Eesti Elu Nr. 13 2019 - Lea Kreinin\nKarin Paulus - foto: facebook.com\nPaarikümne aasta taasiseseisvuse jooksul on Eesti vähehaaval üle saamas nõukogude okupatsiooni taagast, vanad haavad hakkavad kinni kasvama. Nagu kõike nõukogulikku prooviti unustada ja vabasse Eestisse kaasa ei soovitud võtta, nii on ka mitmed nõukogude ajal ehitatud hooned tänaseks juba lammutatud (või lagunenud). Paljud neist ehitistest aga kestavad edasi, pakkudes tagasivaadet okupatsiooniajale - ühelt poolt nõukogude-aja inetut reaalsust ja sageli kehva ehituskvaliteeti, teisalt aga Eesti arhitektide head maitset, ihalust modernismi ja postmodernismi järele, tahet ja oskust maailma vooludega kaasa minna, vaatamata tolle ajastu poliitilistele ja majanduslikele takistustele.\nEestis ilmus hiljuti raamat „101 Eesti nõukogude aja ehitist“, mida tutvustati Arhitektuurimuuseumis 22. märtsil. Selle autor Karin Paulus on oma sõnul raamatusse valinud nii piltilusaid arhitektuuriteoseid, ajastu kurioosumeid, tüüpmaju, stiiliikoone kui ka väikesi väärt projekte. Rohke pildimaterjali kõrval on autor kasutanud arhitektide ja kaaskondlaste mälestusi ning arhiivimaterjale – huvitav lugemine sellest, kuidas tollel ajal ehitamine käis ning millised olid ühe või teise objekti telgitagused.\nRaamat algab stalinistliku ajastuga. Stalini aja arhitektuuri võib näha kõikjal Eestis, eriti palju muidugi Tallinnas, kuhu kerkis kvartalite viisi elamuid. Uhked uued keskused ehitati tööstuslikule Ida-Virumaale. Sel perioodil peeti sümbolehitiste ehitamist elamutest olulisemaks ning nii on Eestis pompöösseid ja tegelikke vajadusi ületavaid stalinistlikke raudteejaamu (Valga), kultuurihooneid (Viljandi ja Antsla kultuurimaja, Tallinna Ohvitseride maja ja kino Sõprus), rajoonikeskusi (Vastseliina). Stalinlikku arhitektuuri iseloomustavad pretensioonikad kaunistused – tornikesed, kujud, bareljeefid ja sambad. Karin Paulus kirjutab: „Meelelahutusliku maailmapildi osaks oli(gi) korrastatud avalik ruum, kus justkui toimus ekskurss õnnistavasse tulevikumaailma.“ „Kommunismi arhitekti“ Stalini käsul rajatavate uhkeldavate komplekside ehitajateks olid põhiliselt Saksa sõjavangid.\nNõukogude aja militaarrajatistest on raamatusse valitud vaid paar olulisemat, nende hulgas on põnevaim kindlasti Hara katsepolügoon (nüüd saab selle varemeid vaatama vaid piletiga, kohalikud elanikud hoolitsevad sadama eest). 1953. aastal ehitatud allveelaevade uurimis- ja demagnetiseerimisjaam oli ülisuur – see annab aimu, kui palju kulutati tol ajal sõjaväelisteks uurimisteks. Nõukogude ajal oli mere äär militaartsoon, kuhu tavainimesed pääsesid vaid lubadega.\nNikita Hruštšovi ajal muutub ehituskunst lihtsamaks ja modernistlikumaks. Selle ajastu nime kannab üks paljudest tüüpprojektidest, nn. hruštšovka (arh. Mart Port jt.), mida ehitati kõikjal üle terve Nõukogude Liidu. Kuna kommunism pidi kohe-kohe saabuma, siis on hruštšovkadele iseloomulik väike köök. Ehitati palju tüüpkauplusi, -kinosid ja -restorane. Viiekümnendate aastate lõpul ehitati ka Tartu (hiljuti renoveeritud) kaarsild, mis on üks Tartu tudengielu sümboleid – tavaks on saanud üle sillakaare kõndimine.\nTallinna Kirjanike Maja (arh. August ja Heili Volberg) rajati märtsipommitamisest jäänud tühikusse (mille täisehitamise üle käivad Tallinnas hetkel vaidlused). Selles hoones elasid tunnustatud kirjanikud, teiste hulgas Jaan Kross ja Ellen Niit, Kersti Merilaas ja August Sang. Majas tegutsesid Kirjanike Liit, kirjastused, raamatupood ja elegantne kohvik Pegasus, mis kujunes Tallinna kultuurielu üheks tähtsamaks keskuseks. Intellektuaalide kooskäimiskohaks kujunes ka Eesti Teaduste Akadeemia (praegu Tallinna Ülikooli) raamatukogu, mis on oma ajastu modernistliku arhitektuuri ja sisekujunduse hea näide.\nHruštsovi ajal ehitatust eestlastele vast kõige hingelähedasem on unikaalse kaarduva rippkatusega Tallinna laululava (Alar Kotli, Henno Sepmann), mida suvise suurpeo jaoks just praegu renoveeritakse. Raamatus olevalt pildilt on aga näha, et (ka maailma mastaabis) väga uuendusliku ja kaasaegse ehitise rajamisel kasutati veel hobuste tööjõudu!\nEsimene uks Raudsesse Eesriidesse oli laevaliikluse alustamine Soomega. Turistidele pidi elu Nõukogude Liidus näitama normaalse ja ihaldusväärsena. 1972. aastal kerkis Tallinnasse esimene läänelik kõrghoone – Viru hotell (arh. Henno Sepmann, Mart Port). Selle ehitas Soome firma, sest tol ajal ei olevat Nõukogude Liidus leidunud ehitusfirmat nii keerulise projekti teostamiseks. Viru hotellis oli kõik tolle aja tipptasemel ja ülimoodne (kaasa arvatud ka KGB pealtkuulamisseadmed). Lihtinimestel siia toredusse aga asja polnud. Välismaa turiste püüti iga hinna eest eestlastest lahus hoida. Hotelli ees aga hängisid nn. Viru ärikad – seltskond, kes ostis, müüs ja vahetas, kasutades ära N. Liidus valitsevat puudust.\nViru hotell ei jäänud kauaks üksi taevasse kõrguma, peagi hakati rajama kõrghooneid ka Tallinna ja Tartu magalarajoonidesse – Mustamäele, Õismäele, Lasnamäele ja Annelinna. 1970-ndatel ehitati üha rohkem ka eramaju. Neist eriti omanäolised on Leonhard Lapini avangardistlikud, skulptuure meenutavad villad. Karin Pauluse sõnul on projektidest selgesti näha, et Lapin oli pigem teoreetik ja vabamõtlejast kunstnik kui tellija vajadusi arvestav pragmaatiline arhitekt.\n1980ndate alguseks kerkisid Tallinnasse olümpiamängudega seotud ehitised. Nii rajati Pirita purjespordikeskus, peapostkontor, lennujaama terminal, teletorn ja Olümpia hotell. Tallinna linnapilt muutus suurlinlikumaks. Oma raamatus kirjeldab Karin Paulus, kuidas projekteerimine oli vaevaline, puudu oli kaasaegsetest ehitusmaterjalidest (nõukogude omad ei kõlvanud sageli oma halva kvaliteedi tõttu) ja ehitamine venis.\nOmaaegne tippehitis Linnahall (tollal V. I. Lenini nimeline kultuuri- ja spordipalee, arh. Raine Karp) seisab hetkel troostitus seisus, oodates investoreid. See enneolematult suurejooneline ja selgelt läbimõeldud ehitis, mis sai 80ndatel mitmeid rahvusvahelisi preemiaid, üllatas mitme uudse ruumilahendusega. Haruldane oli ka see, et see ehitati mere äärde, millest paranoiline nõukogude võim proovis inimesi eemal hoida, kartes mereäärsete sõjaliste objektide avastamist või Läände põgenemist.\nRaamatus on ka Tartu Ülikooli raamatukogu (arh. Kalju Valdre ja Mart Kalling) ja Rahvusraamatukogu (arh. Raine Karp) sünnilugu. Tänaseks on mõlemad kuulutatud kutuurimälestisteks ning on riikliku kaitse all. Rahvusraamatukogu on võrreldud katedraaliga – kaunid vitraažid ja sissepääsu kohal olev roosaken loovad pühaliku meeleolu. Karin Paulus meenutab, et meie kultuuriruumis on raamatukogude eelkäijateks olnud kloostrid.\nRaamatu autor Karin Paulus loodab, et tema raamat kutsub lugejaid ajarännule, pakub Eestis ringi liikudes avastamisrõõmu ja paneb mõtlisklema, milleks on muutnud nõukogude kihistus keskkonda ja ka selles keskkonnas elavaid eestlasi.


Vedelkütuse erimärgistamise seadus–Riigi Teataja\n§ 82 Eriotstarbelise diislikütuse kasutamise lubamine tulenevalt Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorrast\nRT I, 14.12.2021, 3\n24.11.2021 RT I, 14.12.2021, 1 01.05.2022\nKorrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 32, 45 ja 49 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.\n(1) Alates 2020. aasta 1. juulist kuni 2023. aasta 30. aprillini on maapõueseaduse tähenduses kaevandamisluba omaval ettevõtjal lubatud kasutada eriotstarbelist diislikütust:\n[RT I, 14.12.2021, 1 - jõust. 01.05.2022]\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettevõtja peab pidama eraldi arvestust iseenda tarbitud ja lõikes 3 nimetatud isikute tarbitud eriotstarbelise diislikütuse koguse kohta kalendrikuude kaupa ning säilitama neid dokumente kuni 2033. aasta 30. aprillini.\n(5) Kui mäeraldisel, mäeeraldise teenindusmaal, tuhaladestusalal ja tööstusterritooriumil olevates sõidukites ja seadmetes on eriotstarbelist diislikütust 2023. aasta 30. aprillil veel järel, mõõdab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettevõtja akrediteeritud laborit kasutades 2023. aasta 30. aprilli seisuga sõidukites ja seadmetes oleva eriotstarbelise diislikütuse koguse. Aktsiis mõõdetud eriotstarbelise diislikütuse koguselt tasutakse 2023. aasta 30. aprillil kehtivate määrade järgi aktsiisideklaratsiooni alusel hiljemalt 2023. aasta 20. mail eriotstarbelise diislikütuse ja diislikütuse aktsiisimäärade vahe ulatuses. Pärast aktsiisimaksukohustuse täitmist võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettevõtja jätkata täiendava aktsiisivahega maksustatud eriotstarbelise diislikütuse kasutamist algsel kasutusotstarbel kuni 2023. aasta 31. maini.\n(13) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium arvutab käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud andmete alusel riigiabi suuruse ning esitab riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile andmed lõikes 1 nimetatud ettevõtjale antud riigiabi kohta vastavalt konkurentsiseaduse § 492 lõikele 3 ning säilitab riigiabi andmisega seotud dokumente kuni 2033. aasta 30. aprillini.


06/06/2018 toimub koolitus "Korteriühistu raamatupidamise ABC"\nKoolitus " Korteriühistu raamatupidamise ABC " toimub 06/06/2018 Tallinnas. Lektor on KÜ Arvepidamise OÜ juhatuse liige ja Tallinna Tehnikaülikooli lektor Pille Kaarlõp. Koolitus „ Korteriühistu raamatupidamise ABC “ on suunatud: kõigile raamatupidajatele – nii neile, kes on seda tööd juba teinud kui ka neile, kes alles alustavad; korteriühistu juhatuse...\nAprillis tuli Tallinnas müüki rekordiliselt palju uusi kortereid\nTALLINN, 18. mai, BNS – Kinnisvarabüroo Pindi Kinnisvara andmetel tuli aprillis Tallinnas ja selle lähiümbruses müüki üle 400 uue korteri, mis on kõigi aegade rekord. Kokku tuli turule kümme uut projekti või olemasolevate arenduste järgmist etappi - kokku 407 uut korterit. Ehkki pakkumist lisandus palju, on ka müügitempo väga kiire- kuuga osteti või...\nTALLINN, 4. mai, BNS – Tallinna korterite keskmine ruutmeetri hind tõusis aprillis aastaga 7,5 protsenti 1794 euroni, selgub maa-ameti statistikast. Kokku tehti Tallinnas aprillis 772 tehingut, mille kogusumma oli 81 miljonit eurot. Mullu samal perioodil tehti 695 tehingut summas 63 miljonit eurot. Korterite ruutmeetri mediaanhind oli aprillis 1718 eurot, kasvades aastaga 6,8 protsenti. Eestis, välja arvatud...\nEsmakordselt Kinnisvarakoolis - koolitus "Korteriühistu raamatupidamise ABC"\nKoolitus " Korteriühistu raamatupidamise ABC " toimub 23/04/2018 Tallinnas. Koolituse eesmärk on anda osalejatele ülevaade, kuidas läbi viia ja korraldada korteriühistu raamatupidamine nii, et see oleks korteriühistu liikmetele, juhatusele ja revisjonikomisjonile läbipaistev ja selge ning vastaks Eesti Vabariigi seadustele. Koolitus „ Korteriühistu raamatupidamise ABC “ on suunatud:...\nKorteriühistute liit: ühistutel jäi saamatas üle 48 miljoni euro\nTALLINN, 24. märts, BNS - Eesti Korteriühistute Liit (EKÜL) tõdes laupäevasel Lõuna-Eesti korteriühistute foorumil, et rekonstrueerimistoetust lootnud korteriühistutel jäi saamata üle 48 miljoni euro toetusraha. Riigi otsus lõpetada kortermajade renoveerimistoetused ning asendada see üürimajade ehitamisega jätab liidu väitel raskesse rahalisse olukorda 200...\nTALLINN, 23. märts, BNS – Eluaseme hinnaindeks tõusis möödunud aastal 2016. aasta keskmisega võrreldes 5,5 protsenti; aastases võrdluses tõusid korterite hinnad 5,4 protsenti ja majade hinnad 5,8 protsenti. Korterite hinnad tõusid 2017. aastal 2016. aasta keskmisega võrreldes kahes vaadeldavas piirkonnas: Tallinnas 6 protsenti ning Tallinnaga külgnevates piirkondades...\n21/02/2018 toimub koolitus "Muudatused kinnisvaratehingutes uue korteriomandi- ja korteriühistuseaduse valguses"\n21/02/2018 toimub Kinnisvarakoolis koolitus " Muudatused kinnisvaratehingutes uue korteriomandi- ja korteriühistuseaduse valguses ", mille eesmärk on anda osalejatele ülevaade kõigist olulistest muudatustest, mis leiavad aset korterelamutes peale 2018. aastal kehtima hakkavat uut korteriomandi- ja korteriühistuseadust. Koolitus on suunatud eelkõige: kinnisvaramaakleritele ja...\nSoodushind Kinnisvarakooli käsiraamatul "Korter üürile – närvesööv hobi või rikkuse allikas?"\nVaid loetud päevad on võimalik Kinnisvarakooli e-poest tellida käsiraamat " Korter üürile – närvesööv hobi või rikkuse allikas? " soodushinnaga! Kasuta Kinnisvarakooli e-poes raamatu tellimisel kupongi " 7r0yuj " ning saa käsiraamat 25% soodsamalt. Pakkumine kehtib kuni 11.02.2018 . Käsiraamat “ Korter üürile –...\nTallinna korteri ruutmeetri hind kasvas 0,7 protsenti 1814 euroni\nTALLINN, 2. veebruar, BNS – Jaanuaris tehti Tallinnas korteriomanditega 816 tehingut, mida on 2017. aasta sama ajaga võrreldes 6,4 protsenti rohkem; korterite keskmine ruutmeetri hind kasvas 0,7 protsenti 1814 euroni. Korterite ruutmeetri mediaanhind kasvas jaanuaris aastaga 4,1 protsenti 1722 euroni, selgub maa-ameti statistikast. Detsembris oli Tallinna korteri keskmine ruutmeetri hind 1961 eurot, seega langes hind...\nTallinna korteri keskmine ruutmeetri hind oli 2017. aastal 1751 eurot\nTALLINN, 4. jaanuar, BNS – Möödunud aastal tehti Tallinnas korteriomanditega 9766 tehingut, mida on 6,6 protsenti rohkem kui 2016. aastal; korterite keskmine ruutmeetri hind kasvas aastaga 7,6 protsenti 1751 euroni. Korterite ruutmeetri mediaanhind kasvas aastaga 8,2 protsenti 1667 euroni, selgub maa-ameti statistikast. Möödunud aastal tehtud 9766 tehingu kogusumma oli 966,2 miljonit eurot, korteritega...\nKinnisvarakoolis toimub 15/01/2018 koolitus uuest korteriomandi- ja korteriühistuseadusest\n15/01/2018 toimub Kinnisvarakoolis koolitus " Muudatused korteriühistu juhtimises ja asjaajamises peale uue korteriomandi- ja korteriühistuseaduse kehtima hakkamist 2018. aastal ", mis annab osalejatele ülevaate kõigist olulistest muudatustest, mis kaasnevad uue korteriomandi- ja korteriühistuseaduse kehtima hakkamisega. Koolitus „ Muudatused korteriühistu juhtimises ja asjaajamises “ on...


Truffe kirjanurk: november 2008\nNäiteks seda ütleks, et lumel on täitsa hea lõhn. Kohe neljas koht talle kevade, sügise ja päikese lõhna järel. Auhinnaline neljas.\nSeda ma olen varem vist öelnud, et raagus puudele sobivad kaunistused palju paremini kui okaspuudele. Nooh, nüüd ütlesin veel. Täna Konsumis nägin ühte lahedat raagu.\nKui ma sealt Konsumist koju jalutasin, kõndisid minu ees kolm noort inimest: kaks tütarlast ja noormees. Kotid olid mingi kraamiga käes ja tundus, et lähevad kõik samasse kohta. Minul tuli selle peale sihuke piparkoogimeeleolu. See tähendab selline, mis võiks valitseda kusagil seltskonnas siis, kui koos piparkooke tehakse. Ma ei mõtle siin midagi jõulutundega seonduvat ega ka seda, et tehtavateks kindlasti piparkoogid peavad olema või et mingit sööki üldse tegema peaks. Meeleolu lihtsalt. Selline piparkoogimeeleolu.\nat 15:23 3 kommentaari:\nÜldiselt ma väga ei harrasta siia kooliasjade kirjutamist, aga enne kui ma päris keema lähen, mõtlesin, et kirjutaks siia ühe mõtte. Õppejõud võiksid olla normaalsed(st mitte nõmedad). See on muidugi selline üldine asi, mida enamusele ei peakski üldse ütlema, sest enamus ongi normaalsed ja isegi enam kui normaalsed. Hurraa neile. Aga need mõned üksikud nõmedad, kes peavad igaühele ülikoolis ette sattuma(et oleks ikka fair share või maiteamis), ei ole paraku siiski nähtamatud.\nKui ma lähen kooli, siis ma eeldan, et õppejõud eeldab, et mul on kodune töö tehtud. Ja seda isegi juhul, kui mul ei ole suurt hunnikut väljaprinditud materjali kaasas(sest vaata, ma võisin neid asju ka väljaprintimata ju lugeda).\nLisaks võiks ju oodata, et õppejõud soodustab õpilaste rääkimist. Nooh, alati ei soodusta. Kui sulle mitme järjestikuse vastuse peale lajatatakse midagi stiilis "ärge nüüd ennustama ka hakake"(ka siis, kui vastus polnud üldse täiesti vale, vaid pigem ebatäielik), siis on ju üsna ootuspärane, et enam väga midagi öelda ei taha.\nNii palju siis sellest, mida enamus õppejõude seminaride alguses tavaliselt ütleb: ärge kartke rääkida ja ärge kartke eksida. Selle vähemuse jaoks on eksimine nähtavasti midagi täiesti lubamatut. Jäägu nad oma arvamuse juurde ja vahtigu vaikivaid õpilasi, siis on ju kõik ometi perfektne.\nUnustasin veel seelikuid kandvad tütarlapsed, kellega ikka rahul ollakse. Kamoon, varja erutust, tõesti. Keskealisus pole vabandus.\nPraegu hakkasin vaatama, et ilmselt mul on sõna enamus siin kusagil valesti kasutatud. Enamus ja enamik on raske teema, juba kirjandites mul oli kooli ajal pidevalt mingi kamm sellega.\nat 10:32 3 kommentaari:\nYou are 20% Independent, 60% Idealistic, 90% Intimate, and 60% Indulgent!\nPostitus postitamise pärast ehk asun praegu TÜ raamatukogus ja kuivõrd ma siit ka vanasti hästi palju asja siia blokki teele saatsin, siis ongi retro. Vaat. Nimelt tabas mind juba teist reedet järjest lugemistung. Nooh, täna lugesin siis reedeseks seminariks asju. Kuivõrd teemaks on "Esimesed Eesti NSV ajaloo üldkäsitlused", siis võid arvata, et üsna humoorikaid teoseid sain lugeda. Minu lemmiklõik sisaldas midagi sellist, et töötava rahva pimestamiseks asusid natsionalistlikud ajaloovõltsijad hoolega idealiseerima nn muistset iseseisvusaega. Eesti kodanlus ameerika-inglise interventide abiga kehtestas Eestis verise kodanliku diktatuuri.*\nMis siin öelda, andekaid inimesi on meie maal 50ndail nähtud, tõeline ilukirjanduslik saavutus. Loomulikult olid ka tingimused igati viljastavad ju.\nViljastavad selles mõttes ka, et tõsta käsi, kui sinu vanemad pärinevad 50ndatest(siia kujutle minu labakäsi koos kõige selle kõvera sõrmega).\n*-ei ole päris otsene tsitaat.\nSeda ma tahtsin juba ammu teha\nYou Scored as Viennese Waltz\nYou are Viennese Waltz! Elegant and exhilarating, you are more fun than a barrel of really dizzy monkeys. You love merry-go-rounds, tire swings, and those office chairs that spin around. When you walk into a room everyone goes Oooh! and Aaaah! and wishes they could be as awesome as you. (Khm.)\nViennese Waltz 100%\nViini valss maal\nSildid: edetabel, test\nYour film will be 56% romantic, 31% comedy, 23% complex plot, and a $ 21 million budget.\nat 22:17 1 kommentaar:\nPraegu torkas pähe, et võib-olla me päästsime üksteist. Kui kumbki meist oleks üksinda olnud, poleks asjad nii hästi, kui nad praegu on. Ega asjad pole praegu maailma kõige paremini, aga nii palju võiks hullem olla. Niisiis mina ei kritiseeri paralleelmaailmu.\nTaustaks: George Michael "Kissing a Fool"\nOo, muide, kui keegi rütmi-ja tantsuteadlikum inimene oskaks öelda, mis tantsu selle laulu järgi tantsida saaks, siis ma oleks rõõmus.\nat 12:26 5 kommentaari:\nSildid: laul, mõte\nViimasel ajal ma mõtlen palju mõtlemisest. Sellest, kuidas õige mõtlemise oskus on üks olulisimaid asju. Mul on veel arenguruumi. Tundub, et esitan mõeldes liiga tavapäraseid küsimusi, ehk isegi valesid küsimusi, mõttetuid küsimusi. Liiga vähe küsimusi?\nMõtlemine näib olevat surutud mingitesse raamidesse, millest väljapoole mõelda ei tule isegi pähe, sest raamistik on nii iseenesestmõistetav ja seega nähtamatult rõhuv. Näib, nagu oleks mõtlemine raske, nagu millegi välja mõtlemine oleks pea võimatu, tegelikult küündib mõte sinna vabalt, ainult õiget rada on raske leida.\nSeda hämmastavam on näha, kuidas mõtleb keegi teine, kuidas ta on võimeline leidma vaatenurki, mille peale sina eales ei tuleks. Loomulikult võib tema mõelda sama, kuuldes sinu mõtteid, kuid nagu ikka, tunduvad enda peas olevad mõtted kulunumad ja igavamad kui kellegi teise omad.\nLõppu mitte kuigivõrd eelnevat teemat puudutav mõte teiniseepide ema 9.osast : There are so many different ways to be connected to people. There are the people you feel this unspoken connection to, even though there's not even a word for it. There's the people who you've known forever who know you in this way that other people can't because they've seen you change. They've let you change.\nSildid: mõte, teiste mõtted\nSuvest kaasakrahmatud päikesekillud hakkavad novembris otsa saama.\nNohu sunnib küüslauku sööma ja köha tuppa jääma ning aknaklaaside tagant õue vaatama.\nRaagus puud seisavad seal akna taga täpselt samamoodi nagu möödunud ja ülemöödunud aastal. Võib-olla on nad vahepeal pisut kasvanud. Võib-olla mitte.\nPuuvõrad joonistavad tuttavaid oksamustreid, nagu juba loetud, armsad muinasjutud. Klaasile jääb küüslaugulõhnaline jälg vesisest ninast ja pruntis suust.


Uus Kellukese lasteaed õpetab lapsi taimede eest hoolitsema - Kõik\n"Kui nõukaaegsed lasteaiad olid kõik ühte nägu ja äravahetamiseni sarnased, siis nüüd on linn välja töötanud standardi, mis peaks uue tasemega lasteaedades olema," selgitas Põhja-Tallinna linnaosavanem Peeter Järvelaid.\nPilt: Nord Projekt\nEri osadest koosneva lasteaia hoovi tulevad lillepeenrad ja -kastid, õuesõppe lava, õppeaed ja -peenrad, kasvuhoone, palliplats ja liiklusõppe rajad. "Tallinn on teinud palju tööd ja lasteaedu remontinud, kuid nii mõnedki neist on lastesõbralikud ainult tänu personali väga suurele tööle," nentis Põhja-Tallinna linnaosavanem Peeter Järvelaid.\nKellukese lasteaias on käinud ka Kalamaja kauaaegse elaniku Liisa Pakosta kolm last. Naine leiab, et lasteaia praegune hoone vajab tõesti ringitegemist. "Lasteaia tüüpprojekt oli üks odavamaid, 1960ndate lõpul ehitati see maja sisuliselt Vene sõjaväelaste lastele," räägib Pakosta. "Teise maailmasõja järel toodi natsionaliseeritud hoonetesse palju uut rahvast, kellest osa liikus esimesel võimalusel mujale elama. Sellest ajutise lahenduse tundest pole Kellukese hoone päris lõpuni lahti saanudki," lausus Pakosta. "Ühe mu lapse rühmaruumi seinal oli tugev veekahjustus, mis kardina taha peideti, ruumikitsikus vaatas igal sammul vastu."\nUus 12 rühmaga maja on rühmade kaupa jagatud eri kaldkatustega osadeks, mõjudes justkui paljud Kalamaja mõõtu majad. "See tekitab rühmades kogukonnatunnet," lausus Põhja-Tallinna vanem Peeter Järvelaid. "Kui nõukaaegsed lasteaiad olid kõik ühte nägu ja äravahetamiseni sarnased, siis nüüd on linn välja töötanud standardi, mis peaks uue tasemega lasteaedades olema. Iga rühma majaosa on ise värvi, nii et isegi väiksemad mudilased saavad kohe aru, kuhu minna, ega eksi ära. Majaosad hakkavad olema pehmetes toonides, et sulanduda looduse ja tänavapildiga."\nLasteaia kavandanud Nord Projekti arhitekti Raili Hurti kinnitusel arvestab uus maja ümbruskonnaga. "Tänava ääres on puud ja puitlippidest aed," selgitas ta. "Jalakäijate ja teenindava transpordi ala on eraldatud. Lasteaia hoovis saab mängida võimalikult palju rohealadel, mis on kombineeritud multši, tartaan- jm katetega."\nRohelust täis õu\nHoovi tuleb palju rohelust: lillepeenrad ja -kastid, mängualasid eraldavad hekid ja sõimerühma aed. Mänguatraktsioonidele lisanduvad õuesõppe lava, õppeaed ja -peenrad, kasvuhoone ja palliplats. Tänu kuuele eri värvides paviljonile saab õues tegutseda ka siis, kui sajab vihma. Õue on kavandatud veel liiklusõppe linnak, mille teede ääres asuvad nt mängupood, -politsei, -autotunnel ja -pesula. Liikluslinnaku käänulisi teid saab kasutada ka spordiürituste korraldamisel jooksuradadena.\nHoones on ühendatav spordi-ja muusikasaal, millest küllalt valgust, huviklass, töötajate kabinetid, köök. Hoone südameks on läbi kahe korruse ulatuv valgusküllane kohtumiste, näituste ja mängimise ala. Rühmaruum on magamiseks vaheseinaga poolitatav. Kõigisse rühmaruumidesse pääseb nii siseruumist kui ka otse õuest. Eraldada saab poriseid ja puhtaid alasid ning vajadusel rühmi.\nLasteaeda luuakse nurgad, kuhu eri vanuses lapsed võivad eralduda eakohaseid mänge mängima. Palju tekib juurde uusi teenindavaid ruume, näiteks rataste hoidmiseks, mida vanades kohandatud lasteaedades ei ole. Rohelise pealinna teemaga kõlavad kokku päikesepaneelid katusel.\nKellukese lasteaia direktori Tamara Borsuki sõnul ootab ta põnevusega uut maja. "Lisaks hoonele jääme ajale jalgu ka ruumikitsikusega, näiteks ei ole igal rühmal seni eraldi magamistuba," lausus ta. "Linn tegi õige otsuse lammutada kogu hoone täielikult – see on parem kui kallis ja keeruline kapitaalremont."\n"Tallinn on teinud palju tööd ja lasteaedu remontinud, kuid nii mõnedki neist on lastesõbralikud ainult tänu personali väga suurele tööle," nentis Järvelaid. "Vanu maju ei ole enam võimalik ümber teha, need on ehitatud viletsalt, seega tähendab lasteaia elu toimimine eeskätt töötajate väga suurt pingutust."\nUusi kortereid on Kalamajja järjest juurde ehitatud, Pakosta sõnul tulevad pered siia sooviga, et lapsed saaks meres ujumas käia ning normaalses lasteaias käia. "Vajadus moodsa lasteaia järele on seega väga suur," lisas ta.\nJärvelaid ütles, et praegu on käsil ka Kopli lasteaia Maasikas projektikonkurss ning seal rakendatakse samu põhimõtteid ja uudseid tehnoloogiaid. "Samal ajal erineb Maasikas Kellukesest – kindlasti pole karta, et saabuks nõukaaeg kaks," rõhutas ta.\nKellukese lasteaed on Tallinnas ainulaadne, sest seal on eesti ja vene keelekümblusrühmad. Kui seni on nii mõnedki eesti lapsevanemad pannud oma lapse vene õppekeelega rühma ja vene lapsevanemad eesti rühma, siis Lotte rühma 20 last õpivad 50% ajast eesti ja 50% vene keeles. See on igati tõhus variant, sest kui tavaliselt läheb eesti kodukeelega laps vene rühma, on tal eesti keelt ainult kaks korda nädalas ehk liiga vähe. Lotte rühma kahesuunalise keelekümblusega on kõik vanemad Borsuki sõnul väga rahul ning uues majas on selleks kahtlemata veelgi paremaid võimalusi.\nEhituse ajal saavad lapsed koos oma õpetajatega käia lähedal asuvates teistes lasteaedades.\nNord Projektil on uue lasteaia projekteerimiseks aega 11 kuud. Ehitus peaks algama järgmisel aastal ning kava kohaselt saab lasteaed valmis 2023. aasta kevadeks. Ehitus maksab umbes 6 miljonit eurot.\nMärkimisväärne osa Eesti lasteaedadest pärineb nõukogude ajast ja paljud neist ei vasta tervisekaitsenõuetele, sest põnnidel jääb neis vajaka nii mänguruumi kui ka õhku.\nBELOBROVTSEV: Teeme korda sadakond lasteaeda\n"Vahel on uue maja ehitamine odavam ja ratsionaalsem kui vana kordategemine," lausus abilinnapea Vadim Belobrovtsev.\nBelobrovtsevi sõnul teeb linn lähiaastatel korda sadakond lasteaeda. "Paarkümmend vana lasteaeda on aga mõistlik lammutada, sest uue maja ehitamine on odavam ja ratsionaalsem kui vana kordategemine," lausus abilinnapea.\nNende paarikümne hulka kuulub ka Kellukese lasteaed. "Praegune hoone on kõvasti amortiseerunud, ruumilahendus ega tehnosüsteemid ei ole ammu kooskõlas tänase päeva nõudmistega ning säästlikkus on pea olematu," rääkis abilinnapea. "Võttes arvesse, et lasteaed asub väga aktiivselt arenevas piirkonnas nagu seda on Kalamaja, on arusaadav, et 1968. aastal ehitatud maja vajab asendamist."\nNord Projekti kavand sobib Belobrovtsevi sõnul Kalamaja miljöösse kõige paremini. "Uue hoone ideekavandeid koostades tuli arhitektidel muu hulgas arvestada, et tegemist on ajalooliselt ja arhitektuurselt väärtusliku keskkonnaga," nentis Belobrovtsev. "On väga oluline, et uus avalik ehitis oleks ümbritsevaga kooskõlas. Nord Projekti lahendus on huvitav, keskkonnasõbralik, atraktiivne ning energiat säästev."


Muljeid Lahendus.net suvekoolituselt – Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühendus\nMuljeid Lahendus.net suvekoolituselt\nPublished by EPSY on 22/09/2015 22/09/2015\nEPSÜ sõber ja koostööpartner Lahendus.net korraldas augusti lõpus psühholoogiatudengitele ja teistele huvilistele kahepäevase koolituse. Koolituse teemaks oli motiveeriv intervjueerimine, täpsemalt selle kasutamine sõltuvushäiretega tegelemisel. Koolitus oli interaktiivne, sisaldades hulgaliselt arutelusid ja harjutusi. Teise päeva lõpuks oli ilmselt kõigil selge, mida motiveeriv intervjueerimine tähendab.\nArno sai koolitusel kasulikke teadmisi. Esiteks tuleb uskuda oma klienti ja seda ka talle võimalikult arusaadavalt välja näidata. Klient ei hakka oma elus muutusi läbi viima, kui ta tajub, et temasse ei usuta. Koolitajad olid tegelenud kinnipeetavatega ning nad julgustasid otsima head igast inimesest, et seda inimesele endale näidata ja aidata headust rohkem esile tuua. Igas inimeses on seeme, mis tuleb üles otsida ning millest saab suure ilusa puu kasvatada.\nEmily jaoks oli mõnus äratundmisrõõm, kui juttu tuli motiveeriva intervjueerimise vaimsusest ja põhimõtetest. Võrdväärsus, autonoomia tunnustamine, empaatia tundmine, teise toetamine ja aktsepteerimine peaksid olema üldinimlikud väärtused teiste suhtes. Samuti olid meeldejäävad rollimängu harjutused, kus pidi innustunult vestluskaaslast muutusele suunama. Sellisel taktikal on loomulikult hoopis vastupidine efekt. Palju tõhusam on küsida avatud küsimusi ning kasutada peegeldamist.\nMeie jaoks oli motiveeriv intervjueerimine mõiste, mida olime kusagilt kuulnud, kuid päriselt ei teadnud, mis see on. Nüüd on igal juhul selgem, kuidas motiveerivat intervjueerimist läbi viia ja kasutada. Loodame, et Lahendus.net korraldab ka edaspidi toredaid ja kasulikke koolitusi. Samuti suur tänu Eesti Motiveeriva Intervjueerimise ja Treeningu Assotsiatsiooni koolitajatele, kes innustasid oma lugude ja positiivsusega.\nEmily Rosenberg ja Arno Värv\nMiks tulla EPSÜ liikmeks?\nUus kooliaasta on alanud. See tähendab omakorda värskeid eesmärke ja motivatsiooni. Olgu see sinu esimene või mitmes aasta loengut kuulates. EPSÜ jaoks tähendab uus aasta vahetunud juhatust ja värskeid liikmeid. Kui ka sina oled mõelnud, Read more…\nKandideeri EPSÜ juhatusse\nAva ennast maailma võimalustele ja kandideeri EPSÜ juhatusse! Avatud on kandideerimine viiele ametipositsioonile: Pea ehk president, Teopea ehk ürituste korraldaja, Rahapea ehk laekur, Sulepea ehk infojuht ja Europea ehk rahvusvaheline juht. Kõikide ametipositsioonide mandaat kehtib Read more…


Genius Sports 2022 – Võti Tulevikku\nIga meeskond edukaks toimimiseks vajab plaani. Ja iga mängija peab mõistma võitmise taktikat. Meie meeskond pole erinev. Meil ei ole pikka loendit väärtustest, mida me ootame, et te mäletaksite või ette ütleksite. Meil on lihtsad eesmärgid, mille saavutamiseks saame kõik liikuda. Ja see ongi meie mänguplaan. Ole alati palli peal: Meie alati otsime järgmise võimaluse ja oleme uhked, et oleme mängust ees. Me võtame vastutuse ja saame asjad tehtud. Mängige ausalt, mängige võidu nimel: ausus on kõike meie tegevuse südameks. See on viis, kuidas me tegutseme ja kuidas me tulemusi saavutame. Uskuge koos paremasse: kõik on oodatud ja hinnatud. Kas soovite endast märku jätta? Tehke seda siin ja kõik aitavad kaasa.\nMeie eesmärk on pakkuda oma partneritele erinevust. See tähendab venitada saavutatamiste piirid, alati kaugemale jõudmist ja servade surumist, et näha, mis võimaldab. See kajastub selles, kuidas me Genius Spordis elu edendame. Meie teeme koostööd, loome uuendusi ja tähistame. Ettevõtena me ei plaani oma kasvamises peatuda ja jätkame investeerimist oma andekasse ja mitmekesisesse geeniuste meeskonda.\nGenius Sports on suurepärane koht karjääri alustamiseks ja vajalike infotehnoloogia alaste teadmiste kogumiseks. Samuti juba olemasolevate kogemuste täiendamiseks. Pakume laia valikut töövõimalusi. Ootame rõõmuga kõiki, kes on positiivsed ja entusiastlikud ning ei karda väljakutseid. Kõik karjäärivõimalused on loetletud siin: www.geniussports.com/careers\n1800 Geeniust üle maailma\n16 suurepärast kontorit\n1 jagatud väärtuste komplekt\nGenius Sports on üks suurimatest, kiiresti kasvavatest ja innovaatilisematest sporditehnoloogia ettevõttetest maailmas. Pakume erinevaid karjäärivõimalusi tehnilistest rollidest, müügist, äritegevusest ja muust! Kuid meie oleme midagi enamat kui lihtsalt tehnoloogiaettevõte, oleme kirglike inimeste meeskond, kes pakub nutiteenuseid spordiettevõtetele ja nende fännidele üle maailma! Otsime oma meeskondadesse entusiastlikumaid ja ambitsioonikamaid inimesi. Kui tunned, et tahaksid saada ülemaailmsest pere osaks, mis ehitab koos spordimeelelahutuse tulevikku, siis tule ja kasva koos meiega.


Shan Ban Bay Inn Liuqiu Taiwan - Hotellide suurimad allahindlused\nNo.2-10, Duzaiping Rd, Liuqiu, Liuqiu, Taiwan, 929 - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nSaid küsimuse Shan Ban Bay Inn kohta?\nRohkem majutuskohast Shan Ban Bay Inn\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Shan Ban Bay Inn on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Liuqiu. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Liuqiu hotellis. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need WiFi , parkla, peretuba, restoran, ekskursioonid.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer. Hotelli snorgeldamine, välibassein, bassein (lastele), aed on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Avasta kütkestav segu Shan Ban Bay Inn professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nKõik reisijate tüübid (20)Paarid (16)Pered väikeste lastega (1)Pered suuremate lastega (2)Grupid (1)\nBlanka alates Ungari\nvicky alates Taiwan\nTzuying alates Taiwan\nJiahao alates Taiwan


Josing: köögiviljade käibemaksu vähendamisest pole mingit tolku - Majandus\nJosing: köögiviljade käibemaksu vähendamisest pole mingit tolku\n11. aprill 2018, 14:04\nEesti porgand turul.\nKui Läti seim langetas mullu köögiviljade käibemaksu, küsisid paljud, et miks Eesti seda ei tee. Konjunktuuriinstituudi direktori Marje Josingu hinnangul pole see eriti mõttekas, kuna köögivili on nagunii Eestis väga odav.\nEesti Konjunktuuriinstituudi andmetel kallinesid tänavu märtsis aastaga enim just aiasaadused ja juurviljad. Näiteks kartul oli märtsis 14 protsenti kallim kui mullu, õunte hind kasvas aga tervelt 67 protsenti.\nSamas rõhutas siin Marje Josing, et juurviljad on meie poodides nagunii väga odavad. Tema sõnul pole suurt vahet, kas kapsas maksab 30 või 38 senti – sisuliselt võib öelda, et juur- ja köögiviljad on inimestele väga taskukohased.\nSeetõttu ei maksa tema sõnul rääkida köögiviljade käibemakse vähendamisest. «See, kes porgandit ei söö, ei hakka seda tegema ka siis kui porgand on 5 senti odavam,» leidis Josing. «See on selline pakasuuha jutt.»\nProbleem on hoopis selles, et Eesti inimesed söövad liiga vähe köögivilju. See on aga üldiste hoiakute ja suhtumise küsimus, mitte hinna hinna küsimus. «Käibemaksu alandamine ei aitaks siin midagi,» lisas ta.\nLäti seim kiitis 2017. aasta novembris heaks käibemaksuseaduse muudatuse, mille kohaselt langeb Lätis levinud puuviljade, marjade ja köögiviljade käibemaksumäär 5 protsendile.\nVäiksem määr kehtib alates 2018. aasta algusest kuni 2020. aasta lõpuni.


Meeldib kirjutada ja kajastada – tule Arvamusfestivalile blogijaks! - Ma Armastan Aidata\nMeeldib kirjutada ja kajastada – tule Arvamusfestivalile blogijaks!\nArvamusfestival toob kokku Eesti inimeste ja ühiskonna jaoks tähendusrikkad teemad, et luua arutlevat demokraatiat ja ühisloomes sündivaid lahendusi hindav Eesti. Kui sinu jaoks on põnev väljakutse lüüa kaasa oluliste ühiskondlike muutuste keskel oleva vabatahtlike meeskonna tegevuses, siis järelikult on see pakkumine just sulle!\n- oled väga hea kirjaliku väljendusoskusega;\n- kirjutad koos teiste blogijatega festivali, programmi ja inimesi tutvustavaid tekste, aga ka arvamuslugusid;\n- oled julge ja loominguline;\n- oskad kasutada WordPressi või soovid seda kiiresti õppida;\n- oled kohusetundlik ja soovid saada meistriks blogimises (kui veel ei ole ;).\nVabatahtliku töö koormus varieerub kuude lõikes, keskmiselt ootame sinult 2–3 teksti kuus ja 4–5 teksti festivalipäevadel. Töö algab nii pea kui võimalik ja eeldame, et oled valmis meie tiimiliige olema vähemalt 2018. aasta augusti lõpuni. Meie meeskonnas on juba 3 osavat sõnaseadjat ning vajame juurde veel vähemalt 5.


Privaatsus - unenägude tähendus - unenägude sõnastik\nMeie veebilehe aadress on: https://dromen.site.\nMe kasutame teie andmeid ainult oma teenuste osutamiseks. See tähendab, et töötlemise eesmärk on alati otseselt seotud teie poolt antud tellimusega. Me ei kasuta teie andmeid (suunatud) turunduseks. Kui te jagate meiega teavet ja me kasutame seda teavet - välja arvatud teie taotlusel - selleks, et teiega hiljem ühendust võtta, küsime teilt selgesõnalist luba. Teie andmeid ei edastata kolmandatele isikutele, välja arvatud raamatupidamis- ja muude halduskohustuste täitmiseks. Need kolmandad isikud on kõik kohustatud hoidma andmeid saladuses, mis põhineb nende ja meie vahelisel kokkuleppel või vandega või juriidilise kohustusega.\nNeed on meie või kolmandate isikute poolt kasutatavad küpsised. Samuti saate oma küpsiste nõusolekut muuta siin:\nKüpsiste poliitika (BR)\nKüpsiste poliitika (CA)\nKüpsiste poliitika (USA)\nKüpsiste poliitika (UK)\nKüpsiste poliitika (ZA)\nKüpsiste poliitika (AU)\ndreams.site on Amazoni partner. Amazon Associates'ina võime teenida meie linkide kaudu tehtud ostude pealt. Kui klõpsate Amazoni lingile, pannakse teie seadmesse küpsis. See profiil on ei ole seotud teie nime, aadressi, e-posti aadressi ja muud sarnast, mis on meile teada, kuid ainult selleks, et näha, kas me teenime tasu teie suunamise eest, kui klõpsate nende lehekülgedele.\nDreams.site on Ebay partner. Me võime teenida meie linkide kaudu tehtud ostude pealt. Kui klõpsate Ebay lingile, pannakse teie seadmesse küpsis.\ndreams.site on bol.com'i partner. Me võime teenida raha meie linkide kaudu tehtud ostude pealt. Kui klõpsate bol.com-i lingile, paigutatakse teie seadmesse küpsis. See profiil on ei ole seotud teie nime, aadressi, e-posti aadressi ja muud sarnast, mis on meile teada, kuid ainult selleks, et näha, kas me teenime tasu teie suunamise eest, kui klõpsate nende lehekülgedele.\ndromen.site kasutab Paypro teenuseid. Nende teenuste eesmärk on näidata reklaamijatele ja kirjastajatele, millised kirjastajate poolt näidatud reklaamid on toonud reklaamija jaoks kaasa müügi, juhtide või muud tegevused. Selle tulemusena peab reklaamija maksma kirjastajale ainult siis, kui kirjastaja kuvatud reklaam (või muu nõutav tegevus) suunab kedagi reklaamija juurde ja see isik sooritab ostu. Selle ülevaate saamiseks kasutab Paypro andmeid, sealhulgas küpsiseid. Need andmed on seotud inimestega, kuid need inimesed ei ole nimeliselt tuvastatud. Tegemist on pseudonüümsete andmetega, mis on seotud isiku suunamisega ühelt veebisaidilt teisele ja seejärel kinnitusega, et ost on tehtud.\nPaypro säilitab ka andmebaasi üksikutele seadmetele tehtud suunamiste kohta. Nii saab Paypro näha, kas reklaam, mida keegi vaatab ühes seadmes, näiteks telefonis, viib selle isiku ostu sooritamiseni mõnes teises seadmes, näiteks sülearvutis. See andmebaas muudab inimeste tuvastamise nime järgi võimatuks ja ka Paypro ise ei suuda seda teha.\nPaypro ei koosta profiile, mis näitavad isikute ostuajalugu aja jooksul. Lisaks sellele ei suuna Paypro toodete ja teenuste reklaame üksikisikutele nende tuvastatud huvide alusel. Paypro mõõdab ainult konkreetsete veebireklaamide tõhusust.\nKOOSTÖÖ FISKAAL- JA KRIMINAALJUURDLUSE RAAMES\nMõnel juhul võib dromen.site olla seadusega kohustatud jagama teie andmeid seoses valitsuse fiskaal- või kriminaaluurimisega. Sellisel juhul oleme sunnitud teie andmeid jagama, kuid me seisame vastu seadusega pakutavate võimaluste piires.\nKui teil on sellel veebisaidil konto või olete jätnud kommentaare, võite taotleda ekspordifaili kõigist teie kohta hoitavatest isikuandmetest, sealhulgas kõigist teie poolt meile antud andmetest. Samuti võite taotleda, et me kustutaksime kõik teie kohta käivad isikuandmed. See ei hõlma andmeid, mida me peame säilitama haldus-, õigus- või julgeolekueesmärkidel.\nTeil on õigus esitada igal ajal kaebus isikuandmete kaitseametile, kui kahtlustate, et me kasutame teie isikuandmeid ebasobival viisil.\nTeil on alati õigus tutvuda andmetega, mida me töötleme või oleme töödelnud ja mis on seotud teiega isiklikult või mida saab teiega seostada. Te võite esitada andmete vaatamise taotluse meie privaatsusküsimustega tegelevale kontaktisikule. Te saate vastuse oma taotlusele 30 päeva jooksul. Kui teie taotlus rahuldatakse, saadame teile kõigi andmete koopia meile registreeritud e-posti aadressile koos nende andmete valdajate loeteluga ja kategooriaga, mille all me neid andmeid säilitame.\nTeil on alati õigus muuta andmeid, mida me töötleme või oleme töödelnud ja mis on seotud teiega isiklikult või mida saab teiega seostada. Võite esitada privaatsusküsimustega tegelevale kontaktisikule taotluse tutvumiseks. Te saate vastuse oma taotlusele 30 päeva jooksul.\nTeil on alati õigus piirata andmeid, mida me töötleme või laseme töödelda, mis on seotud teiega või mida saab teiega seostada. Te võite esitada muutmistaotluse meie privaatsusküsimustega tegelevale kontaktisikule. Te saate vastuse oma taotlusele 30 päeva jooksul.\nTeil on alati õigus, et meie poolt töödeldavaid andmeid, mis on teiega seotud või mida saab teiega seostada, töötleks mõni teine osapool. Te võite esitada muutmistaotluse meie privaatsusküsimustega tegelevale kontaktisikule. Te saate vastuse oma taotlusele 30 päeva jooksul. Tõenäoliselt ei saa me sellisel juhul jätkata teenuste osutamist, sest andmefailide turvalist ühendamist ei saa enam tagada.\nÕigus esitada vastuväiteid ja muud õigused\nTeil on õigus esitada vastuväiteid oma isikuandmete töötlemisele dromen.site poolt või selle nimel. Kui te esitate vastuväite, peatame viivitamatult teie isikuandmete töötlemise, kuni teie vastuväite lahendamiseni. Kui teie vastuväide on põhjendatud, esitame teile koopiad ja/või koopiad töödeldavatest andmetest ning seejärel lõpetame töötlemise lõplikult.\nTeil on ka õigus mitte alluda automatiseeritud individuaalsele otsuste tegemisele või profiilide koostamisele. Me ei töötle teie andmeid selliselt, et see õigus kehtiks. Kui arvate, et see on nii, võtke palun ühendust meie kontaktisikuga privaatsusküsimustes.\nMe jätame endale õiguse oma privaatsuspoliitikat igal ajal muuta. Sellelt lehelt leiate alati kõige uuema versiooni. Kui uus privaatsuspoliitika mõjutab seda, kuidas me juba kogutud andmeid töötleme, teavitame teid sellest.


Valitsuse pressikonverents, 26. august 2021 | Eesti Vabariigi Valitsus\n26.08.2021 | 11:24\nHead ajakirjanikud! Hakkame pressikonverentsiga pihta.\nTeie ees on täna peaminister Kaja Kallas, tervise- ja tööminister Tanel Kiik, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt ning välisminister Eva-Maria Liimets.\nTere! Teie read on täna kuidagi erakordselt hõredad. Ma loodan, et see ei tähenda seda, et kellegagi on midagi juhtunud.\nAga kõigepealt võib-olla räägiksin täna jõustunud kontrollimeetmetest.\nMe näeme nakatumisnäitajaid. Täna on üle 400 inimese nakatunud ja haiglaravil on meil üle 100 inimese, seetõttu hakkavad tänasest kehtima uued kontrollimeetmed. See tähendab seda, et meil on vahe kontrollitud keskkondadel ja kontrollimata keskkondadel.\nKõik need keskkonnad, kus on võimalik kontrollida inimeste terviseohutust, jäävad lahti kõigile, kes oma terviseohutust tõendavad kas vaktsineerituse, läbipõdemise tõendi või negatiivse testi näol. Ja nendes kohtades, kus pole võimalik kontrollida inimeste terviseohutust, see tähendab, kus me ei tea, kes on need inimesed, kes on meie ümber, ja kas neil on haigusnähud, on palve kanda maski.\nMe püüame hoida ühiskonda nii avatuna kui vähegi võimalik ja sellepärast me selliseid kontrollimeetmeid rakendamegi.\nSelle tõendi kasutamine on parim viis, kuidas me saame oma ühiskonda hoida nakkuse levikust hoolimata võimalikult avatuna, nii et me ei peaks jälle ettevõtteid ja majandust sulgema ning et keegi ei kaotaks tööd.\nSisuliselt on valitsusel ju kolm valikut, millest ükski ei ole hea.\nEsimene valik on see, et me ei tee ühtegi kontrollimehhanismi ja katsume jätkata elu nii, nagu midagi ei oleks. Selle tagajärjel koormus haiglavõrgule kasvab, mis tähendab seda, et tuleb piirata plaanilist ravi, ehk kõik muud mured, mis on seotud tervisega, jääksid tagaplaanile ja inimesed ei saaks enam abi.\nTeine valik on see, et me peame jälle hakkama kehtestama ulatuslikke piiranguid ehk sulgema neid ettevõtteid, kes on niigi juba saanud kõvasti pihta.\nMida see tähendaks? Esiteks tähendaks see kindlasti töökohtade kadu ja teiseks tähendaks see mõnes mõttes ka seda, et inimesi, kes on käitunud vastutustundlikult, see tähendab on valmis oma terviseohutust tõendama, piirataks tegelikult ebamõistlikult.\nKolmas valik on see, mida valitsus tegigi, nimelt, saab kehtestada need kontrollimehhanismid, millega teha selgelt vahet olukordadel, kus me saame inimeste terviseohutust kontrollida, ja nendel kohtadel, kus me seda teha ei saa.\nSiiani on tagasiside ettevõtetelt olnud pigem positiivne. Tõendite kontrollimine on läinud kergemini, inimesed on olnud tegelikult väga positiivselt meelestatud. Nii et see on, ma arvan, oluline.\nNüüd teistest teemadest ka. Eile hilisõhtul jõudis Eestisse esimene Afganistani pere. Üks pereliige on lähedalt koos töötanud Eesti mittetulundusühingutega ja taotleb rahvusvahelist kaitset. Selles peres kasvab neli last.\nMe oleme öelnud nii: me ei saa lubada seda, et inimesed, kes on aidanud Eestit, jäävad seal ohtu. Seetõttu me olemegi lubanud neid inimesi aidata.\nKindlasti tuleb siinkohal öelda aitäh meie liitlastele, eelkõige Prantsusmaale, kes aitas seda korraldada. Aitäh ka meie diplomaatidele, kes selle ülimalt keeruka operatsiooni aitasid väga lühikesel ajateljel korraldada! Tegutsesime äärmiselt napi aja jooksul ja väga keerulises kohas suhteliselt kiiresti.\nNeid inimesi me võtame vastu ümberpaigutamise teel vastavalt välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadusele, tagades neile privaatsuse ja vajaliku abi siinsel lõimumisel. Seda menetlust viib läbi politsei- ja piirivalveamet, kes teeb nendele inimestele taustakontrolli ja vestlusi.\nMe ootame Eestisse veel mitut perekonda, kes asusid Kabulist siiapoole teele. Mitu inimest paraku Kabuli lennujaama jõudnud, sest olukord seal on pingestunud. Me töötame edasi, et vaadata, kuidas neid aidata.\nValitsuse istungil kiitsime heaks kuus päevakorrapunkti, nende seas kaks seaduseelnõu.\nEsiteks, valitsus kiitis heaks etendusasutuse seaduse ja rahvusooperi seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille eesmärk on parandada etenduskunstide kättesaadavust üle Eesti. Näiteks peavad kõik avalike etenduste ja kontsertide korraldajad hakkama avalikustama etenduse või kontserdi ja selle toimumise koha ligipääsetavust puudutavat teavet, mis toetab erivajadustega inimeste osavõttu kultuurist.\nTeiseks kiitis valitsus heaks riigivara seaduse muutmise seaduse eelnõu. Vähem kui aasta tagasi kinnitas valitsus riigi osaluspoliitika põhimõtted ehk selle, kuidas riik äriühingutes osaleb. Täna heaks kiidetud eelnõuga me viime need muudatused seadusesse sisse. Seaduses muutub see osa, mis puudutab osaluste valitsemise strateegilist korraldust, erinevate rollide täitmis- ja juhtimispõhimõtteid, aga ka äriühingu jätkusuutlikkust ja läbipaistvust.\nAitäh! Tere ka minu poolt! Alustan COVID-i näitajatest, mis tõepoolest on viimastel päevadel taas selges tõusutrendis. Eelmise nädala langus oli paljuski tingitud ka riigipühast, 20. augustist, kuna siis oli ilmselt vähem testimisi, aga me näeme, et viiruse levik jätkab tõusu.\nSee tähendabki seda, et valitsuse kehtestatud piirangud tulid, võib öelda, väga õigel ajal. Kahtlemata meie eesmärk on ühest küljest tagada ühiskonna avatus, aga samal ajal maksimaalsel määral viiruse levikut tõkestada ja seeläbi ka haiglaravikoormust vähendada.\nCOVID-i-tõendi nõude laiendamine on tegelikult, ma ütleks, valitsuse viimaste otsuste tuum. Vaba aja tegevustes, üritustel, kontserditel ja ka toitlustusasutustes on nüüd tõesti COVID-i-tõendi esitamise nõue alates esimesest külastajast, see tähendab seda, et kõik, kes on tänaseks vaktsineerimiskuuri läbinud või haiguse läbi põdenud, saavad COVID-i-tõendiga lihtsasti sisse, teistel tuleb teha negatiivne test.\nLoomulikult minu jätkuv soovitus kõigile Eesti elanikele on lasta ennast vaktsineerida. Mitte selleks, et saada toitlustusasutusse, restorani või teatrisse, vaid selleks, et aidata pandeemiat lõpetada ning kaitsta enda elu ja tervist.\nLisaboonusena on tõepoolest COVID-i-tõendi väljaprintimine [või salvestamine] digitaalsel või muul kujul sel juhul oluliselt lihtsam ja inimestele tasuta, erinevalt testimisest, mis on põhimõtteliselt lõputu kulu.\nTeine pool sellest, nii nagu peaminister viitas, on tõesti see, et nendes keskkondades, kus COVID-i-tõendid ei küsita, on suu ja nina katmise nõue, kuid mõistlik on teha seda maskiga. On lubatud ka alternatiivsed lahendused ja võimalused, aga loomulikult hajutamine, distantsi hoidmine ja mis tahes sümptomite korral koju jäämine on jätkuvalt ütlemata mõistlikud ja kohustuslikud tegevused.\nMa tahan tegelikult valitsuse nimel tänada kõiki Eesti inimesi ja ettevõtjaid, kes on olnud kogu selle kriisi jooksul väga mõistlikud ja on seda ka praegu.\nOlukorras, kus tõesti piirangud on kiiresti muutunud, on olnud aktiivne infovahetus minul – ja ma tean, et ka peaministril ja ettevõtlusministril – väga paljude organisatsioonidega, tööandjate ametiühingutega ja ettevõtlusliitudega, kes saavad väga hästi aru sellest, et valitsuse eesmärk ühtib nende omaga.\nMeie ühine soov on hoida elu avatuna, hoida ettevõtlus toimimas ja hoida haridusvaldkond avatud ning samal ajal pakkuda inimestele kvaliteetseid tervishoiuteenuseid, seal hulgas plaanilist ravi, ilma selleta, et meil tuleks hakata COVID-19 patsientide tõttu ulatuslikult muid tervishoiuteenuseid piirama. Praegu me sellel kursil purjetame.\nSee, kas me saame sellega läbi kolmanda laine, sõltub nüüd kõigi inimeste kaaspanusest. Mina olen selles suhtes optimistlik. Ma näen seda, et Eesti elanikest valdav osa on vaktsineeritud või plaanivad lähiajal seda teha. Kutsun üles seda lähiaega maksimaalselt lühendama. Mida kiiremini me seda teeme, seda kiiremini me viirusenumbrid taas alla saame.\nTäpselt samuti valdav osa neist ettevõtjatest, alaliitudest ja kõigist, kellega ma suhelnud olen, on olnud väga konstruktiivsed ja väga koostöövalmis ning on valmis pakkuma ise välja lahendusi ja andma mõtteid nii selle kohta, kuidas vaktsineerimist edendada, kui ka selle kohta, kuidas enda keskkonnas tööohutust, samuti klientide ja külastajate ohutust tagada.\nMe oleme võrreldamatus olukorras võrreldes varasemate perioodidega. Sama nakatumise näitaja juures novembrikuus oli pool ühiskonda sisuliselt juba kinni pandud, praegu me oleme aga olukorras, kus me saame tegelikult jätkata ja tegutseda ikkagi väga avatud keskkonnas.\nSellest tuleb, ma arvan, meil kõigil olla ühiselt tänulik ühest küljest Eesti inimestele ja ettevõtjatele, teisalt loomulikult nii maailma kui ka Eesti teadlastele ja tervishoiutöötajatele, kes on need vaktsiinid kättesaadavaks teinud ja inimesi juba üle 700 000 kaitsesüstinud.\nTeine pool, mida me täna valitsuskabinet arutasime, on tõepoolest tulevikuvaade.\nKäisime üle ka revaktsineerimise plaani ja vajadused.\nSee „revaktsineerimine“ on praegusel juhul, võib öelda, selline käibesõna, mis ei ole tegelikult kuigi täpne. Eksperdid soovitavad kasutada eraldi sõnu „lisadoos“ ja „tõhustusdoos“. Selgitan lühidalt nende erinevust.\nLisadoosi puhul me räägime neist inimestest, kelle puhul ei piisa ühedoosilise vaktsiini puhul ühest või kahedoosilise vaktsiini puhul kahest doosist, vaid kelle organism eeldab näiteks immuunsupresseerivate ravimite tõttu ka kolmanda või n-ö lisadoosi saamist, selleks et saavutada piisav antikehade tase organismis.\nEhk, nii nagu me kõik teame, inimeste immuunsüsteemid ei ole ühetaolised. Tegelikult ka vaktsineerimisel minnakse üha täpsemaks ja detailsemaks, et kaitsta kõiki sihtrühmi. Ja neile inimestele, kellel on vaja lisadoosi, seda õige pea võimaldatakse. See on väike osa ühiskonnast, aga nad võivad olla just kõige haavatavamad COVID-19 haiguse vastu.\nTeine pool on tõhustusdoosid. Seda võib rahvakeeli nimetada revaktsineerimiseks, aga jääme praegu sõna „tõhustusdoos“ juurde.\nTõhustusdooside puhul on tõesti hetkel nii, et valitsus on juba varem leppinud kokku Pfizer/BioNTechi ja Moderna järgmise perioodi lepingutes osalemise. Need mõlemad arendavaid selliseid vaktsiinidoose, mis sobiksid eeskätt juba vaktsineeritud inimeste kaitse tõstmiseks ja aitaksid kaitsta ka uute tüvede vastu, mida kahjuks järk-järgult lisandub.\nNendele vaktsiinidooside puhul müügiluba veel ei ole, aga vastavad uuringud käivad. Eelsuhtlus Euroopa ravimiametiga käib, aga ametliku kasutusloa taotlust veel ei ole. Valitsus on valmis kogu elanikkonna tõhustusdoosidega vaktsineerimiseks vajaduse korral juba selle aasta lõpust alates ja järgmise aasta jooksul.\nPõhiosas, kui me räägime 12 kuust, tekib see vajadus järgmisel aastal. Kui me räägime lühemast perioodist, näiteks kaheksa või kümne kuu pärast tõhustusdoosi pakkumisest, siis vajadus tekib järk-järgult sügistalvisel perioodil.\nSiin me ootame erinevaid uuringuid meie teadlastelt, aga eeskätt loomulikult Euroopa vastavatelt instantsidelt, nakkushaiguste ennetus- ja tõrje keskuselt ning Euroopa ravimiametilt. Kohe, kui meil on rohkem infot, me seda ka avalikkusele jagame.\nEhk peamine fookus on praegu esmastel vaktsineerimistel, aga valitsus, sotsiaalministeerium ja kogu tervishoiuvaldkond teeb väga aktiivset ettevalmistust selleks, et nii lisadooside kui ka tõhustusdooside pakkumine Eesti elanikele oleks õigeaegselt kättesaadav ja et sel teemal oleks ka aegsasti kommunikeeritud.\nNeed olid peamiselt COVI-19 teemad, muude teemade kohta ma praegu rohkem kommentaare ei anna. Aitäh!\nAitäh! Nüüd on sõna ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutil.\nAitäh! Mul on selles mõttes lihtne, et peaminister ja tervishoiuminister rääkisid suures osas muutunud regulatsiooni ja selle põhjendused ära.\nMa lihtsalt rõhutan üle, et kui me nüüd räägime sellest COVID-i-tõendi küsimisest alates esimesest külastajast, siis me räägime ikkagi ennekõike täiendavast riskimaandamise meetmest selle ühe eesmärgiga, et hoida ühiskonda avatuna. Mitte mingit muud põhjendust sellel ei ole.\nMa arvan, jällegi, nii nagu ka Tanel Kiik ütles, kui me kõrvutame tänast seisu nakatumisnäitajate koha pealt ja haiglas olevate inimeste koha pealt, siis võrreldes varasema perioodiga samade näitajate juures me tegelikult tänu COVID-i-tõendile ja tänu vaktsineerimisele saame hoida ühiskonda avatuna.\nMingeid uusi täiendavaid tingimusi, kuidas COVID-i-tõendit kontrollida, ei ole. See kõik jätkub tavapärasel moel. Ja ma usun, et nii Eesti inimesed kui ka ettevõtjad on saanud nüüd juba mõned nädalad harjuda ja harjutada, kuidas selle tõendi kasutamisega praktikas toimetada.\nTegelikult me oleme vaadanud ka mõju ettevõtete tegevusele ja vähemalt pankade kaardimaksete põhjal olulisi muutusi restoranide või kultuuriürituste külastamisel tegelikult täheldada ei saa.\nMa võib-olla toon korraks ka siia juurde natuke sihukest rahvusvahelist perspektiivi.\nMa olen mai ja augusti vahepeal, see tähendab enne COVID-i-tõendi aega ja pärast Euroopa Liidu COVID-i-tõendi aega käinud kuues Euroopa Liidu riigis. Ja alates 1. juulist, kui kehtib Euroopa Liidu COVID-i-tõend, on kõik läinud väga-väga palju lihtsamaks. See on omaks võetud, nii nagu ta on järjest enam omaks võetud ka Eestis, ja see hõlbustab väga olulisel määral meie igapäevast elu.\nKui siin lihtsalt veel paar asja üle rõhutada, siis see tõendi nõue kehtib inimestele alates 18. eluaastast, see tähendab, kes on nooremad, neil seda ei ole. Samamoodi on maski kandmise kohustus nüüd kõikides mitte kontrollitud siseruumides täiendav turvameede, mis aitab meil hoida ühiskonda avatuna. Ja maski kandmise kohustus on alates 12. eluaastast kõikides siseruumides.\nNii nagu ma ühel eelneval pressikonverentsil ka ütlesin, arvan ka täna, nimelt on hästi mõistlik, kui inimesed on jätkuvalt üksteise suhtes lugupidavad, nii kliendid kui ka klienditeenindajad, koos otsitakse lahendusi ja kohe tingimata esimeste tõrgete peale ei teki sõnelust ega paanikat.\nAga need on meetmed, mis aitavad meil hoida ühiskonda avatuna. Ja ma arvan, et siit saame vaadata ja ka mina vaatan tulevikku optimistlikult, sest mida rohkem me suudame ennast ära vaktsineerida, seda kindlam on see, et me saame jätkuvalt hoida ühiskonda avatuna. Aitäh!\nAitäh! Sõna on välisminister Eva-Maria Liimetsal. Palun!\nTere päevast! Alustuseks sooviksin vaadata tagasi eelmisesse nädalasse, kui tähistasime meie armsa Eesti Vabariigi [taasiseseisvumise] 30. aastapäeva.\nIga aasta 20. augustil annab vabariigi president tunnustava kivitüki sellest müürist, millega kaitsti augustis 1991. aastal Toompead. Ja mul on väga hea meel, et käesoleval aastal see tunnustusega kivi anti Eesti diplomaatidele ja Eesti välisteenistusele – nendele inimestele, kes Eesti vabaduse eest seisid ka sellel ajal, kui Eesti oli okupeeritud, ning loomulikult jätkasid Eesti Vabariigi heaolu nimel tööd ennastsalgavalt ja teevad seda kuni tänaseni. Soovin tänada kõiki diplomaate, kes töötavad välisministeeriumis ja välisteenistuses praegu või on töötanud viimastel aastakümnetel.\nPäevateemade juurde. Nagu tänahommikustes uudistes on juba kenasti kajastatud ja nagu märkis ka peaminister, on esimene Afganistani perekond jõudnud Eestisse. Perekond, kelle evakueerimisele Afganistanist aitas Eesti kaasa, ja seda asjaoludel, et üks leibkonna pereliige töötas Eesti välispoliitika eesmärkide nimel.\nEesti valitsus tegi 19. augustil selle otsuse, et Eesti on valmis võtma vastu kuni 31 Afganistani isikut, kes on töötanud Eesti mittetulundusühingutega või Euroopa Liidu ja NATO raamistikus, aidates niimoodi kaasa sellele, et Afganistan ei oleks terrorismi taimelava, samuti sellele, et Afganistanist kasvaks välja riik, kus on tagatud rahumeelne elukeskkond ning inimesed sooviksid elada oma riigis.\nPeale 16. augustil toimunud võimuvahetust on olukord paljude inimeste jaoks muutunud eluohtlikuks ning paljudel inimestel on aidatud evakueeruda Afganistanist. Eesti on samamoodi andnud abikäe, et evakueerida just need inimesed, kes on teinud koostööd Eestiga.\nJa tõepoolest on hea meel, et see evakuatsioonimissioon on olnud tulemuslik ning tänaseks on juba enamik meiega koostööd teinud afgaanid ja nende pereliikmed Afganistanist lahkunud. Samm-sammult jõuavad nad ka Eestisse, kus jätkub riigisisene protseduur, et tagada nende elu jätkumine ajutiselt Eestis, samuti protseduur Eesti seaduse järgi rahvusvahelise kaitse andmiseks.\nLoomulikult on rahvusvahelise kaitse andmise puhul tegemist olukorraga, kus inimestel tuleb uues elukeskkonnas harjuda ja õppida ning sisse elada, et tulla toime oma kodust kaugel. Seetõttu on kindlasti väga oluline, et me Eestis ka arvestasime nende inimeste privaatsusega, arvestades, et me oleme eelkõige ulatanud neile abikäe olukorras, kus nende elu nende kodukohas on olnud ohus.\nTäna oli valitsuse istungil üks päevakorrapunkt ka välisministeeriumi pädevuses. Vastu said võetud seisukohad eesseisva mitteametliku välisministrite kohtumise päevakorra suhtes.\nJärgmisel nädalal toimub Gymnichi kohtumine Sloveenias. Seal on päevakorras mitmed väga aktuaalsed ja olulised teemad. Nende seas arutame loomulikult olukorda Afganistanis ja seda, kuidas Euroopa Liit ühtselt peaks praegu täpselt toimima, eelkõige suhetes kujuneva uue Afganistani valitsusega, samuti kuidas aidata kaasa sellele, et Afganistanist ei saaks riiki, kust inimesed soovivad veel rohkem lahkuda ja kasvaksid põgenikevood.\nTeadaolevalt on Afganistani rahvusest asüülitaotlejad olnud viimasel aastal suurusjärgu poolest teisel kohal asüülitaotlejate seas. See ilmestab, kui suur on olnud põgenikevoog Afganistanist juba varem. Meie ühine eesmärk Euroopa liidus on kahtlemata aidata kaasa, et see rändevoog Euroopa suunas ei kasvaks.\nSamuti käsitleme Hiinat ja suhteid Pärsia lahe riikidega ning ka piiravaid meetmeid.\nEesti vaates on kindlasti oluline, et päevakorda jõuaks ka Valgevenet puudutav punkt. Kuigi tänaseks me oleme näinud, et hübriidkriis Valgevene ja Leedu piiril, Valgevene ja Läti piiril ning Valgevene ja Poola piiril ehk Euroopa Liidu välispiiril on mõnevõrra vaibunud. Pingeid on natukene maandatud ja seetõttu võib jääda mulje, et seda küsimust ei ole oluline arutada. Kuid oleme veendumusel, et see küsimus võib iga kell uuesti lahvatada, kuna tegemist on hübriidkriisiga.\nMeie vaates oleks väga oluline, et seda küsimust Euroopa Liidus ühtselt käsitletakse ning Valgevene režiim, Lukašenka režiim saaks ühise sõnumi, et selline hübriidrünnak, kus tuuakse inimesed kolmandatest riikidest Valgevene kaudu Euroopa Liidu piirile ja suunatakse nad piiri ületama, on vastuvõetamatu.\nSelles küsimuses kaasa rääkimiseks ja Eesti seisukohtade edastamiseks olen olnud tihedas kontaktis nii Läti ja Leedu kolleegidega, teiste Euroopa Liidu kolleegidega kui ka kolmandate riikide esindajatega. Samuti tõstatasin selle küsimuse ÜRO peasekretäriga.\nMeie vaates on väga tähtis, et oleks ühtne sõnum, et selline käitumine on vastuvõetamatu, ning kolmandad riigid mõistaksid, et nende inimesi kasutatakse siin inimkaubanduses kuritahtlikult ära.\nSiinkohal praegu lõpetan. Aitäh!\nAitäh! Nüüd on ajakirjanikel võimalus esitada küsimusi. Öelge palun oma nimi, väljaanne ja kellelt te küsida soovite.\nAnna Teele Orav, Delfi ja Eesti Päevaleht\nKüsimus nii peaministrile kui ka tervise- ja tööministrile. Kaks küsimust. Täna hommikul käisin riigikogus ja seal ei kontrollitud ei koroonatõendit ega nõutud maski. Äkki te oskate selgitada, miks riigikogus ei järgitud täna piiranguid?\nJa teine küsimus puudutab täna jõustunud koroonatõendi [nõuet]. Paljud inimesed oleksid pidanud saama esimese süsti juba seitse nädalat tagasi, selleks et nad tänaseks oleksid tõendi saanud, aga seitse nädalat tagasi ei olnud vaktsineerimine veel inimestele nii mugavaks tehtud ja kampaania ei olnud veel alanudki. Kas see ei ole nende inimeste suhtes natuke ebaõiglane?\nAitäh! Kõigepealt ütlen, et riigikogu kohta peab küsima riigikogust. Meie riigikogu kuidagi ei kontrolli, pigem on vastupidi, riigikogu on meie ülemus, see tähendab valitsuse ülemus.\nMis puudutab vaktsineerimist, siis ega need kontrollimeetmed ei ole ju kellelegi karistamiseks. Kontrollimeetmed on sellepärast, et meil on 400 nakatunut päevas ja meil on 100 inimest haiglas. Me tegelikult tahame hoida ühiskonda avatuna. Me tahame, et teatrid, kinod, etendusasutused, spaad ja restoranid saaksid olla lahti ning et inimesed saaksid tööd teha, aga samal ajal oleks terviseohutus tagatud ja haiglavõrgule koormus ei kasvaks.\nVaktsineerimine on olnud ju tegelikult juba alates kevadest kõigile võimalik. Jah, see on tõsi, et me oleme muutnud seda mugavamaks, toonud inimestele lähemale, organiseerinud võimalusi, et inimesed saavad lasta ennast ilma järjekorrata vaktsineerida. Need võimalused on läinud, jah, paremaks, aga need võimalused on olnud [enne ka] olemas.\nEhk veel kord: kontrollimeetmete vajalikkus on tingitud nakatumise kasvust ega ole mõeldud kellegi kiusamiseks. Aitäh!\nPalun, tervise ja tööminister!\nAitäh! Valitsuse piirangud on tõesti mõeldud nii, et avalikes ruumides, kus on ligipääs kõigile osapooltele. Ehk riigiasutustes, linnaasutustes võib olla mõlemat, see tähendab nii neid, mis on avalikkusele kättesaadavad, kui ka neid, mis ei ole.\nKindlasti on parlamendil, riigikogu kantseleil ka mõistlik loomulikult enda sisekord selgelt paika panna ja terviseametiga kooskõlastada, mis tegevused on sellised, mis eeldavad külastajatelt või töötajatelt vaktsineerimist, COVID-i-tõendi esitamist, maskikandmist vms. Selleks on ka töökeskkonna riskianalüüs, mille kõik asutused peavad tegema.\nMis puudutab seda teist poolt, siis tuletan korra veel meelde, et esimest korda COVID-i-tõendiga nende ürituste rakendamise ütles valitsus välja maikuu lõpus. Mai lõpus tegime otsused ära [ja ütlesime, et] alates 14. juunist hakkab kehtima senine kord. Toona olid piirarvud suuremad. Ja siis me ütlesime kohe ka seda, et sõltuvalt sellest, kuidas nakkus levib, võivad need piirangud liikuda alla ja üles, nii kontrollitud kui ka kontrollimata üritustel.\nPraegu oleme olukorras, kus viiruse levik on selgelt hoogustunud ja me oleme n-ö punases, kui vaatame Euroopa Liidu maatriksit või ka enda tabeleid, on see oranž või mis toonis vastavalt valgusfoorile, ning COVID-i-tõendi kasutuse laiendamine on vältimatult vajalik.\nSamal ajal on tegelikult seda järkjärgulist vähendamist tehtud läbi suve, seda on ka kommunikeeritud korduvalt, vaktsineerimise võimalus on olnud avatud kogu elanikkonnale mai keskpaigast. Tõsi, alguses olid järjekorrad, seda polegi mõtet varjata, aga sisuliselt juuni keskpaigast alates on tegelikult pakkumine ületanud nõudlust, see tähendab on olnud pidevalt vabu vaktsineerimise aegu saadaval keskustes, haiglates ja ka perearstide juures ning lisandunud on ka mobiilseid punkte.\nEhk tegelikult on vaktsineerimise võimalus olnud kättesaadav. Seda näitavad ka numbrid. Kui suurusjärgus 63% täiskasvanuid on leidnud selle võimaluse, siis tegelikult ülejäänud 37% protsendi puhul on küsimus olnud selles, et inimene on näiteks haiguse läbi põdenud ja pole seetõttu vaktsineeritud. On väga üksik osa inimesi, kes tõesti ei saa [lasta ennast vaktsineerida], aga valdaval osal inimestest on olnud kas skeptiline arvamus sellesse vms põhjused.\nValitsuse soovitus jätkuvalt kõigile – ja mitte ainult valitsuse, vaid kogu tervisevaldkonna, seal hulgas maailma teadlaskonna soovitus – on võimalikult paljude inimeste vaktsineerimine. See annab ka võimaluse nendestsamadest reeglitest, nendestsamadest piirangutest ühel hetkel väljuda, kui viiruse levik hakkab vaktsineerituse suure hõlmatuse tõttu ise langema. Me näeme seda ka kõige edukamate riikide näitel, kes Euroopa Liidus on saavutanud väga kõrgeid hõlmatuse näitajaid.\nNii et selles vaates on valitsus minu arust, vastupidi, olnud järjepidev oma tegevustes, on need sõnumid andnud aegsasti ette, kuude kaupa. Me oleme rääkinud, et COVID-i-tõendi rakendamine laieneb. Me oleme näinud seda Euroopa riikides ja me oleme näinud seda reisimisel, nii et see ei saa tulla kellelegi n-ö välguna selgest taevast. Aitäh!\nKüsimus peaministrile ja tervise- ja tööministrile. Nii praegune õiguskantsler kui ka varasem õiguskantsler on kritiseerinud neid piiranguid ja öelnud, et need ei ole alati proportsionaalsed. On välja käidud ka mõte, et see on inimeste survestamiseks, et vaktsineerige ja siis on teie elu parem. Samuti on maski nõudmisega lausaliselt kõigilt.\nKuidas te seda kriitikat kommenteerite? Ja kui kindlalt te ennast tunnete, kui asi peaks jõudma kohtusse, ükskõik kas mõne kaebaja kaudu või mõne opositsioonierakonna kaudu?\nAitäh! Kõigepealt, need kontrollimeetmed, näiteks nende vaktsineerimistõendite või COVID-19 tõendite kasutamine – see töörühm oli meil kevadel õiguskantsleri juhtimisel. Seda me töötasime välja koos õiguskantsleri bürooga, et see oleks õiguslikult võimalik ja seal ei oleks mingeid põhiseaduslikke probleeme sees. Nii et selles mõttes kindlasti peaks vähemalt praegune õiguskantsler olema pardal.\nMis puudutab kohtuasju ja kõikvõimalikku ka eelmiste õiguskantslerite väljaöeldut, siis tuleb aru saada sellest, et loomulikult tagantjärele võime olla targad ühte- või teistpidi. Aga nemad ju tegelikult ei vastuta selle eest, kui haiglates läheb koormus nii suureks, et plaanilist ravi tuleb piirata, kellegi puusaoperatsioon peab ära jääma, inimesed peavad valudes jätkama sellepärast, et COVID-osakonna voodid lihtsalt lähevad täis. Selles mõttes otsustada saab sellel hetkel ja selle informatsiooni põhjal, mis on, sest hiljem seda otsust enam muuta ei saa.\nMuidugi on inimesi, kes on oma pahameelt väljendanud. On inimesi, kes on pöördunud kohtusse. Ma tahaks lihtsalt üle rõhutada, et ega mitte kellelegi ei meeldi tegeleda sellega, millega me praegu peame tegelema, selle COVID-i-kriisiga, aga meil lihtsalt ei jää mitte midagi muud üle.\nEks siis kohus otsustab, kas need põhjendused on olnud piisavad. Me oleme püüdnud väga selgelt oma otsuseid põhjendada selle teadmise põhjal, mis meil on. No pole päris aus nädal aega hiljem, kui tuleb mingi uus teadmine, selle põhjalt minna vaidlustama neid otsuseid, mis on tehtud varasema teadmise põhjal.\nMa toon selle näite, et 29 nakatunuga eriolukorra kehtestamine ja kõikide asjade sulgemine – tänapäeval me ütleks selle kohta, et meie teadmine on praeguse seisuga see, et see oli vale otsus, no ütleme, et see oli ülepingutamine. Aga tol hetkel meil ei olnud seda teadmist. Ehk siis tol hetkel see ei olnud vale otsus.\nSa ei saa neid otsuseid panna nagu [kahtluse alla] ega selle teadmisega, mis sul on täna, ega vaidlustada otsust, mis on tehtud kuu aega tagasi. Sellepärast, et loomulikult me oleme alati ajas edasi targemad. Aga et seda tehakse, näitab seda, et meil on õigusriik ja inimesed saavad oma õiguste kaitseks pöörduda kohtusse, kui neil on kahtlusi valitsuse otsuste suhtes.\nTervise- ja tööminister, palun!\nAitäh! Ma olen hästi nõus õiguskantsleriga. Loomulikult, kõik piirangud peavad olema mõistlikud ja põhjendatud, vastasel juhul neid teha ei tohikski. Minu seisukoht on see, et valitsus ongi teinud mõistlikke ja põhjendatud piiranguid.\nMe oleme arvesse võtnud viiruse leviku trendi, oleme arvestanud haiglaravi olukorda, samuti teiste riikide kogemust, teadusuuringuid, terviseameti sisendit ja teadusnõukoja sisendit. Need otsuseid ei ole sündinud kellegi suvast, kellegi, ma ei tea, tahtest olla populaarne.\nMa arvan, me keegi isegi ei tea, kas on populaarne teha piiranguid või, vastupidi, neid leevendada. Eks see trend käib ka ühiskonnas üles-alla ja erinevad ühiskonna osad tunnevadki erinevalt.\nMa tõin enne selle võrdluse, aga ma toon korra veel. Piirangute kehtivuse kohta ja nende ranguse kohta. Eelmine kord, kui me olime novembrikuus sama nakatumise taseme juures, novembri lõpus, siis meil oli umbes kaks korda ohutum viirusetüvi. Siis ei olnud isegi veel mitte alfa-tüve, vaid oli sellele eelnev Euroopa variant, rääkimata delta-tüvest. Nii et oli kaks korda ohutum viirusetüvi, aga samasuguse nakatumise juures oli meil sama hästi kui pool ühiskonda kinni pandud.\nMeil olid üle Eesti maskikandmise või suu ja nina katmise kohustus, meil oli 2 + 2 reegel kõigis avalikes siseruumides, meil oli peaaegu kõik tegevused siseruumides ja välisruumides piiratud osalejate arvuga, meil olid kellaajalised piirangud, ühistranspordipiirangud, spordivõistlustel spordipiirangud. Meil oli pool ühiskonda tegelikult kinni pandud. Väga mitmel pool oli juba küsimus ka haridusvaldkonnas ja õppetöös, kus oli distantsile mindud, kus oli [õppimine] veel kohapeal võimalik.\nEhk tegelikult neid piiranguid, mis toona kehtisid, ei saa võrrelda tänastega. Praegu on põhimõtteliselt, nagu öeldakse, kontrollimeetmed selle kohta, kuidas me tagame, et mõni konkreetne teatrietendus ja kontsert toimuks või restoran toimetaks nakkusohutult.\nSee, et me ei kontrolli näiteks toidupoodides, kaubanduskeskustes ja ühistranspordis COVID-i-tõendit, on ka olnud ju algne otsus, et me ei hakka piirama neid tegevusi-teenuseid, mis on eluliselt tähtsad inimestele, see tähendab liikumisvõimalus ja toidu ostmise võimalus. Kuna seal seda piirangut ei ole või seda kontrolli ei ole, siis maskikandmine või suu ja nina katmine on vähim, mis me teha saame solidaarselt ohutuse tõstmiseks ja nakkusohu vähendamiseks.\nNii et ma ütleksin, et Eesti piirangud on äärmiselt tasakaalukad ja proportsionaalsed, kui me vaatame neid Euroopa Liiduga võrdluses või vaatame enda riigi ajateljel võrreldes sama nakkustasemega enne vaktsineerimisperioodi algust. Aitäh!\nKüsimus teisel teemal ehk Afganistani küsimus peaministrile ja välisministrile. Nüüd on soovitused, keda me oleks valmis vastu võtma, kes võiksid sealt meile tulla, aga need isegi Kabuli lennujaama ei saa, rääkimata sellest, et seal mõne lennuki peale saada.\nMis siis edasi saab? Kas nad jäävadki sinna? On mingisuguseid strateegiaid, kuidas sealt inimesi kätte saada? Ehk mis on edasine tegevus, kui nad ei saa sealt lahkuda?\nAitäh selle väga olulise küsimuse eest, mis puudutab julgeolekuolukorda Afganistanis. Tõepoolest, meile teadaolevalt on lennuväli avatud kuni 31. augustini, seejärel see lennujaam sellisel moel, nagu ta täna evakueerimiseks on, lõpetab tegevuse.\nKuid rahvusvahelise üldsuse pingutus mõjutada ja suhelda Talibani liikumisega jätkub, selleks et mõjutada neid, nii et nad seisaksid selle eest, et vägivalda ei leviks Afganistanis, samuti, et inimestele, kes soovivad evakueeruda Afganistanist, seda võimaldatakse. See puudutab nii eri riikide kodanikke kui ka afgaane endid.\nMis puudutab neid inimesi, keda Eesti on soovinud vastu võtta Eestisse seetõttu, et nende elu on Afganistanis ohus ja kes on teinud vahetut koostööd Eesti organisatsioonidega või töötanud Euroopa Liidu või NATO heaks, siis nendest inimestest, kes on töötanud koos Eestiga, oleme me enamiku saanud Afganistanist välja tuua liitlaste abiga.\nTõepoolest, siinkohal suur aitäh Prantsusmaale ja ka Poolale, kes meid on aidanud selles missioonis vahetult! Need inimesed on Afganistanist toodud välja. Seetõttu ei ole meie jaoks sedavõrd akuutne see küsimus, kuidas lahendatakse üksikute indiviidide lahkumine pärast 31. augustit Afganistanist.\nMis puudutab neid isikuid, keda me Eestis oleme valmis vastu võtma seetõttu, et nad on töötanud Euroopa Liidu või NATO missioonide heaks kas tõlkide, autojuhtide või administratiivtöötajatena, siis selle jaoks on loodud vahejaamad. Väga mitmed inimesed, Afganistani töötajad, on juba viidud vahejaamadesse teistes Euroopa riikides ning sealt tuleb üks või teine perekond hiljem ka Eestisse.\nNii et need inimesed, keda meie oleme valmis vastu võtma, peaksid olema juba suures osas tänaseks Afganistanist lahkunud.\nLoomulikult rõhutan siin veel kord üle, et jätkub rahvusvaheline koostöö selle nimel, et suurem vägivald Afganistanis ikkagi hoitaks ära. Uue Talibani võimuga suhtlus on tingimuslik, et mõjutada neid üles ehitama ühiskonda, kus kõigil inimestel oleks turvaline elada, hoolimata sellest, millised on nende poliitilised vaated. Aitäh!\nKas peaminister soovib täiendada või midagi lisada?\nMihhail Vladislavlev, Tallinna uudised\nKüsimus on välisministrile. Te rääkisite, et Eesti olevat toonud Afganistanist välja kõik need inimesi, keda me soovisime. Eile käis jutt 13 inimesest, kes on kusagil teel, üks pere on praegu kohal ja võib olla kuni kolm inimest, kes veel võivad ka Kabulist välja sõita. Nii et ilmselt isegi 30 inimest, mis oli piirnorm, me ei saa kätte.\nKas te saaksite täpsustada, kui kaugel need veel kaks peret on ja kui palju meil on tegelikult teoreetiliselt võimalik neid veel kätte saada? Aitäh!\nPraegu minu andmetel on Afganistanist evakueeritud 15 inimest nendest 20-st, keda Eesti on olnud valmis vastu võtma seoses koostööga mittetulundusorganisatsioonidega. Need on inimesed, kes on olnud koos oma perekondadega ja meie nimekirjades seoses sellega, et nad on soovinud sealt lahkuda.\nNii et selles mõttes ma lööksin selle arvu 30 kaheks: üks on see 20, kellega Eesti on vahetult oma initsiatiivil tegutsenud ja aidanud nendel inimestel Afganistanist lahkuda, ning teine 10 on see, mida me teeme koostöös Euroopa Liidu ja NATO-ga. Need protsessid on erinevad.\nJa kui me räägime sellest hulgast, kes tegi Eesti mittetulundusühendustega koostööd, siis enamiku nendest me oleme toonud riigist välja.\nTõepoolest, see olukord muutub tundidega. Inimesed muudavad ka näiteks protsessi ajal meelt. Näiteks, kui inimene saab teada, et me ei ole valmis evakueerima ka tema sugulasi, kes oleksid samuti valmis kaasa tulema, siis ta on loobunud. Nii et see pilt on väga muutuv.\nSeetõttu on ka see number muutunud, kuid praegustel andmetel peaks olema 15 isikut Afganistanist välja liikunud.\nAnna Teele Orav, Delfi\nKüsin veel piirangute kontrollimise kohta. Kaubanduskeskustes, tänavapildis ja ühistranspordis on näha, et inimesed küll kannavad maski, aga samas seda hirmu viiruse ees võib-olla enam nii väga ei ole ja natuke on inimestel ka juba suva. Kas te plaanite hakata seda rangemalt kontrollima ja suunata sinna rohkem haldusressurssi või rõhute pigem inimeste oma südametunnistusele ja koostöövalmidusele?\nKüsimuse teine pool on koroonatõendi kohta. Inimesed on märganud, et seda ei kontrollita päriselt, vaadatakse lihtsalt peale. Kas teil on ka selle kohta mingi lahendus või te seal samamoodi lihtsalt loodate, et inimesed ikkagi kontrollivad? Aitäh!\nJah, me küll siin paar nädalat tagasi suurendasime ka neid patrulle, kes kontrollivad kõikvõimalike meetmete täitmist, aga selge on see, et igale inimesele kõrvale me politseinikku ei pane, seda ei olegi plaanis.\nVäga hea koostöö on olnud katuseorganisatsioonidega, näiteks kaupmeeste liit, kes tegelikult teeb väga hästi koostööd selles, kuidas paluda inimestel ikkagi maskid panna ette kaubanduskeskuses, et eneseregulatsioon ka toimiks.\nSest ma tahan ikkagi rõhutada seda, et see viirus levib inimeselt inimesele. See, kuidas inimesed käituvad, mõjutab seda viirust kõige rohkem.\nSelge on see, täpselt nagu te ütlesite, et inimesed on väsinud ja tundub juba, et enam ei ole nii suurt hirmu selle viiruse ees. Ja see ongi nii, täpselt nii dünaamiline see kriis on olnud, et see täpselt niimoodi ongi muutunud. Sellest saame aru. Aga kui me vaatame praegu seda, et näiteks maski kandmine või nina ja suu katmise kohustus on meil väga piiratud kohtades, kus ollakse lühikest aega, siis ma usun, et see tegelikult ei olegi piirang või kuidagi ahistav meede.\nMida ma tahaks veel öelda? Kui käia mujal maailmas, siis näiteks, kui sa unustad ühistranspordis maski ette panna, siis kaasreisijad ütlevad sulle: „Vabandust, pane mask ette!“\nMeil justkui oodatakse, et las keegi teine tuleb, las tuleb politseinik, kes ütleb.\nAga miks mitte seda siis ka meelde tuletada ühistranspordis, et meil on selline kohustus, palun, võib-olla sa unustasid, aga ole kena ja pane see mask ette. Kindlasti see peab olema selliselt [korraldatud], et on koostöö inimeste vahel ja, ütleme, mõistmine, et ühiskonna tervikpilt sõltub igaühest meist.\nVälisministril oli üks täpsustav kommentaar.\nAitäh! Täpsustan seda numbrit. Tõepoolest, praegu me saame ikkagi kinnitada, et 13 inimest on Kabuli lennuväljalt evakueeritud. Sama number, kui oli teisipäeval nende kahe teise isikuga, kellega me oleme olnud kontaktis, et nad on veel teel. Kui kaugel nad täpselt on, seda ei saa kinnitada enne, kui nad on jõudnud Euroopa pealinna. Aitäh!\nAitäh! Andres Sutt soovis ka kommenteerida.\nJaa, tõendite kohta. Nii palju, kui meil on ülevaadet ja tagasisidet, on see kontrollimine ja esitamine ikkagi toimunud hästi. Kindlasti on kuskil keegi, kes on võib-olla olnud vähem hoolas. Aga tõendite kasutamine [toimib], kaasa arvatud see, et näiteks inimestel, kellel ei ole nutitelefoni, on olnud võimalus see välja printida, ükskõik kas oma pereliikmete abiga või on aidanud kohalik omavalitsus või raamatukogu. Ka see võimalus on jätkuvalt olemas, et kellel endal see võimalus puudub, neile kohalikud omavalitsused sotsiaaltöötajate ja ka raamatukogude kaudu on need printimisvõimalused andnud, ja see täiesti toimib.\nOn olnud ju suuremaid ja väiksemaid üritusi Eestis, kus on tõendit kontrollitud. No mõnel puhul on tõendi kontrollimine olnud kiirem protsess kui pileti kontrollimine. Nii et ma arvan, et praktikas me kõik harjume.\nJa ma väga nõustun sellega, mida peaminister ütles, et lõppeks on see ju meie ühiskonna ja kogukonna väärtushinnangute küsimus. Kui me üheskoos leiame ja mõistame, et maskikandmine on meie enda ja teiste turvalisuse huvides, siis me seda ka teeme.\nMa arvan, et kui nüüd keerata kella natuke tagasi ja mõelda kevade peale, siis me tegelikult saavutasime väga-väga suure maskikandmise määra, st pigem olidki võib-olla üksikud erandid, kui sa nägid inimest, kes maski ei kandnud. Ma arvan, et ka seekord me võiksime sinna üheskoos jõuda.\nKüsimus oli tõendi kohta, et seda kontrollitakse pealiskaudselt.\nNo selle kohta minule isiklikult ei ole mingisugust infot või tagasisidet, et seda ei kontrollita QR-koodi-lugejaga. Nii palju kui mina tean, on ikkagi lugejaga kontrollimine see, mida tehakse.\nNoh, me peame arvestama muidugi näiteks välisturistide puhul, kes tulevad väljastpoolt Euroopa Liitu, et neil ongi teistsugused tõendid, mida QR-koodi-lugejaga ei olegi võimalik kontrollida. Eks seal tuleb vaadata tõendit ja tuvastada isikut.\nAga sellest, et meil oleks infot, et nüüd on massiliselt kuidagi mitte kontrollitud tõendeid, mina küll ei ole teadlik. Ma ei tea, kui keegi teine on …\nTervise- ja tööminister soovib täpsustada.\nJaa, kõik on õige, mis on seni räägitud.\nLihtsalt numbritest niipalju, et tänaseks on genereeritud üle 500 000 COVID-i-tõendi, neist enamik on vaktsineerimise tõendid, teatud väiksem osa ka läbipõdemise tõendid või testi tõendid. Ehk üle poole miljonil inimesel on see olemas.\nNagu enne viidati, alaealiste puhul see ei olegi nõutav. Ja loomulikult neid tõendeid saab teha ja tehaksegi juurde vastavalt kas infosüsteemide kaudu või siis, nagu Andres Sutt viitas õigesti, kohalikud omavalitsused, raamatukogud, aga ka sotsiaalkindlustusameti esindused ja teenindusbürood on need kohad, kuhu saavad pöörduda need inimesed, kellel mingil põhjusel pole endal [väljatrükkimine] võimalik.\nMis puudutab seda kontrolli ja järelevalvet, siis esmane reegel ja loogika peaks olema meie igaühe peas see, et me ei kanna seda maski mitte Kaja Kallase, Jüri Ratase, Tanel Kiige, Andres Suti või Eva-Maria Liimetsa rõõmuks, vaid ju me ikka kanname seda selleks, et viiruse levikut tõkestada. Ja koroonaviirusel ei ole sellist hoolimist sellest, kas politsei- ja piirivalveameti või terviseameti järelevalve käigus tuvastati maski kandmine või COVID-i-tõendi võltsimine või mitte. Viirus lähtub oma loogikast.\nJa eesmärk on viiruse levikut pidurdada. See tähendabki seda, et meil kõigil on mõistlik neid kokkulepitud reegleid sellepärast täita, see on peamine koht, et vähendada nakkusohtu endale ja teistele, hoida ühiskonda avatuna, anda seeläbi oma panus.\nLoomulikult me ei ole naiivsed, me ei jää ainult sellele lootma, aga see on peamine, millele me loodame. Õigemini mitte peamine, millele me loodame, vaid peamine, millega me arvestame, on see, et valdav osa inimesi on vastutustundlikud ja nad saavad aru, et kui keegi kodus ei näe, kas nad käsi pesevad või pese, ei tähenda seda, et nad jätavad käed pesemata. Sama loogika peaks olema nende reeglite täitmisega.\nAga loomulikult on õige, et meil on terviseameti järelevalve, on asutustel endal ja ürituse korraldajatel endal nõue kontrollida, on see siis maskikandmine või COVID-i-tõend. Neil on endal kohustus ka vastavaid silte välja panna, vastavat teavitusi teha jne. Eks see harjumine võtab natuke aega, see on ka arusaadav. Ja vajaduse korral terviseamet tõesti vastavalt valitsuse korraldusele kahe nädala taguse otsusega on kaasanud politsei- ja piirivalveameti samuti laiemalt nii eneseisolatsiooni kui ka muude COVID-i tõkestamise reeglite kontrollimisse. Aga ma arvan, et see kontrollimise vajadus võiks eeskätt jääda meie igaühe enda vastutustunde peale.\nNii nagu peaminister ütles, me ei taha keegi sellist riiki, kus iga hommik algab intervjuuga politsei- ja piirivalveameti ametnikule või terviseameti ametnikule, vaid me tahame sellist riiki, kus me ühiselt pingutame selle nimel, et seda viirust võita. Ja see on võidetav tänu vaktsineerimisele.\nJärelevalve jääb siiski sellele väiksele osale ühiskonnast, kes mingil põhjusel arvab, et reeglid neile ei kehti või et nende eiramine annab neile kuidagimoodi edumaa teiste ees, aga see on ju enesepettus. Aitäh!\nAitäh! Tänane pressikonverents on lõppenud. Nüüd on veel võimalus teha valitsuse liikmetega eraldi intervjuusid. Palun teeme neid hajutatult!\nPressikonverentsi stenogramm Kaja Kallas Tanel Kiik Andres Sutt Eva-Maria Liimets


Toimuval konverentsil võrreldakse Eesti ja Soome koolilaste väärtushinnanguid | Tartu Ülikool\nToimuval konverentsil võrreldakse Eesti ja Soome koolilaste väärtushinnanguid\nÜritus toimub koostöös Tartu Ülikooli eetikakeskuse, Kultuuriteooria tippkeskuse religiooniuuringute töörühma ja Soome Instituudiga. Konverentsi toetavad ka Soome Vabariigi saatkond ning Haridus- ja Teadusministeerium.\nKonverentsi eesmärgiks on arutleda kooli väärtuskasvatuse aluste ja võimaluste üle ning tutvustada Eesti ja Soome koolide kogemusi.\n"Eesti ühiskonnas on jõutud tõdemuseni, et inimeste väärtushoiakud ei ole sellised nagu peaksid olema. Osad kurdavad, et meil on vähe loovust ja ettevõtlikkust, teised, et on vähe hoolivust, sallivust ja solidaarsust. Kolmandate meelest on vähe isamaalisust ja lojaalsust või siis vähe ausust, töökust ja üksteisest lugupidamist. Kuna väärtushinnangud kujunevad noores eas, pöörataksegi pilk kooli poole," tutvustab konverentsi TÜ Eetikakeskuse juhataja Margit Sutrop.\nKonverentsi esimene päev keskendub Eesti ja Soome kooliõpilaste väärtusmaastike analüüsile. Teisel päeval on arutelu keskmes õpetaja ja kooli roll õpilaste väärtuskasvatuses. Päeva teises pooles toimuva töötoa fookuses on uus riiklik õppekava ning selle läbiva teema "Väärtus ja kõlblus" rakendusvõimalused.\nKonverentsil esinevad Tõnis Lukas, Sari Sarkomaa, Margit Sutrop, Hannele Niemi, Varro Vooglaid, Pille Valk, Andu Rämmer, Halliki Harro-Loit, Tiiu Kuurme, Viive-Riina Ruus, Toomas Tenno, Endla Lõkova, Rein Rebane, Kersti Nigesen, Külli Volmer ning REKK-i spetsialistid.\nTäpsem info üritusest www.eetika.ee.\nLisainfo: Triin Pisuke, Eetikakeskuse projektijuht, 56 221 186, triin.pisuke [ät] ut.ee


Uuring: e-sigaretid mõjuvad ajule, kopsudele ja veresoontele hävitavalt - Forte\nUuring: e-sigaretid mõjuvad ajule, kopsudele ja veresoontele hävitavalt\nLisatud Nicorex Baltic OÜ juhatuse liikme Toomas Viilo kommentaar!\nTeadusajakirjas European Heart Journal avaldatud uuring viitab, et kuigi e-sigaretidest räägitakse kui heast alternatiivist suitsetamisele, on need inimtervisele väga ohtlikud. Eriti on ohus noored.\nSaksamaal asuva Mainzi Ülikooli meditsiiniosakonna kardioloogiaprofessor Thomas Münzel ütles, et e-sigaretid on uskumatult sõltuvust tekitavad ning samal ajal ka nii ohtlikud, et riigid peaksid need ära keelama. Ta viitab, et näiteks Indias, Brasiilias, Singapuris, Mehhikos ja Tais on nii ka juba tehtud.\nMünzeli sõnul on eriti ohus noored. "Me peame keskenduma noortele, kuna nad on kõige suurem turg," ütles ta. "USAs CDC poolt kogutud andmetest selgus, et üle 3,6 miljoni noore Ameerika Ühendriikides kasutab e-sigaretti. Näiteks gümnaasiumiõpilaste seas toimus 2017 ja 2018 aastat võrreldes tõus 78 protsendine tõus," ütles ta.\nMünzel toob välja, et sarnast trendi on näiteks täheldatud ka Ühendkuningriigis. "E-sigaretid, mis pidid aitama suitsetajatel suitsetamine maha jätta, on USA noorte seas muutunud trendiks ning tõmbavad suitsetama ka neid, kes seda kunagi teinud ei ole," ütleb Münzel.\nKatsed inimeste ja hiirtega\nTöörühm, mille osaks Münzel oli, uuris 20 täie tervise juures suitsetaja käearterit enne e-sigareti suitsetamist ning 15 minutit pärast seda. Samuti mõõdeti, kui jäigaks arter muutunud oli. Lisaks sellele viidi läbi ka katsed 151 hiirega, kellest pooled hingasid kolme või viie päeva jooksul kuus korda päevas 20 minutiliste seanssidena sisse e-sigaretiauru.\nE-sigareti kasutaja kopsudes toimuvad muutused juba kuu aega pärast alustamist (40) 23.10.2019\nE-sigaretist tingitud haigus on nõudnud juba vähemalt kuus inimelu (20) 11.09.2019\nTeadlased leidsid, et ka üks e-sigareti kasutamise kord tõstis pulssi ning tõi kaasa arterite jäigenemise. Veel enam - avastati, et veresoonte sees olev ja soonte toonust ning vere ringlust kontrolliv ja veresooni kaitsev endoteelikiht ei toiminud suitsetajatel nii nagu peaks. Endoteeliga kaasnevaid probleeme peetakse tavaliselt südame-veresoonkonnahaiguste üheks tekkepõhjuseks.\nHiirtel läbi viidud katsed näitasid aga, et e-sigaretiauru tagajärjel tekkinud NOX-2 ensüüm tekitas kahju nii veresoontele, kopsudele kui ka ajule. NOX-2 kaitseb keha bakterite ja mitmeid tõsiseid haiguseid põhjustava oksüdatiivse stressi eest. Viimane on olukord, kus kehas olevate oksüdatiivsete keemiliste ainete ja antioksüdantide tasakaal on paigast. NOX-2 ongi teadlaste sõnul see aine, e-sigareti mõjul tekkivate kahjulike ainete mediaatoriks.\nLisaks sellele leiti, et kui hiirtele anda matsitentaani ja bepridiili, siis endoteelihäireid, oksüdatiivset stressi ega põletikku ei leitud. Teadlaste sõnul näitab ravimite positiivne mõju, et probleemid tekivad kahe kehas oleva kaitsva kemikaaliga, mille nimeks on endoteliin 1 ja FOXO-3. Esimene on seotud arterite ahenemisega, teine kaitseb aga keha oksüdatiivse stressi eest.\n"Uurimuse tulemused näitasid, et on olemas mitu molekulaarset mehhanismi, läbi mille e-sigaretid kahjustavad nii veresooni, kopse, südant kui ka aju. Selle tulemuseks on mürgised kemikaalid, mis tekivad auru moodustumisel ning mis võivad vähemal määral eksisteerida ka e-sigareti vedelikus. See, et matsitentaan ja bepridiil ravina toimisid, näitab, et e-sigarettidel on võime tekitada veresoonte kokku tõmbumist ja häirida meie rakude antioksüdantide ja ellujäämise süsteeme," selgitas Münzel.\nTeadlased toovad oma töös veel välja, et kuigi e-sigarette turundatakse tervislikuma ja turvalisemana kui tavasuitsetamist, siis tegelikult ei ole sellistel väidetel suurt teaduslikku alust. Samas tuuakse teadustöös välja, et mida suuremaks tööstusharu muutub, seda tõenäolisem on ka see, et tulevikus näeme tubakatööstusele sarnaselt rohkem teaduslikke uurimusi, mis väidavad, et e-sigaretid on paremad ja turvalisemad.\nMünzeli sõnul kaitseb meid e-sigarettide eest vaid karmim reguleerimine. Tuleks piirata ligipääsu tubakatoodetele, maksustada neid karmimalt, pärssida nende turundamist ja harida inimesi rohkem, et nad teaksid, millised tagajärjed tubakatoodete kasutamisega kaasnevad. "Me ei saa lubada, et terve tulev põlvkond on nikotiinisõltlased," ütles teadlane.\nNicorex Baltic OÜ juhatuse ja E-sigareti Kaupmeeste Liidu liige Toomas Viilo kommentaar:\n"Teaduslikult on tõestatud (2015. aastal -toim), et e-sigaret on 95% vähem kahjulik kui tavasigaret. Varasemad uuringud on samuti näidanud, et et e-sigarettidel on oluline roll inimeste suitsuvabaks jäämisel, sest e-sigareti kasutamisel säilib suitsetamisele iseloomulik tegevus ja nikotiin. Oluline on rõhutada, et e-sigaretitooteid soovitatakse vaid suitsetajatele ja sihtgrupp on tubakast loobujad, kindlasti mitte noored," ütleb Viilo.\nViilo sõnul on varasemad uurimused näidanud, et loomkatsete inimestele üle kandmise suhtes tuleb ettevaatlik olla, näiteks vähiuuringute puhul on katsete eduka inimestele üle kandmise määr alla 8 protsenti. Samuti toob ta välja, et hiired puutuvad uuringutes kokku e-vedeliku auruga, mis sisaldab sageli kordades kõrgemat nikotiini, kui meil on lubatud ning loomi hoitakse e-vedeliku auruga täidetud keskonnas tunde ja päevi järjest, mis ei ole reaalsed tarbimistingimused ning võrreldavad toote tavatarbimisega.\n"USA CDC ehk Haiguste Kontrolli ja Tõrje keskus kinnitab, et e-sigaretti käsitletakse kui ohutumat alternatiivi tavasigarettidele. Samuti PHE (Public Health England), kes suunab täiskasvanud suitsetajaid loobuma tubakast ametlikust müügipunktist soetatud e-sigareti abil. Näiteks on Suurbritannias tänaseks e-sigareti abiga tavatubakast loobunud vähemalt üle 2,5 miljoni inimese," näitlikustab e-sigarettide müüja.\nSamuti rõhutab ta, et Eestis müüdavad e-vedelikud peavad olema testitud ja registreeritud ühises andmebaasis. "Võib olla kindel, et need on läbinud Terviseameti poolt nõutavad laboritestid, mis näitab, et toode on kvaliteetne, kontrollitud ja legaalne. Kui tootel puudub maksumärk ning vedelik pole läbinud laboritesti, siis seda toodet müüa ei tohi ning tegemist võib olla tervisele kahjuliku salaturu tootega," hoiatab Viilo.\nE-sigarettide pahvimisel võib olla kurjakuulutavaid mõjusid, mil pole nikotiiniga pistmistki\nKohutav: plahvatanud e-sigaret tappis mehe, ohvri pealuust leiti kaks metallitükki\nKui (eba)tervislik e-sigaret ikkagi on, vähemalt tavalisega võrreldes?\nE-sigareti mahvija lubab enda kehasse ka ohtlikke kemikaale\nE-sigaretiga seotud surmade puhul on välja joonistumas ühisnimetaja


Zumba | kostivere.ee\n15. märts 2018 @ 19:30 – 20:30\nAeroobika / fitness / tants Spordiring\nZumba on fitness-treening, milles kasutatakse latiino tantsudest inspireeritud tantsulist liikumist. Zumbas on kardio-treeningusse osavalt kombineeritud lihasvastupidavuse treening – kergesti õpitavad tantsusammud aitavad vormida kõiki sinu keha suuremaid lihasgruppe. Zumba on lihtne ja selleks ei vaja sa erilist tantsuoskust. Muusikat, tantsusamme ja liikumist nautides ei saa sa arugi, et tegelikult teed sa kõvasti trenni ja võid põletada ühe treeninguga kuni 700 kcal. Zumba sobib igas vanuses ja igas suuruses naistele ja meestele.\n16:30 Hopsti trenn lastele @ Kostivere lasteaed\nHopsti trenn lastele @ Kostivere lasteaed\nmärts 19 @ 16:30 – 17:00\nMÄNGIME LÕBUSAID MÄNGE, ARENDAME LOOVUST, KOORDINATSIOONI, TÄHELEPANU . VÕIMLEME JA TEEME LIHASHARJUTUSI, TANTSIME JA PROOVIME RÜTMIHARJUTUSI. Trenni kaasa sportlik riietus, vahetusjalanõud, joomiseks vett. Trenni tasu 3 eur/kord, tasumine kuutasuna 25-ndaks kuupäevaks. Arve tasumine: Tähemaa OÜ 221058152200 Lapse registreerumiseks[...]\n16:45 Noorte tantrenn @ Kostivere Kultuurimõis\nNoorte tantrenn @ Kostivere Kultuurimõis\nmärts 19 @ 16:45 – 17:45\n19:00 Easy step / step-aeroobika @ Kostivere Kooli saal\nEasy step / step-aeroobika @ Kostivere Kooli saal\nmärts 20 @ 19:00 – 20:00\nStep aeroobika on tund, kus kasutatakse spetsiaalset step-pinki. Pingi kõrgus ja seega harjutuse koormus on vajaduse järgi reguleeritav. Erinevate smmukombinatsioonidega astutakse pingile ja maha, mis võimaldab anda osalejatele väga tugeva füüsilise koormuse. Treenib eriti hästi[...]\n17:30 Viisiväänajate lauluproov @ Kostivere Kultuurimõis\nViisiväänajate lauluproov @ Kostivere Kultuurimõis\nmärts 21 @ 17:30 – 18:45\n19:00 Jooga @ Kostivere lasteaed\nJooga @ Kostivere lasteaed\nmärts 21 @ 19:00 – 20:00\nJuhendaja Kadi Truuleht joogast: “Joogapraktika alustamiseks pole mingeid eeltingimusi. Inimene võib olla painduv või jäik, korpulentne või peenike, vana või noor, mõne usundi järgija või mitte, jooga ei keela kellelgi harjutamast. Siin on igaühele midagi,[...]\n19:30 Zumba @ Kostivere Kool\nZumba @ Kostivere Kool\nmärts 22 @ 19:30 – 20:30\nZumba on fitness-treening, milles kasutatakse latiino tantsudest inspireeritud tantsulist liikumist. Zumbas on kardio-treeningusse osavalt kombineeritud lihasvastupidavuse treening – kergesti õpitavad tantsusammud aitavad vormida kõiki sinu keha suuremaid lihasgruppe. Zumba on lihtne ja selleks ei vaja[...]\nArhiiv kuude lõikes Vali kuu märts 2018 (2) veebruar 2018 (2) jaanuar 2018 (2) detsember 2017 (4) november 2017 (3) oktoober 2017 (2) september 2017 (8) august 2017 (3) juuli 2017 (2) juuni 2017 (3) mai 2017 (5) aprill 2017 (9) märts 2017 (2) veebruar 2017 (4) jaanuar 2017 (7) detsember 2016 (6) november 2016 (5) oktoober 2016 (6) september 2016 (6) august 2016 (9) juuli 2016 (2) juuni 2016 (14) mai 2016 (10) aprill 2016 (8) märts 2016 (5) veebruar 2016 (12) jaanuar 2016 (9) detsember 2015 (13) november 2015 (6) oktoober 2015 (11) september 2015 (36) august 2015 (2) juuli 2015 (4) juuni 2015 (10) mai 2015 (18) aprill 2015 (8) märts 2015 (31) veebruar 2015 (21) jaanuar 2015 (11) detsember 2014 (11) november 2014 (11) oktoober 2014 (10) september 2014 (24) august 2014 (6) juuli 2014 (11) juuni 2014 (7) mai 2014 (13) aprill 2014 (16) märts 2014 (15) veebruar 2014 (5) jaanuar 2014 (13) detsember 2013 (16) november 2013 (9) oktoober 2013 (14) september 2013 (20) august 2013 (15) juuli 2013 (7) juuni 2013 (7) mai 2013 (14) aprill 2013 (12) märts 2013 (9) veebruar 2013 (10) jaanuar 2013 (9) detsember 2012 (13) november 2012 (11) oktoober 2012 (19) september 2012 (18) august 2012 (10) juuli 2012 (9) juuni 2012 (14) mai 2012 (16) aprill 2012 (16) märts 2012 (33) veebruar 2012 (42) jaanuar 2012 (24) detsember 2011 (23) november 2011 (28) oktoober 2011 (39) september 2011 (24) august 2011 (22) juuli 2011 (20) juuni 2011 (23) mai 2011 (24) aprill 2011 (15) märts 2011 (1) veebruar 2011 (2) jaanuar 2011 (1) detsember 2010 (3) november 2010 (2) oktoober 2010 (2) september 2010 (3) august 2010 (2) juuni 2010 (5) mai 2010 (3) aprill 2010 (3) märts 2010 (2) veebruar 2010 (2) oktoober 2009 (2) september 2009 (4) august 2009 (8) juuli 2009 (2) juuni 2009 (10) mai 2009 (4) aprill 2009 (2) veebruar 2009 (3) jaanuar 2009 (6) detsember 2008 (2) oktoober 2008 (1) august 2008 (1) juuli 2008 (2) juuni 2008 (2) mai 2008 (4) aprill 2008 (3) märts 2008 (4) juuli 2004 (1)