 23. oktoobril 1991 ja see jõustus 1. jaanuaril 1993; kohtuniku staatuse seadus võeti vastu 23. oktoobril 1991 ja see jõustus 1. jaanuaril 1992. Neist esimene reguleeris kohtukorralduse ja teine kohtuniku ametiga seotud küsimusi. Seadusega taastati kolmeastmeline kohtusüsteem, lisaks üldkohtutele loodi eraldi halduskohtud esimesel astmel. Põhjalikult uuendati kohtunike kaader ja kohtunikke hakati ametisse nimetama eluaegsetena. 13. juunil 2002 vastuvõetud KS (RT I 2002, 64, 390) asendab kahte varasemat ja sätestab nii kohtukorralduse kui ka kohtuteenistuse õiguslikud alused. Hilisemate seadusemuudatustega on vähendatud kohtuasutuste arvu, muudetud nende tööpiirkondi ja struktuuri ning täpsustatud muid küsimusi.\nMõnda liiki asjades mõistavad õigust riigiametnikud või kohaliku omavalitsuse ametnikud. Väärteomenetluses on väärteoasjas, mille eest võib karistada rahatrahviga, otsuse tegemise õigus ametnikul, kes on küll õigusemõistmise volitustega, kuid pole EIÕK art-s 6 nõutav sõltumatu ja erapooletu institutsioon (vt VTMS 10. ptk). PS ja EIÕK ei välista väärteoasjades karistuse mõistmist haldusametniku poolt, kui väärtegu pole kuritegu konventsiooni tähenduses ja kui isikul on võimalus taotleda karistamise õigsuse kontrolli kohtus. VTMS-ga on ette nähtud võimalus esitada ametniku otsuse peale kaebus maa- või linnakohtusse (vt VTMS 12. ptk).\nÕigusemõistmise funktsiooni täidavad ka muud selleks loodud kohtusüsteemivälised organid. Individuaalsete töövaidluste lahendamiseks on loodud töövaidluskomisjonid (ITVS § 4) ja intellektuaalse omandiga seotud vaidluste lahendamiseks tööstusomandi apellatsioonikomisjon (vt KaMS § 41, PatS § 30, TDKS § 41). RHS-ga (RT I 2007, 15, 76) loodi Riigihangete Ameti juurde vaidlustuskomisjon (§-d 117, 119). Need organid on õigusemõistmise funktsioone täitvad haldusorganid, mis ei kuulu PS kohaselt kohtusüsteemi. Nende otsused ei ole lõplikud, neid on võimalik vaidlustada kohtus. Kohtueelsete õigusemõistmise volitustega organite loomist õigustab eesmärk vältida ja vähendada kohtute koormust ja kiirendada vaidluste lahendamist (vt Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus CM/Rec(2010)12).\nRiikliku kohtusüsteemi osaks pole ka kutseühenduste aukohtud (vt AdvS § 15).\nPS-ga kujundatud kohtusüsteemi ei kuulu samuti Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohus, mis loodi 1991. a tsiviilõiguslikest suhetest tulenevate vaidluste lahendamiseks. Arbitraaž ehk vahekohus on mitteriiklik institutsioon, kes lahendab vaidlusi juhul, kui vaidluse pooled on kokku leppinud vaidluse lahendamises vahekohtus. Vahekohtus võib vaidlust lahendada ka kutseline kohtunik, kuid ta ei tohi olla vaidlevate poolte valitud vahekohtunik. Arbitraažikohtu otsuse võib huvitatud pool vaidlustada Tallinna Ringkonnakohtus, mis tagab riikliku kontrolli vahekohtu tegevuse üle. Vahekohtu otsused täidab avalik-õiguslikku ametit pidav kohtutäitur TMS-s ettenähtud korras.\nTavapäraselt mõistetakse õigusemõistmise all vaidluste lahendamist ja kuriteo või väärteo toime pannud isikute süü kindlakstegemist ja nendele karistuse mõistmist. Kohus on oma tegevuses seotud kehtiva õigusega sel viisil, et ta kohaldab õigusnorme üksikjuhtudele. Õigusemõistmise eesmärk aegade jooksul muutub. Nii on traditsioonilises mandrieuroopalikus kriminaalmenetluses olnud esmane eesmärk püüdlemine õigluse poole; tõe leidmine on olnud kriminaalmenetluse esmane ülesanne. Angloameerikaliku kriminaalmenetluse mõjul ning menetlusökonoomilistel kaalutlustel on üha olulisemaks eesmärgiks muutumas õigusrahu saavutamine ja üksikjuhtumile sobiliku lahendi leidmine menetluse lihtsustamise ja kiirendamise teel. Sellise poliitika tulemusena väheneb kriminaalmenetluses kohtu ning kasvab prokuratuuri osa süüteoasjade lahendamisel. KrMS annab prokurörile ulatuslikud volitused taotleda kohtult kriminaalmenetluse lõpetamist avaliku menetlushuvi puudumise korral, kui isiku süü ei ole suur, ning karistuse ebaotstarbekuse tõttu (§-d 202, 203, 2031), samuti kokkuleppemenetluste kohaldamist (§-d 239–250).\nÕigusemõistmise sisu on tegelikult palju avaram kui vaidluste lahendamine ja süüteo toime pannud isikute karistamine. See hõlmab PS ja seadustega kohtule antud pädevuse. Kohus kontrollib avaliku võimu asutuste aktide seaduslikkust ning lõppastmes ka õigusaktide ja toimingute põhiseaduspärasust ning teeb toiminguid, mis on seadusega antud tema pädevusse.\nPS annab kohtule järgmise pädevuse:\n1) seaduse ja muude õigusloovate aktide PS-le vastavuse kontroll (§-d 15 ja 152);\n2) avaliku võimu asutuse või ametiisiku sellise õigusakti või toimingu kontroll, mis rikub PS-s sätestatud õigusi või vabadusi või on muul viisil PS-ga vastuolus (§ 15);\n3) isikult vabaduse võtmise otsustamine (§-d 20 ja 21);\n4) kuriteos süüdi tunnistamine (§ 22);\n5) sundvõõrandamise seaduslikkuse üle otsustamine ning hüvitise suuruse määramine (§ 32);\n6) loa andmine sekkumiseks sõnumite saladuse õigusesse (§ 43);\n7) ühingu, liidu või erakonna tegevuse lõpetamine õigusrikkumise eest, samuti trahvi määramine nimetatud ühendustele (§ 48);\n8) otsustamine, kas Riigikogu liige või Vabariigi President on kestvalt võimetu oma ülesandeid täitma (§-d 64 ja 68);\n9) otsustamine, kas anda nõusolek Riigikogu esimehele Vabariigi Presidendi ülesannetes kuulutada välja Riigikogu erakorralised valimised või keelduda seadust välja kuulutamast (§ 83);\n10) õiguskantsleri ja kohtuniku ametist tagandamine (§-d 140 ja 147).\nKohtutele on pandud ülesandeid, mis pole seotud õigusemõistmisega. Maakohtus asub kinnistusosakond, mis peab kinnistusraamatuid ja abieluvararegistrit (KS § 15); registriosakond, kus peetakse äriregistrit, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrit, kommertspandiregistrit ja laevakinnistusraamatut (KS §16); kriminaalhooldusosakond, mis valvab kriminaalhooldusaluste käitumise ja neile kohtu pandud kohustuste täitmise järele (KS § 17). Kinnistus-, kriminaalhooldus- ja registriosakond täidavad haldusfunktsiooni. Nende osakondade koosseisu kuuluvad kohtunikuabid ja kohtuteenistujad.\nKohtusüsteemi sõltumatus on õigusemõistmise oluline põhimõte, mida tagatakse erinevate õiguslike võtetega. Kõige üldisemal kujul tagab kohtusüsteemi sõltumatuse võimude lahususe põhimõte, mis muudab kohtu sõltumatuks teistest võimuharudest. Kohtusüsteemi hierarhilise alluvuse puudumine suhetes teiste riigivõimu harudega on tihedalt seotud demokraatia põhimõttega ning isikute õiguste ja vabaduste tagamisega. See seos väljendub järgmises:\n1) sõltumatu kohtusüsteem on olulise tähtsusega mis tahes demokraatliku süsteemi toimimiseks. Nüüdisaegses konstitutsionalismis on PS ja põhiseaduslike õiguste kaitse eelkõige kohtunike ülesanne. Kohtuvõim kaitseb täidesaatva riigivõimu seadusvastaste tegude ja seadusandja põhiseadusvastaste aktide eest (vt § 149 komm 15 jj);\n2) tänapäeva demokraatlikes riikides on üldtunnustatud arusaam, et sõltumatus pole kohtunike, vaid kohtusse oma õigusi kaitsma tulevate isikute privileeg (vt Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus CM/Rec (2010)12, p 11). Õigus õiglasele kohtumenetlusele sõltumatus ja erapooletus kohtus on sõnaselgelt kirjas EIÕK art-s 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta art-s 47;\n3) kohtu legitiimsus tuleneb sellest, et ta kuuletub vaid PS-le ja seadustele.\nKohtute seaduse järgi ei ole kellelgi õigust sekkuda õigusemõistmisse (§ 2 lg 2) ning kohtus ja selle lähikonnas on keelatud teod, mis on suunatud õigusemõistmise häirimisele (§ 2 lg 3). Need sätted kaitsevad õigusemõistmist otsese välise sekkumise eest. Tänapäeval nähakse probleeme sõltumatuse kaudsetes mõjurites, mis võivad tuleneda kohtute haldamise mudelist, kohtunike töötasudest ja muudest sotsiaalsetest tagatistest. Rahvusvaheline Kohtunike Ühing on defineerinud sõltumatust avaralt kui sõltumatust igasugusest välisest mõjust kohtuniku otsustele kohtuasjades, tagamaks kodanikele õiglane õigusemõistmine seaduse alusel. See tähendab, et kohtunik peab olema kaitstud võimaluse eest, et riigi täitev- või seadusandlik võim või meedia, äriühingud või muutlik avalik arvamus võiks talle survet või mõju avaldada.\nKohtusüsteemi sõltumatuse eesmärk on tagada kohtuniku erapooletus. Kohtunikul peab olema piiramatu vabadus lahendada kohtuasju erapooletult, vastavalt seadustele ja oma tõlgendustele, lähtudes faktilistest asjaoludest. Kodanike veendumus kohtuniku erapooletuses tagab usalduse õigusemõistmise vastu. Erapooletuse nõudel on subjektiivsed ja objektiivsed tahud. Subjektiivne erapooletus tähendab, et kohtunikul puuduvad protsessiosalise suhtes eelarvamused ja eelhoiakud. Kohtuniku erapooletus tagab poolte võrdsuse kohtumenetluses. Objektiivse erapooletuse väljaselgitamiseks tuleb kontrollida, kas kohtunikul on piisavalt tagatisi, mis välistaksid igasugused kahtlused tema erapooletuses (vt EIK otsus Piersack vs. Belgia, 01.10.1982). Kohtusüsteemi sõltumatus peab tagama eelkõige objektiivse erapooletuse.\nKohtute sõltumatuse tagamiseks pole üldisi ja kõigile õigussüsteemidele ühiseid kohustuslikke nõudeid. Minimaalsed nõuded kohtu sõltumatuse tagamiseks on rahvusvahelised ühendused lahti mõtestanud eri dokumentides. Järgnev loetelu mainib neist mõnda:\n1) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (art 6) koos EIK tõlgendustega, EL põhiõiguste harta (art 47);\n2) ÜRO-s heaks kiidetud “Kohtunike sõltumatuse põhimõtted” (1985);\n3) Euroopa harta kohtute seaduse kohta (heaks kiidetud kohtumisel Strasbourgis 8.–10. juunil 1998);\n4) Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu poolt vastuvõetud kohtuniku (üld)harta (1999);\n5) Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus CM/Rec(2010)12 liikmesriikide kohtunike kohta: kohtunike sõltumatus, tulemuslikkus ja vastutus.\nNüüdisaegne arusaam eristab õigusemõistmise personaalset ja institutsionaalset sõltumatust (vt Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus CM/Rec(2010)12, p 7). Sõltumatuse kahe tahu eristamiseni viib ka § 146 teise lause ja § 147 lg 4 võrdlemine, milles ühes räägitakse kohtu tegevuse sõltumatusest ja teises kohtuniku sõltumatuse tagatistest (kohtuniku sõltumatuse tagatiste kohta vt § 147 komm-d 5–7). Personaalse sõltumatuse puhul võib omakorda eristada kohtuniku sõltumatust otsuse tegemisel ja tema vaimset sõltumatust.\nKohtute institutsionaalne sõltumatus on seotud esmajoones kohtuhalduse ja kohtute tegevuse rahastamisega. Euroopa riikides tunnustatakse valdavalt kohtusüsteemi isekorraldusõigust. Isekorraldusõigus, mis avaldub kohtusüsteemi haldussõltumatuses, saavutatakse kohtute nõukogu või sarnase haldusasutuse, kus kohtunikel on otsustav sõnaõigus, moodustamise kaudu. Eestis otsustati kohtute haldamine 1995. a VVS-ga, mis nägi ette, et esimese ja teise astme kohtute ametitegevuse ja õigusteenuse korraldamine on Justiitsministeeriumi valitsemisalas. Riigikohus jäi iseseisvaks ja korraldab oma tegevust isekorraldusõiguse põhimõtte järgi. 2002. a KS säilitas üldjoontes endise lõhestatud kohtuhalduse mudeli, mida iseloomustab ühtse halduse puudumine. Esimese ja teise astme kohtuasutusi haldavad koostöös Justiitsministeerium ja kohtute haldamise nõukoda (KS § 39), kuhu kuulub 11 liiget: Riigikohtu esimees, viis kohtunike täiskogu poolt kolmeks aastaks valitud kohtunikku, kaks Riigikogu liiget, advokatuuri juhatuse nimetatud vandeadvokaat, riigi peaprokurör või tema poolt nimetatud riigiprokurör ja õiguskantsler või tema poolt nimetatud esindaja (KS § 40). Kohtute haldamise nõukoja nõusolekuta ei saa justiitsminister teha otsuseid esimese ja teise astme kohtute halduse olulistes küsimustes (vt KS § 41 lg 1), kuid nõukoda ei ole pädev tegema iseseisvaid haldusotsuseid. Esimese ja teise astme kohtuid rahastatakse Justiitsministeeriumi eelarve kaudu. Nende kohtute eelarved kinnitab justiitsminister. Seaduse järgi peaks minister arvestama kohtute haldamise nõukoja eelnevat seisukohta kohtute aastaeelarvete kujundamise ning muutmise põhimõtete kohta (KS § 43).\nRiigikohut juhib ja esindab Riigikohtu esimees (KS § 27). Riigikohtu tegevuse kulud nähakse ette riigieelarves, töökorraldust reguleerib kodukord, mille kinnitab Riigikohtu üldkogu. Kohtunike koolitamise korraldamine on Justiitsministeeriumilt üle antud koolitusnõukogule, milles otsustav sõnaõigus on kohtunikel. Koolitamiseks vajalik raha nähakse ette Riigikohtu eelarves (KS § 44). Riigikohus valmistab ette kohtunike koolitamiseks vajalikud õppematerjalid ning sõlmib koolitajatega lepingud. Kõiki kohtunikke ühendab kohtunike täiskogu, mille pädevusse kuulub Riigikohtu esimehe ja justiitsministri ettekannete õigus- ja kohtusüsteemi arengust ärakuulamine, õigusemõistmise probleemide arutamine, kohtunike eetikakoodeksi kinnitamine ja kohtunike valimine mitmesugustesse organitesse (KS § 38).\nSõltumatus otsuse tegemisel eeldab kohtuniku erapooletust kohtuasja lahendamisel. See tähendab, et otsuse langetamisel peab kohtunikul olema võimalus tegutseda piirangute, kohatu mõjutamise, surve, ähvarduste ja sekkumiseta otseselt või kaudselt mis tahes organi poolt, sealhulgas kohtusüsteemisiseste organite poolt (vt Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus CM/Rec(2010)12, p 23) ning kohtunik ei pea kartma sanktsioone pärast otsuse langetamist. Kohtuniku seotus Riigikohtu seisukohtadega õiguse tõlgendamisel ja kohaldamisel sama asja uuel läbivaatamisel ei kujuta endast kohtuniku sõltumatuse rikkumist (vt nt HKMS § 233, vt samuti RKHKm 07.06.1999, 3-3-1-26-99).\nKohtuniku vaimset sõltumatust mõjutavad tema kompetentsus, moraalsus ja julgus. Kompetentsus sõltub teadmistest, kogemusest ja arukusest. Nimetatud omadused on kohtu autoriteedi ja personaalse sõltumatuse olulised tegurid.\nPõhimõte, et kohtunik mõistab õigust kooskõlas PS ja seadustega, tähendab seda, et kohtunik kohaldab seadusi, mis on jõustatud demokraatlike protsesside kaudu. PS ja seaduse prioriteet tuleneb PS §-st 3 (vt § 3 komm). Kuna riigivõimu teostatakse üksnes PS ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel, siis on mõistetav, et ka kohus peab järgima sama põhimõtet. Õiguste ja vabaduste tagamiseks on oluline, et otsust langetades ei kuuletuks kohtunik täidesaatva võimu või üksikisiku tahtele, vaid seadusele, mida kohaldatakse kõigi kodanike suhtes ühteviisi.\nPS nõue, et kohtunik mõistab õigust kooskõlas PS ja seadusega, ei tähenda, et need õigusaktid on ainsad õiguse allikad. KrMS nimetab expressis verbis õigusallikatena ka muid õigusakte peale seaduse, rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtteid ning Riigikohtu lahendeid küsimustes, mida ei ole lahendatud muudes kriminaalmenetlusõiguse allikates (§ 2), TSKS lisaks seadusele õiguse üldisi põhimõtteid (§ 8). PS ja seadus on tugevasti kohustavad õigusallikad, mis tähendab seda, et kohtuotsus peab olema kooskõlas PS ja seadusega ka siis, kui kohtunik kasutab otsuse tegemiseks nõrgalt kohustuslikke õigusallikaid, milleks võivad olla Riigikohtu lahendid ja doktriinid.\nEL liikmeks oleku tõttu tuleb põhimõttele, et õigusemõistmisel lähtub kohus demokraatlike protsesside kaudu jõustatud seadustest, anda avaram tõlgendus. EL lepingu art 4 lg 3 järgi kasutavad liikmesriigid “kõiki asjakohaseid üld- või erimeetmeid, et tagada aluslepingutest või liidu institutsioonide õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmine”. Ühinemisel muutus EL õigussüsteem Eesti õigussüsteemi lahutamatuks osaks, mistõttu kohus on kohustatud kohaldama EL õigust (vt selle kohta lähemalt PSTS komm). Liikmesriikide kohtutel on kahesugune funktsioon. Ühelt poolt säilitavad nad koha liikmesriigi organisatsioonilises struktuuris ja teiselt poolt on neil ülesanded tulenevalt EL õigussüsteemi toimimise vajadustest. EL õiguskorra vertikaalne ja tsentraliseeritud iseloom väljendub EK pädevuses tõlgendada ja kohaldada, horisontaalne ja detsentraliseeritud iseloom aga riigisiseste kohtute pädevuses kohaldada EL õigust kas vahetult või kohaldades liikmesriigi õigusakti, mis võtab üle EL õigusakti.\nEL konstitutsiooniline kord on osaliselt kujundatud EK pretsedendiõigusega. EK on välja töötanud neli olulist printsiipi: EL õiguse vahetu kohaldatavuse, ülimuslikkuse (esmasuse), EL õiguskorra tõhususe ja põhiõiguste kaitse põhimõtted. Kolmest esimesest tulenevad omakorda juhised liikmesriikide kohtutele liikmesriigi õiguse EL õigusega kooskõlaliseks tõlgendamiseks ja EL ja riigisisese õigusnormi kollisiooni lahendamiseks.\nEL kohtusüsteemi osana mõistab kohus õigust ka kooskõlas EL õigusaktidega. Osa neist õigusaktidest on vahetult kohaldatavad, teine osa pole vahetult kohaldatav, kuid seda osa tuleb arvesse võtta riigisisese õiguse tõlgendamisel.\nVahetult kohaldatavad on EL esmase õiguse sätted. Esmane õigus koosneb neist sätetest, mille kehtestamisest on vahetult osa võtnud liikmesriigid ja mis on ratifitseeritud kooskõlas riigi põhiseadusest tulenevate nõuetega. Siia kuuluvad eelkõige EL lepingud (koos muudatustega), protokollid, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa, ühinemislepingud (Eesti Vabariigi ja teiste uute liikmesriikide ühinemisleping – RT II 2004, 3, 8), lepingutele lisatud deklaratsioonid, samuti EL poolt sõlmitud rahvusvahelised lepingud. Lissaboni lepinguga anti EL põhiõiguste hartale aluslepingutega samaväärne õigusjõud (EL lepingu art 6 lg 1). Õiguse üldpõhimõtteid kasutatakse eelkõige esmase õiguse tõlgendamiseks, kuid neil on ka iseseisev tähendus esmase õiguse allikana.\nMääruste kohta ütleb ELTL art 288 teine lõige, et määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Isikud võivad riigisiseses kohtus tugineda oma nõuetes või vastuväidetes määruse sätetele. Direktiiv ei ole vahetult kohaldatav. Direktiiv on saavutatava tulemuse seisukohalt siduv liikmesriigile, kellele see on adresseeritud. Direktiiv tuleb liikmesriigi õiguskorda üle võtta liikmesriigi õigusaktiga (ELTL art 288 lg 3).\nEL õigusakti vahetust kohaldatavusest tuleb eristada vahetut õigusmõju. Kõigil lepingusätteil pole vahetut õigusmõju. Määruse normidel võib olla vahetu õigusmõju, kui need on sõnastatud selgelt ega jäta võimudele diskretsiooniõigust (EKo 11.01.2001 asjas C-403/98, Azienda Agricola Monte Arcocu). Määruse vahetu õigusmõjuga sätetele võivad isikud tugineda vaidluses nii ametiasutuse kui eraisikuga ( EKo 17.09.2002 asjas C-253/00, Muños ja Superior Fruiticola). Direktiivi sätete vahetu õigusmõju on seotud järgmiste tingimustega: 1) riik on jätnud direktiivi riigisisesesse õigusesse ettenähtud tähtajaks üle võtmata või ei ole direktiiv üle võetud korrektselt, 2) direktiivi säte on tingimusteta ja piisavalt täpselt sõnastatud ja 3) direktiivi sättele võib isik toetuda kohtuvaidluses riigi vastu (EKo 05.10.2004 ühendatud asjades C-397/01 – 403/01, Pfeiffer jt). Lõppastmes on EK otsustada, kas EL õigusnormidel on vahetu õigusmõju.\nSama olukorda reguleerivate EL ja riigisiseste õigusnormide konflikti lahendamiseks otsitakse kõigepealt abi liikmesriigi õiguse EL õigusega kooskõlalise tõlgendamise põhimõttest, mis ei tohi aga viia riigisisese õiguse contra legem tõlgendusele (vt EKo 04.07.2006 asjas C-212/04, Adeneler jt). Kui kooskõlalise tõlgendamisega ei saa EL õigust maksma panna, siis tuleb kohtunikul kaaluda, kas õigusnormide kollisiooni saab kõrvaldada riigisisese õigusnormi kohaldamata jätmisega. Kui EL õigusnormil on vahetu õigusmõju, tuleb EL õiguse ülimuslikkuse ja tõhususe põhimõttest lähtudes jätta kõrvale riigisisene õigusnorm ja kohaldada vahetult EL õigusnormi. EL õiguse ülimuslikkuse (esmasuse) põhimõte riigi põhiseaduse suhtes pole seni kõigi liikmesriikide poolt tingimusteta tunnustamist leidnud. Riigikohus näib siiski tunnustavat EL õiguse ülimuslikkust tingimusteta (vt RKPJKarv 11.05.2006, 3-4-1-3-06).\nEK ainupädevusse kuulub EL aluslepingute tõlgendamine ning EL institutsioonide, organite või asutuste õigusaktide kehtivuse üle otsustamine ja nende tõlgendamine (ETLT art 267). Kui kohtunikul tekivad kohtuasja lahendamisel EL õigusakti tõlgendamise raskused või kahtlused selle akti kehtivuses, võib ta pöörduda taotlusega EK-sse eelotsuse saamiseks. Kui need küsimused kerkivad üles poolelioleva kohtuasja käigus kohtus, mille otsuse peale ei saa edasi kaevata, siis on kohus kohustatud taotlema EK eelotsust. Eelotsuse küsimata jätmist õigustavad vaid kaks olukorda, acte clair ja acte éclaré. Esimesel juhul on EL õigusakt selge ja teisel juhul on EK normi juba tõlgendanud.


Kodus Tallinna Kalevi vastu külalislahkust ei näidatud Tartu Ülikool Maks & Moorits\nTartu Ülikool/Rock teenis järjestikku neljanda võidu G4S korvpalli meistriliigas alistades 96:54 külla sõitnud Tallinna Kalevi. Ivan Nelyubov oli 16 punktiga TÜ/Rocki resultatiivseim mängija.\nKülalised pealinnast läksid mängu avasekunditel küll juhtima, ent nende esimese minuti viis punkti oli tükiks ajaks kogu nende saak – alles esimese veerandaja viimastel sekunditel said nad jälle punktilisa. Kodumeeskond sai samas aga hea mängurütmi kohe algusest kätte ja võitsid avaveerandaja 25:7.\nSamas võtmes jätkus ka kogu ülejäänud kohtumine. Tartlaste koormus ja punktsaak jagunes küllaltki ühtlaselt kogu meeskonna peale, samas kui kalevlased lootsid palju senistes mängudes üle 20 punkti visanud Marc Campbellile, ent tema visked ei tabanud. Poolajavileks juhtisid võõrustajad 55:22.\nTeisel poolajal osutasid külalised küll pisut südikamat vastupanu, aga et vahe püsis 40 punkti ringis, siis pinget mängu ei tekkinud. TÜ/Rock vormistas võidunumbriteks 96:54.\nLigi 17 minutiga kogus tsenter Ivan Nelyubov 16 punkti ja viis lauapalli. Kaks kaugviset tabanud Kristo Saage arvele jäi 11 ja Timo Eichfuss viskas 10 punkti. Justin Ingram viskas üheksa punkti ja andis ka sama palju korvisööte. Tartlaste ridades said käe valgeks kõik 11 platsil käinut.\nVäljakult 19st viskest neli tabanud Marc Campbell oli kalevlaste parim 11 punkti ja kuue korvisööduga.\nTÜ/Rocki peatreener Gert Kullamäe kiitis mängijate keskendumist. „Meeste poolt väga hea kontsentratsioon mängule ja kõik olid mänguks valmis,“ kiitis Kullamäe mängijaid. „Eriti head meelt tegi vahetuste rotatsioon – kõik mehed said platsile minnes nii kaitses kui rünnakul oma rollist aru ja oli hea meeskonnatöö.“\nTÜ/Rockile oli see neljandaks järjestikkuseks võiduks G4S meistriliigas ja et kõik mängud lähevad arvesse kahekordselt annab see tabelisse kaheksa võitu ja selge liidrikoha. Juba reedel, 26. vastamisi minnakse esimest korda vastamisi Kalev/Cramoga, kes täna alustas Balti liiga mänge Pärnu vastu 80:70 võiduga. TÜ/Rocki ja Kalev/Cramo mäng algab reedel kell 19.00 ja pilet mängule on 6€ ja sooduspilet 5€.\nTÜ/Rock vs Tallinna Kalev – 96:54\nVeerandajad – 25:7, 30:15, 19:16, 21:16\n1P – 22/31 (71%) vs 2/5 (40%)\n2P – 25/43 (58%) vs 17/44 (39%)\n3P – 8/21 (38%) vs 6/19 (32%)\nLauapallid (ründelaud) – 35 (10) vs 36 (10)\nPallikaotused – 9 vs 21\nVaheltlõiked –12 vs 4


MBA personalijuhtimises, Barcelona, Hispaania 2022\nHakka mängude muutjaks! Liituge meie veebiteabega - registreeruge kohe! Müncheni ülikoolilinnak Barcelona ülikoolilinnak Inimesed on iga ettevõtte kõige väärtuslikum vara ja nüüd pühenduvad organisatsioonid rohkem kui kunagi varem suurepäraste töötajate õnnele ja hoidmisele. Personalijuhtimise programm keskendub töötajate käsitlemisele erinevatest sotsiaalsetest, kultuurilistest ja poliitilistest vaatenurkadest, arendades samal ajal oma isiklikke oskusi, näiteks rühmatööd ja ajaplaneerimist. Õpid tõhusa talentide otsimise ja juhtimise meetodeid, samuti tipptasemel meeskonna loomiseks vajalikke suundumusi ja tehnikaid. Kestus : kolm ametiaega/üks aasta (90 ainepunkti) Asukohad : Barcelona, Genf, Montreux, München, Internetis Õppekeel : inglise Alguskuupäevad : oktoober/jaanuar/märts Sissepääs: aastaringselt Kraad omistatud Meie Barcelona ja Šveitsi ülikoolilinnakutes õppivatele üliõpilastele riiklikult tunnustatud ülikooli MBA kraad, mille on akrediteerinud Universidad Católica de Murcia (UCAM), Hispaania. EU Business School Šveitsi eraõiguslik ja rahvusvaheliselt akrediteeritud MBA kraad.


Kobras meelitab Lõuna-Eestis metsa sadu orienteerumishuvilisi – Elu kahe maailma piiril\nKobras meelitab Lõuna-Eestis metsa sadu orienteerumishuvilisi\nPõlva võiks tõenäoliselt uhkusega kanda Eesti spordipealinna tiitlit, kuna vähem kui kümnetuhande elanikuga omavalitsuses tegutsevad nii nimekad jalgpalliklubi FC Lootos kui käsipalliklubi Põlva Serviti. Lisaks nendele on Põlva üks sportlikest maamärkidest ka orienteerumisklubi Põlva Kobras, mis on 30 tegevusaasta jooksul metsa jooksma viinud tuhandeid inimesi.\nTõenäoliselt ei osanud agronoomiaharidusega Põlva mees Nikolai Järveoja 30 aastat tagasi koos mõttekaaslastega orienteerumisklubi Põlva Kobras luues arvata, et just nende klubist saab vähemalt Lõuna-Eestis üks orienteerumise propageerimise lipulaevadest. Kuid nii just on läinud ning OK Põlva Kobras on lisaks tuhandetele inimeste sõna otseses mõttes metsaviimisile korraldanud Lõuna-Eesti mainekaid rahvusvahelisi suurvõistlusi ning levitanud orienteerumispisikut tuhandete inimeste seas.\n“Kui me veidi vähem kui 30 aastat tagasi orienteerumisklubi lõime, siis olime OK Ilves järel teine klubi Eesti. Sealjuures on paljud neist, kes toona olid klubi loomise juures, siiani tegevad ja isegi need, kes on Põlvast lahkunud, löövad klubi tegemistest jõudumööda kaasa,” rääkis orienteerumisklubi hing Nikolai Järveoja.\n67-aastase Nikolai ehk kõikide orienteerujate jaoks lihtsalt Kolla jaoks muutus orienteerumine põhitööks 1980ndarest alates, mil ta alustas tööd Põlva Spordikoolis orienteerumistreenerina ning praeguseks on tema käe alt läbi käinud sadu lapsi. Mitmed neist on saavutanud orienteerumises maailmatasemel tulemusi, nagu ka näiteks Nikolai Järveoja enda poeg Mihkel, kes saavutas 2006. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel orienteerumisjooksus koos Markus Puuseppa ja Timo Sillaga kulla.\nKäesoleval aastal on orienteerumishooaeg saanud punkti ja hooajale tagasivaadetes jääb Nikolai Järveojal üle vaid rahuldust tunda. On ju Põlva teisipäevakud kuulsad üle Lõuna-Eesti ning Põlvamaale tullakse orienteeruma Tartust, Võrust ja Otepäält. “Keskmiselt võtab meie teisipäevakust osa 280 inimest, samas kui Tartus on vastav number 207 ning selle näitajaga oleme Tallinna järel teisel,” tõi Nikolai Järveoja välja mõned numbrid.\nLaps rinnale ja metsa\n“Kui lihtsalt kergeliiklusteel joosta või kõndida, siis see võib kujuneda üsnagi rutiinseks, kuid orienteerumisel tekib hasart ja kasvõi soov sõbrast parem olla ning see annabki orienteerumisele oma võlu,” rääkis ta.\nOrienteerumine ei sea ka mingeid erilisi nõudeid füüsilisele vormile ning ainukene eeldus on, et kaardi tuleks veidi osata lugeda. Kuid isegi nende jaoks, kes tahaksid orienteeruma tulla, kuid kellel kaardilugemisoskust napib, on orienteerumisklubil lahendus pakkuda. Nimelt OK Kobras kevadeti algajatele orienteerumise õpituba, mis tänavu osutus sedavõrd populaarseks, et mitmetele huvilistele tuli isegi ära öelda. Kuid Nikolai Järveoja sõnul ei maksa neil, kes koolitusest ilma jäid, käega lüüa.\n“Need, kes tahaksid orienteeruma tulla, kuid kellel pole mingeid algteadmisi. Tulge lihtsalt mõnele päevakule kohale ja võib-olla isegi mõni korraldaja jookseb teiega raja läbi. Kuid kõige kindlam on siiski otsida kaardi tundev sõber või sõbranna, kellega koos esimene kord metsa minna,” rääkis ta.\nPõlva on väga sportlik omavalitsus, kuna vähem kui kümnetuhande elanikuga omavalitsuses tegutsevad mitmed vägagi nimekad spordiklubid, nagu näiteks jalgpalliklubi FC Lootos kui käsipalliklubi Põlva Serviti. Teisalt on jäänud Põlvamaal ka lapsi vähemaks, mistõttu klubide konkurents laste pärast on suur.\nNikolai Järveoja, kes jätkuvalt tegutseb ka noorte juhendamisega tõdes aga, et huvi orienteerumise vastu on noortel aga jätkuvalt olemas.\n“Mõni laps pole võib-olla nii välejalgne, et lüüa tugevalt kaasa kergejõustikus ja mõnele lihtsalt ei sobi võistkondlikud alad. Neile ongi orienteerimine suurepärane võimalus ja mis peamine: noor läheb ju üksi metsa, kus ta peab ise otsuseid vastu võtma, ise vastutama oma otsuste eest ja see on väga oluline osa inimeseks kasvamise juures,” tõdes ta.\nLindora laat toob Eesti kagunurka kokku tuhandeid inimesi\nMoelooja Katre Arula: olen loonud Põltsamaale oma maailma ja olen siin õnnelik


Tootjad lahkuvad, aga kuhu… | tehnikamaailm.ee\nViimasel ajal on teatatud autotootjate poolt mitmest märkimisväärsest lahkumisest erinevatest maailma tipptasemel autospordisarjadest. Aga kas asjalood on ikka sellised nagu nad esmapilgul paistavad?\nSuurima sensatsiooni tekitas loomulikult Volkswageni kontserni kuuluvate Volkswageni ja Audi lahkumine MM-sarjadest, kus antud brändid olid möödunud aastatel üliedukalt esinenud ja kamaluga tiitleid saavutanud. Audi on viimase 18 aasta jooksul saavutanud sportautode kestvussõitudes koguni 13 esikohta Le Mans’i 24tunni sõidus ja lisaks veel MM-tiitleid. Volkswageniga on aga viimasel neljal hooajal võidetud autorallis nii sõitjate kui tootjate tiitlid.\nEsmalt tulid vaid nädalase vahega avalikkusele teada antud loobumised suure üllatusena ja loomulikult tekitas mõlemas MM-sarjas ühe autotootja lahkumine veidi ärevust. Seejärel noogutasid asjatundjad mõistvalt, et mullu lahvatanud VW Grupi saasteskandaali järel oli kulude kärpimine autospordi arvelt igati arusaadav.\nAga kui järgnenud päevade ja nädalate jooksul hakkas üles keerutatud tolm maha langema, taustalt sahinaid kostma ja auto-autospordimaailma ärksamad asjatundjad veidi ka tootjate poolt esitatud ametlikke teateid analüüsisid, tekkis hoopis uus nägemus võimalikest stsenaariumitest ja eesmärkidest.\nVõtame näiteks VW Grupi saasteskandaaliga seotud võimalike miljarditesse ulatuvate trahvide maksmiseks vajalike kärbete teema. Trahvisummade puhul räägitakse 15-30 miljardist eurost. Audi ja Volkswageni vastavalt sportautode- ja ralliprogrammi eelarved kokku olid umbkaudu 150-200 miljonit eurot. Ehk köömes kogu trahvisummast. Ja pealegi – pange tähele – mootorispordiosakondadest ei kavatseta vallandada ühtegi töötajat. Aga tavaliselt mainitakse iga autotootja spordiprogrammi eelarvetest rääkides just tööjõukuludest, kui ühest suurimast kuluartiklist.\nPealegi on spordiprogrammid tavaliselt tihedalt seotud automargi uurimis- ja arendusprogrammidega R&D osakondades. Ja antud juhul tasub märkida, et VW Grupi R&D osakonna eelarve oli 2015. aastal maailma autotootjate suurim – 14,5 miljardit eurot võrreldes näiteks maailma suurima autotootja Toyota vastava osakonna 8,2 miljardi euroga. Ehk ka selle kuluartikliga võrreldes on Audi ja Volkswageni sportautode ja rallitiimi 150 miljonit eurot tilk meres.\nMiks siis ikkagi lahkutakse, kui rahaliselt see erilist säästu ei anna ja samas on saavutatud arvukad tiitlid aidanud kujundada mainet ning edendada automüüki? Pilk mõlema brändi lahkumisteatele ja võime märgata teatud sarnasust: mõlemas pressiteates mainitakse elektriautondust peaaegu sarnases sõnastuses, a la „kuna meie tavaautode valikus kasvab aina enam elektriautode osakaal, siis peame rohkem tähelepanu pöörama antud trendile ka meie mootorispordiprogrammides.“\nAudi teataski, et panustab edaspidi rohkem juba varemgi koostööd elektrivormelite sarjas tehtud Abti tiimi ja keskendubki edaspidi FIA Formula E-sarjale. Samuti jätkatakse rallikrossi MM-sarjas Audil kihutava Mattias Ekströmi toetamist. Volkswagen aga andis pressiteates selgelt mõista, et Beetle´i rallikrossiauto arendamist jätkatakse. Elektrivormelite sari on mõistetav, aga rallikross?\nEi midagi üllatavat – nimelt on maailma rallikrossis jõudmas paberilt juba peaaegu teostuseni elektriautode rallikrossisari. Seega on nii Audi kui ka Volkswageni autospordiprogrammide üks liin suunatud rallikrossile. Ja võttes arvesse viimastel aastatel aina süvenevaid trende autonduses üleüldse, on selge, miks just elektrivormelid ja elektriajamitega krossiautod, aga mitte sportautod ja ralliautod.\nNagu mitmed Lääne-Euroopas ja Põhja-Ameerikas tehtud uuringud näitavad, on eriti nn Y- ja Z-põlvkondade seas asjade omamise, sealhulgas ka autode omamise trend tugevas languses. Nemad lendavad puhkusele odavlendudega ning kasutavad tööl käimiseks ühistransporti või sõidujagamisteenust. Neid ei huvita, kas Audi suudab ööpäev läbi lagunemata mingil Prantsusmaa ringrajal kihutada või kui kaugele hüppavad Volkswagen Polod kuskil Kesk-Soome kruusateede trampliinidel.\nUrbaniseerumine on ülemaailmne nähtus ja eks seepärast kihutavadki FIA Formula E- sarja elektrivormelid vaid linnaradadel ning etapid (vabatreening, kvalifikatsioon, võistlus) toimuvad ühe päeva jooksul. Samuti on elektriautode rallikrossisarja idee algajatel plaanid tuua ka rallikross linnadesse (või vähemalt äärelinnadesse).\nPealegi on mõlemate autospordialade iseloom mõneti sarnane – lühiajaline ja emotsionaalne action, millel keskkonnasõbraliku tulevikutehnoloogia seisukohalt asjakohane sisu. Tuuakse koju kätte ja lisaks ka taskukohane!\nSeega pole VW Grupi brändide lahkumine traditsioonilistest sarjadest tõenäoliselt seotud mitte kokkuhoiuga, vaid hoopis pikemaajaliste ja tulevikku suunatud eesmärkidega. Ja ega VW Grupp ainuke omalaadne pole. Citroën küll keskendub hetkel ka rallile, aga samas tõmbub tagasi turismiautode MM-sarjast ja läbi oma DS-brändi on aktiivselt tegev elektrivormelite sarjas. BMW alustas koostööd Andretti elektrivormelite tiimiga. Ja Mercedes, kus ilmselt on juba mõistetud, et pikaajaline valitsemine ühes sarjas kaotab lõpuks reklaamiefekti, liitub elektrivormelite sarjaga kahe aasta pärast. Kas siis näeme selle brändi taandumist F1 sarjast? Väga võimalik.\nBMW valmistab ette entusiastidele mõeldud võidusõiduautot