KinnisvaraEkspress mai 2011 by AS Ekspress Meedia - Issuu\nKinnisvaraEkspress 21. aprill 2011\nNordea kodulaenuga kuludesse ei upu. Vali endale just sellised soodustused nagu vajalikuks pead – kasvõi kõik korraga.\n• Võimalus lisada lepingu- ja notaritasud laenusummale • Hindamisaktid Arco Varast 20% soodsamalt • Nordea kodukindlustus 3 kuuks tasuta • 6-kuuline maksepuhkus • Kolimisteenus KLG Eesti AS-st 20% soodsamalt • Võimalus vormistada kaheks aastaks MasterCard Gold krediitkaart aastatasuga 31.96 eurot • Lepingutasu 65 eurot soodsamalt, kui paigutad selle summa tuleviku\ntarbeks kas Nordea 3. samba pensionifondi, laste- või kogumishoiusele\nVaata lisa kodulaen.nordea.ee või helista 1772. Tutvu tingimustega www.nordea.ee ja vajadusel konsulteeri pangatöötajaga telefonil 1772. Näiteks võttes eluasemelaenu summas 50 000 eurot (782 330 EEK), laenuintressiga 3% aastas, laenuperioodiga 360 kuud ja lepingutasuga 500 eurot (7823.30 EEK), krediidi kulukuse esialgne määr on 3,04%. MasterCard Gold krediitkaardi krediidilimiidiga summas 2000 eurot (31 293.20 EEK) ja aastatasuga 31.96 eurot (500.07 EEK) krediidi kulukuse esialgne määr on 1,60%.\nKogemuste triumf lootuste üle!\nKasuta meie kogemusi.\nOtsime koostööpartnerit Pärnu mnt 113A Orienteeritav investeering on 10 miljonit eurot Planeeritava hoone suurus 10 000 m2 Hoone klass on A 14 korrust\nMis toimub kinnisvaraturul?\nKandvaks märksõnaks: usk on taastunud! Taastunud ostja jaoks selles mõttes, et on julgust hirmunud või, kuidas võtta, ka ahne raha kinnisvarasse paigutada. Turu põhi on läbitud! Arendajal omakorda on taas tekkinud julgus kopp maasse lüüa. Eriti õnnestunuks võib lugeda 2010. aastal ja selle aasta esimeses kvartalis lõpetatud ning ka käigus oleva üle kümne projekti arendust Tallinna kesklinnas. Samuti äärelinnas, kus võib ühe eduka näitena tuua Kodukolde elamurajooni jätkumise Arco Vara ja Merko koostööna. Turgu soodustavaks on senini olnud madal euribor, mille tõusu eest lähiaastatel tuleb aga kinnisvara soetajaid hoiatada. Usun, et tõus ei tule järsk, küll aga stabiilne. Seega head ajad euribori võtmes on läbi. Ent populaarseim laenutoode kodulaen koosneb teatavasti kahest osast, ja loodan, et teine komponent euribori kõrval – pankade marginaal – hakkab turu stabiliseeru-\nKontakt: 502 9979 Marek Kerna\ndes langema, mis võiks reaalintressi kujunemist lõppkokkuvõttes pehmendada. Tänavu on ostja üsnagi hinnatundlik. Seetõttu tuleb arendajatel kriitiliselt ära tunda edukaks müügiks sobiv hinnatase. Laias laastus on see äärelinna arenduste puhul 850–1200 €/m2, kesklinnas ja selle ümbruses 1400–2000 €/m2. Samas on olemas kitsuke huvigrupp ka hinnatasemel 2500–3500 €/m2. See mõistagi tähendab eksklusiivsust igas mõttes: parimat asukohta, ehituse kõrget kvaliteeti ja häid vaateid. Pean siinkohal silmas näiteks penthouse-tüüpi kortereid kesklinna piirkonnas. Turgu kompama on saabunud Skandinaavias valitseva buumilaine alt investorid Soomemaalt. Seal on hinnad ligi neli korda kõrgemad, samas on keskmine palk ka neli korda kõrgem, kuid see seos on pigem juhuslik, kinnisvara on selgelt ülehinnatud. Nende poolt on siinsel turul esinenud hulgioste, 10–20 korterit plokktehinguna. Sel juhul eeldatakse muidugi ka kohast allahindlust ligi 30 protsenti. Kirjeldatud huvi näitab kasvutrendi. 2010. aastal alustatud korterelamute projektide juures üllatas, et „müük paberil” on tagasi. Mäletatavasti elasime buumiajal olukorras, kus polnud lootustki mis tahes elupinda soetada, kui arvestatavat osa ettemaksuna arendajale üle ei olnud kantud. Praegu on Tallinnas ehitamisel umbes tuhat uut korterit. Neist on ette müüdud 30–40 protsenti. Kui kevadine müük osutub edukaks, alustatakse tõenäoliselt veel 300–500 korteri ehitust. Eeldada võib, et Tallinna kesklinnas tehakse algust Veerenni tänava äärse kvartali ja Tivoli projekti esimese etapiga. Need üksi looksid kokku üle 2000 elupinna.\n669 8309, timmo.lilium@lehed.ee\nKujundus Tatjana Virulaine\n669 8191, piret.tamm@lehed.ee\nKorrektuur Marilin Look\nÄrikinnisvaraturul on toimunud pööre. Nii kaubandus-, tootmis-, lao- kui ka büroohoonete puhul saavutati 2010. aastal stabiliseerumine ja turuaktiivsus taastub. Aasta lõpus sai tõdeda rendihindade tõusu ennekõike nn A-klassi pindadel. Samas on kohati üsnagi küsitav, mida lugeda A-pinnaks. Siinkohal on hea uudis Eesti Kinnisvarafirmade Liidu töögrupilt. Peatselt valmib klassifikaator, mis paneb selgete tunnuste järgi paika äripindu (esimeses järgus büroopindu) iseloomustavad olulised näitajad. Hea, et pilt ühtlustub, reeglid saavad selgeks. Töögruppi juhib liidu juhatuse liige Ardi Roosimaa. Ostukeskuste osas on sel aastal oodata uusi arendusi. Sellekohaseid signaale on andnud näiteks Ülemiste keskus, Pro Capital jt. Positiivne, et viimase aasta jooksul on suuremate kaubandushoonete vakants püsinud nulli lähedal. 2011. aastal on turul oodata surve jätkumist rendihindade ligikaudu 10protsendiseks tõusuks. Üha olulisemaks muutuvad kõrvalkulud. Eelkõige energiakandjate jõudsa kallinemise tõttu muutub kõrvalkulude osatähtsus kogukulus järjest suuremaks. Lao- ja tööstushoonete puhul võib märgata huvi kasvu just suuremate pindade järele. Täidetud said nii mõnedki suurema vakantsusega projektid, näiteks VGP Park. 2010. aasta oli ärikinnisvara investeeringute taastumise aeg. 2011. aastal peaks protsess veelgi hoogu juurde saama. 2010. aastal investeeriti ärikinnisvarasse umbes 80 miljonit eurot. 2011. aastal peaks see maht mitmekordistuma.\nTõnis Rüütel, Eesti Kinnisvarafirmade Liidu tegevdirektor, tel 504 6517.\nJälle algab kõik, algab uuesti — 2011 LVM Kinnisvara on 1992. aastal asutatud juhtiv kinnisvarafirma. Esitasime samad küsimused Indrek Peedole, Ingmar Saksingule ja Heidi Puppartile, kes vastasid Tallinna, Pärnu ja Kuressaare vaatenurgast. Indrek Peedo (Tallinn) Aasta 2011 tundub majanduses juba tõusuaastana. Kas muudatusi on märgata ka uute korterite turul? Muutused kinnisvaraturul ei toimu kiiresti. Majandus võib olla küll tõustuteel, kuid suurt rolli mängivad sealjuures pankade laenupakkumised erasektorile. Hea meel on tõdeda, et pankade laenuandmissoovi on taas tunda ja seeläbi võib ennustada ka turu võimalikku tõusu. Kui selle aasta esimesel poolel moodustasid kaks kolmandikku klientidest välismaalased, siis kevade tulekuga on ka Eesti inimesed hakanud rohkem kodu soetamisele või vahetamisele mõtlema. Kindlasti võib täheldada nõudluse suurenemist uute korterite vastu, eriti kesklinna piirkonnas.\nMida klient aastal 2011 eelistab? Eelistatud on juba valminud või valmivad korter elamud. Kliendile on väga tähtsad ka korteri võimalikud ülalpidamiskulud ning parkimiskoha ja panipaiga olemasolu.\nMillised on suuruselt ja materjali kvaliteedilt enim nõutavamad korterid? Välismaalased eelistavad 2toalisi, mille suurus jääb 45–60 m2 vahele. Eelkõige soetatakse kortereid eesmärgiga anda need üürile ning lootuses, et kinnisvarahindade tõus viie aasta perspektiivis lubab korteri kasumiga maha müüa. Meil on pakkumises 3–4toalised korterid Hobujaama 10 majas. Kindlalt võib väita, et huvi suuremate korterite vastu on tõusuteel. Paljud ostussooviga inimesed on kohalikud, kes tahavad oma praeguse 2toalise suurema vastu vahetada. Korteri ja korterelamu ehituskvaliteet on siinjuures vaat et kõige tähtsam. Kliendid on muutunud teadlikumaks ja eelistavad arendajaid, kes on hoolitsenud hoone kvaliteedi eest.\nMillised on teie firma lähiaja projektid ja arengusuunad? Praegu müüme kesklinnas kahte uut kortermaja, milles on kokku üle 30 korteri – Juhkentali 15 ja Hobujaama 10. Uutest projektidest mainiksin veel arendused ja kinnistute müügi Keilas Sopsu-Tooma ning Kosel Koseveski elamurajoonis. Plaanime hakata kinnistute huvilistele pakkuma n-ö täisteenust: võimalust valida endale sobiv juba valmis majaprojektide hulgast ja tellida ka ehitusteenus meie koostööpartneritelt. 4\nIngmar Saksing (Pärnu) Aasta 2011 tundub majanduses juba tõusuaastana. Kas muudatusi on märgata ka uute korterite turul?\nHuvi uute korterite vastu on tõusnud. Võrreldes paari aasta taguse ajaga, kus keskenduti peamiselt järelturu korteritele, on uute korterite osakaal märkimisväärselt suurenenud. Tänased pakkumishinnad on jõudnud tasemele, kus ostjatel on huvi ja võimalus uut eluaset osta. Pärnus on alustatud ja alustatakse mitme uue projektiga. Lisaks tulevad sel aastal pakkumisse korterid projektides, mis siiani on olnud kalevi all.\nMida klient aastal 2011 eelistab? Pärnus eelistatakse uutest korteritest selgelt 2toalisi. Kindlasti on üks pakkumise „kohustuslik” osa rõdu. Ilma rõduta suvekorterite vastu on huvi tagasihoidlik. Samas majas asuvate korterite puhul on hinnaerinevus isegi kuni 20 protsenti. Tähtis on ka see, et olemas oleks abiruumid ja parkimiskohad. Viimased küll suurt rolli ei mängi – piisab, kui maja ühiskasutuses on parkla.\nMillised on suuruselt ja materjali kvaliteedilt enim nõutavamad korterid? Pärnus nõutakse enim 2toalisi 45–50 m² kortereid. Eelmiste aastatega võrreldes on aga küsima ja ostma hakatud ka suuremaid 3- ja 4toalisi. Kui väiksemate korterite puhul on peamised ostjad suvekülalised, siis suurematest huvituvad peamiselt tänased või eilsed pärnakad. Materjalides ja kvaliteedis ostjad järeleandmisi teha ei soovi. Seda isegi väga soodsate hindade korral – pigem jääb korter ostmata, kui kvaliteedile läbi sõrmede tuleb vaadata. Samas on eelmiste aastatega võrreldes taandunud ostjate soov korteri siseviimistluses suurel määral kaasa rääkida. See on eelkõige põhjustatud kahest asjaolust. Esiteks on tänane pakkumine palju läbimõeldum ja tase tunduvalt kõrgem ning teiseks on ostjad loobunud ebaratsionaalsete kulutuste tegemisest.\nMillised on teie firma lähiaja projektid ja arengusuunad?\nSel aastal saame Pärnus klientidele pakkuda uusi kortereid rannarajooni ja kesklinna projektides. Valikus on nii väiksed villa tüüpi korterelamud rannarajoonis kui ka suurepäraste jõe- ja merevaadetega korterid Pärnu kõrgeimates korrusmajades. Uute korterite hinnad jäävad reeglina 1000–2500 €/m².\nHeidi Puppart (Saaremaa/ Kuressaare) Aasta 2011 tundub majanduses juba tõusuaastana. Kas muudatusi on märgata ka uute korterite turul? Kuressaare korteriturul on uusi korterelamuid vähe. Need, mis müügis, leiavad ostja visalt, sest hinnaklass on jäänud ikka üsna kõrgeks. Samuti pole lähiajal teada uute arenduste alustamist. Järelturu korterite pakkumine on keskmiselt kõrgem ja ostjatel nende seast lai valikuvõimalus, vastavalt siis sobivale hinnaklassile ja kvaliteedile.\nMida klient aastal 2011 eelistab? Alati on eelistatud Kuressaare kesklinna piirkond, seda näitab ka ostjaskonna huvi nende korterite vastu sel aastal. Samuti huvitutakse lossipargi ja spaade läheduses paiknevatest ja ruumi lahenduse poole pealt omanäolistest korteritest. Mainimata ei saa jätta ka linnalähedasi hoonestatud kinnistuid, sest paljud eelistavad elada linnakorteri asemel maal. Küsitakse renoveerimist vajavaid vanu talumaju (seda nii suvilaks kui ka aastaringseks elamiseks), väljastpoolt Saaremaad tulnutele pakuvad huvi enamjaolt suvituseks sobivad eramud.\nMillised on suuruselt ja materjali kvaliteedilt enim nõutavamad korterid? Ikka kesklinna piirkonnas paiknevad 2–3toalised. Alati on huvi pakkunud ka ahiküttega korterid, seda põhjusel, et ära jäävad talvised küttearved ja puuküttega saab oma väljaminekuid ise reguleerida. Tihti on sellistel majadel oma väike privaatne õueala, kus on ehk väike grillinurk, pisike peenramaa ja lastel võimalus turvaliselt mängida.\nLVM Kinnisvara Tallinn Juhkentali 15 10132 Tallinn\ntel 684 3700 mob 5694 1700 e-post tallinn@lvm.ee\nPärnu Rüütli 41 80011 Pärnu\ntel 447 7000 faks 447 7009 e-post parnu@lvm.ee\nSaaremaa Tallinna 11 93819 Kuressaare\ntel 452 6700 faks 452 6044 e-post kuressaare@lvm.ee\nNõmme Tervisemaja – elu rohelises metsalinnas Nõmme Tervisemaja aadressil Põllu 63a / Sanatooriumi 2a on moodne terviseoaas. Ümberringi laiub männimets. Värske õhk ja metsavaikus. Männid ja vaikus on kaks esimest asja, mis Nõmme Tervisemaja ümbruses kohe tuntavad on. Tõmbad kopsud värsket õhku täis. Tervis ja tervislikud eluviisid käivad käsikäes. Nõmme Tervisemaja asukoht pakub oma elanikele ka hiilgavaid sportimisvõimalusi: metsajooks, suusatamine ning ujumine Nõmme spordikeskuse välisbasseinides ja ujulas. Looduslähedane keskkond, rahu ja vaikus, sportimisvõimalused – need kõik on lisaväärtused, mis lasevad Nõmme Tervisemaja elanikul nautida tervislikku elustiili. Konkurentsitult parim ja unikaalseim kooslus. Kiidusõna-\ndega pole kitsid ka need, kes juba Nõmme Tervisemajas elavad. Väärtustades unikaalset miljööväärtuslikku keskkonda ja oma elanikku, on viimistlustööd Nõmme Tervisemajas tehtud hoolikalt valitud kvaliteetsete materjalidega. Nõmme Tervisemaja on ennast, oma perekonda ja oma tervist väärtustavale inimesele ideaalne elupaik.\n/Sanatooriumi tn 2A\nNõmme Nõmme on Tallinna linnaosa, millel olid tsaariajal iseseisva linna õigused. Nõmmel on säilinud eraldiseisvale asumile iseloomulikud väärtused ning elupõliste nõmmekate sõnul saavad nad kõik eluksoluks vajaliku korda ajada ilma kodukandist lahkumata. Muude võimaluste seas on Nõmmel oma postkontor, koolid, laste aiad, ujula, 2009. aastal uuenduskuuri läbi teinud Nõmme turg, kaubanduskeskused ja suur spordikeskus koos suusaradade ja basseinidega. Nõmmet ehivad uhkeimad tsaari- ja vabariigiaegsed eramud, rohelus ning kõikjal laiuvad männid, mis üheskoos moodustavad väärtuslikema elupaiga Tallinnas.\nMetro Capital panustab kvaliteedile AS Metro Capital Management on Eesti kapitalil põhinev kinnisvarafirma. Ettevõte tegutseb aktiivselt kinnisvara arendamisega nii Tallinnas, Riias kui ka Peterburis. Pikaajalise kogemusega kinnisvarameeskond on võtnud endale sihiks rajada vaid tõeliselt kvaliteetseid projekte ning keskpärasusest pigem loobuda. Meeskonna valminud suurematest töödest võiks esile tuua Metro Plaza ärihoone Viru väljaku ääres ning Pirita rannahoone ümberehituse luksuskorteriteks. Mõlema puhul on tegu kohalikul turul kahtlemata ühe kõige kvaliteetsema kinnisvaraarendusega, mida kinnitab ka kõrge väärtus järelturul. Suurepärane kasutusmugavus ning väärtuse püsimine on just need kriteeriumid, mis eristavad kvaliteetsed projektid keskpärastest. Uute väljakutsetena on Metro Capital võtnud ette ajaloolise Burmani maja rekonstrueerimise Kadriorus ning tervikliku Väike-Kalamaja elukvartali rajamise. Mõlema projekti tugevuseks võib nimetada läbimõeldud lahendusi, kvaliteetset ehitust ning korralikku järelevalvet kogu teostatavale tööle.\nAS Metro Capital Management Viru väljak 2 (7. korrus), Tallinn www.metrocapital.eu\nTervisemaja elanikud räägivad\nKliendipäevad: 30.aprillil 11.00-15.00 4. mail kl 15.00-18.00\nArtur: „Ideaalne koht mu ema jaoks, kes väärtustab vanaduspõlves rahu ja vaikust. Talle Nõmme meeldib, sest metsas jalutamine on lihtne ja puhas õhk kosutav. Nõmme Tervisemaja rõduga ühetoaline korter on emale suurepärane variant.”\nMetro Capital alustas Kadriorus arhitekt Karl Burmani juugendelamu taastamistöödega sügisel 2010, hoone valmib 2011. aasta suvel. Kreutzwaldi 12 elamus on 21 keskmisest suuremat ajaloohõngulist korterit, mis rekonstrueeritakse arhitekt Ülo Peili ja sisearhitekt Erland Arge juhendamise järgi. Karl Burman oli üks esimesi isikupäraseid eesti rahvusest arhitekte. Fr. R. Kreutzwaldi tänaval paiknev hoone rajati 1912. aastal ning selle juugendstiilis peegelduvad ilmekalt sajandi alguse Tallinna tärkava kodanluse rahvuslike püüdluste ruumilised ja vormilised väljendused. Arhitekt Ülo Peili eesmärk oli arhitektina sobituda uute detailide ja lisanditega ajaloolisse miljöösse, sisearhitektuuris on kõik kuni põrandamaterjalide ja ukselingini stiililiselt juugendiga sobiv. „Tähelepanu tuli pöörata hoonele kui tervikule, sest peale huvitava välisarhitektuuri mängib selle terviklikkuses kaasa ka interjööri esinduslikkus. Majas on kõik viimse detailini ajastutruu, ent moodne: uhke fuajee, keerdtrepp, kõrged laed, ajaloolised detailid, autentsed vitraažidega uksed, stiilsete piiretega rõdud, sobiv koloriit. Sellisena rekonstrueeritult saab hoonest kindlasti kogu kvartali pärl,” sõnab arhitekt Peil. Täielikult säilitatud ajaloolisele miljööle on lisatud tänapäeva mugavused, sealhulgas lift, rõdud, parkimine. Kokku vaid 21 korteriga elamus on ostjale jäetud võimalus teostada lõplik siseviimistlus just talle sobivas võtmes.\nSveta Grün tel 619 1837, 5568 4829 faks 619 1831 www.burmanimaja.ee\nOliver: „Olen põline Nõmme elanik ja oskan seda piirkonda hinnata nii nagu mitte keegi teine. Olen täielik spordifänn ega tea ühtegi teist linnaosa, kus oleks nii palju teha. Suvel meeldib rattaga sõita ja veeta aega spordikesksuse basseini ääres, talvel käia suusatamas ja lastega kelgutamas. Vaba aja võimalustest meeldivad sportimisvõimalused Nõmme spordikeskuses, kus tegevust jagub igas vanuses inimesele. Minu pere on rahul, et meie koduks on Nõmme Tervisemaja.” Lea: „Päris kaua elasin Mustamäel ja kaalusin pikalt, kas kolida Nõmmele või kesklinna. Valisin Nõmme, sest see piirkond pakub rahu ja mõnu. Vana elu paneel majas, kus naabrid teineteist ei tunne, ja õhtul probleemid auto parkimisega tõukasid mind kodu ostma just Nõmmele.”\nMüüa korterid Kadrioru juugendelamus. info: 55 684 829 ja www.burmanimaja.ee\nVäike-Kalamaja elamukvartal paikneb südalinna piiril ning on sissejuhatuseks Kalamaja asumile. Kavandatud seitse korterelamut moodustavad omaette terviku, millel on turvaline maa-alune parkimine, läbimõeldud majadevaheline haljastus ning kvartalisisene privaatne puhkeala koos laste mänguväljakuga. Krunt on piiratud aiaga, mille väliperimeeter kaetakse turvakaameratega. Autot saab hoida maa-aluses parklas, kus on piisavalt kohti kõigile korteriomanikele. Hooviala haljastatakse viljapuudega ning erinevalt valdavast osast uusarendusprojektidest ei toimu elamute hoovis sõidukite liiklemist, vaid kogu ala on jäetud jalakäijate käsutusse. Väike-Kalamaja asum on mõnesaja meetri kaugusel vanalinnast ning rajatavast mereäärsest promenaadist, kuhu on koondunud nii uue ilme saav linnahall kui ka planeeritav Tallinna linnavalitsuse hoone. Mereäärne ala koos Kultuurikatla, endise Patarei vangla ning meremuuseumiks rekonstrueeritavate vesilennukite angaaridega on muutumas järjest rohkem Tallinna kultuurisündmuste keskuseks. Projekti esimene etapp (kolm maja) valmib 2011. aasta suvel.\nSveta Grün tel 619 1837, 5568 4829 faks 619 1831 www.vaike-kalamaja.ee 7\nRiigi Kinnisvara AS tõstab lähiaastatel sadade hoonete energiatõhusust Kyoto protokolli alusel toimuva CO2-heitmekvoodi müügist saadava raha eest muudab Riigi Kinnis vara AS (RKAS) energia säästlikumaks 480 hoonet üle terve Eesti, investeerides neisse kokku üle 146 miljoni euro.\nOru Hooldekodu Oru Vallamaja Lääne-Nigula Ilmajaama kontorihoone\nKeila Avatud Noortekeskus Päästeameti Keila depoo Keila Tervisekeskus\nA U M A KoseR J Saku Uuemõisa A Gümnaasium H LasteaedPäästeameti Kohila depoo\nPühalepa valla Kultuuri- ja Noortekeskuse spordihoone\nVäike-Maarja Ilmajaama kontorihoone\nPärnjõe Põhikool Päästeameti Pärnu-Jaagupi depoo\nPäästeameti Orissaare depoo Orissaare Perearstikeskus\nMustjala Päevakeskus Mustjala Lasteaed-Põhikool\nMAA ARE A S\nPäästeameti Vändra depoo\nEsku Raamatukogu Võisiku Hooldekodu\nU M A A R N\nkompleksi peahoone ja tallidemaja Päästeameti Tõstamaa depoo\nKihnu Ilmajaama abihoone\nHäädemeeste Keskkool Häädemeeste Sotsiaalkeskus\nPäästeameti Elva depoo\nKilingi- Kilingi-Nõmme Nõmme Gümnaasiumi Abjaõpilaskodu RMK Lodja Paluoja a jahimaja\nPärnumaa Kutsehariduskeskuse peahoone koos õppetiivaga\nCO investeerimisprojektid ² Lääne-Eesti Päästekeskuse Ruhnu komando\nAarike Hooldekeskuse elamu\nRannu Keskkool Abja Haigla\nPäästeameti Abja-Paluoja depoo\nAakre Riidaja Rahvamaja Kultuurimaja Päästeameti Kääriku PuhkePuka depoo Päästeameti ja Spordikeskus Tõrva depoo\nIda-Viru maavalitsuse hoone Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse 2 hoonet RMK Ahtme kontor Keskkonnaameti Viru regiooni kontor Jõhvis Jõhvi Gümnaasium Jõhvi Vene Gümnaasium\nAA L G A MRMK Otepää\nlooduspargi keskus Lõuna-Eesti päästekeskuse Otepää komando Tehvandi spordikeskuse peahoone Otepää Tervisekeskus\nPäästeameti Kanepi depoo Osula Põhikooli hoone\nViljandi politseimaja Viljandi maavalitsuse hoone Päästeameti Viljandi depoo Ugala Teater Viljandi Haigla\nJõgeva Riigigümnaasiumi õppehoone Jõgeva Sordiaretuse Instituudi Kesklaboratoorium ja töökoda Jõgeva Haigla Päästeameti Jõgeva depoo\nVara lasteaed/ vallamaja/ noortekeskus/ raamatukogu\nKambja spordihoone Fr.Tuglase nimeline Ahja Keskkool\nPärnu Haigla hooned Pärnu maavalitsuse hoone Maanteeameti Liiklusregistri büroo Pärnu kontor Päästeameti Lõuna-Eesti administratiivhoone Pärnu päästeteeninduse depoo Päästeameti Lõuna-Eesti pommigrupi hoone Pärnu Rääma Põhikool Pärnu Vanalinna Põhikooli võimla Pärnu Kunstide Maja õppehoone\nLuunja Keskkool Melliste Meditsiinikeskus Eesti Põllumajandusmuuseumi 4 Päästeameti Võnnu depoo hoonet Võnnu Keskkool võimlaga\nRMK Kabli looduskeskus\nRIIGIASUTUS KULTUUR KEHAKULTUUR TERVISHOID HARIDUS LASTEAED SOTSIAAL ILMAVAATLUS\nR T U T A\nRMK Pikknurme kontor Lahmuse Juurikaru Põhikool Olustvere Teenindus- ja Kooli mõisahoone Põltsamaa Gümnaasiumi Vihtra LasteaedMaamajanduskooli siseujula Helilooja õppehoone Algkool Mart Saare Päästeameti Põltsamaa depoo majamuuseum Tori Suure-Jaani politseimaja Tori Hooldekodu Lasteaed Saarepeedi Rahvamaja Tori Põhikool Saarepeedi Kool RMK Soomaa Rahvuspargi Päästeameti Keskuse Puhja depoo Viljandi Ühendatud Puhja peahoone Kutsekeskkooli võimla ja ühiselamu Paikuse Lasteaed Päästeameti Põhikool võimlaga Tõrvandi komando Paikuse\nKuressaare Tennisekeskus Kuressaare kohtumaja Kuressaare Linnateater Kuressaare Haigla\nPäästeameti Palamuse depoo Luua Metsanduskooli klubi-söökla/võimla\nEVA MAA JÕG\nSillamäe Narko rehabilitatsioonikeskus Sillamäe Hooldekodu Sillamäe Laste hoolekandeasutus Lootus Sillamäe Lasteaed Rukkilill Sillamäe Kutsekooli hoone Päästeameti Sillamäe depoo Sillamäe Kultuurikeskuse abihoone Sillamäe Astangu kool Sillamäe Kannuka kool Lasteaed Pääsupesa Lasteaed Helepunased Purjed\nR A-VI UMAA ID\nPäästeameti Kiviõli depoo Kiviõli Lasteaed\nA A A M V R J Ä\nPäästeameti Lihula depoo\nLääne-Viru Rakenduskõrgkooli 4 hoonet\nPäästeameti Ida-Eesti pommigrupi hoone Kose Gümnaasium RMK Simisalu Kohtla-Järve Algkool Looduskeskus Ahula Ühisgümnaasium Väike-Maarja Rahvamaja Rapla Maakonnahaigla Muuga Põhikooli Kohtla-Järve Vanurite Tervisekeskus peahoone spordi- ja raamatukoguhoone Kernu valla Rahvamaja Hooldekodu Järvamaa Haigla Päästeameti Triigi Rapla maavalitsuse hoone Kohtla-Järve Paide Lasteaed/Järvamaa Väike- Spordihoone Turba Gümnaasiumi Järva-Jaani Päästeameti Rapla depoo Sotsiaalmaja Maarja Lasteabikeskus pea - ja algklasside Kultuurimaja Järva-Jaani Päästeameti depoo Järva maavalitsuse hooned hoone Gümnaasium Avinurme Vidruka Koeru Lääne-Eesti päästekeskus Varbola Lasteaed-Algkool Tudulinna depoo Simuna Kool Kooli Hooldekodu Päästeameti Paide komando Rahvamaja hoone Koeru Päästeameti Koeru depoo Risti depoo Paide politseimaja Keskkool Raikküla Kooli Risti Koeru RMK Tooma Kehtna Koeru RiigigümKehtna MajandusHooldekodu Märjamaa peahoone soojusjaama hoone Põhikool Ambulatoorium– naasiumi ja Tehnoloogiakooli 2 hoonet Gümnaasium Torma Apteek ühiselamu Lasteaed Aidu Väätsa Lasteaed Järvamaa Lasteaed Kalbu Linnutaja Lasteaed Kutsehariduskeskuse Pillerpall Lääne-Eesti Käru Lasteaed RMK Laiuse Hooldekodu võimla Lelle Türi-Alliku Lasteaed Päästeameti Päästekeskuse kontor Vaimastvere Päinurme Kultuurikeskus Mustvee depoo Märjamaa Torma Internaatkooli Sotsiaalkeskus Päästeameti komando Käru Hooldus- Türi depoo Koigi Rahvamaja peamaja Eidapere Kool ja Tiheda ravikeskus Vana-Vigala Tehnika- ja võimla Päinurme Kultuurikeskus Lasteaed Järvamaa Teeninduskooli 2 hoonet PäevaKutsehariduskeskuse keskus Kuremaa 3 hoonet Tervisespordikeskus Pisisaare Algkooli hoone\nPäästeameti Emmaste depoo\nKärla Vilsandi Ilmajaama Spordihall hoonekompleks Kärla Raamatukogu/ Kärla Põhikool Vallamaja Sõmera Keskkonnaameti Hooldekodu Hiiu-Lääne-Saare regiooni kontor Saaremaal\nKosejõe Kooli hoone\nPäästeameti Narva-Jõesuu depoo Narva-Jõesuu Hooldekodu\nRMK Sonda kontor Mõedaku Spordibaas\nTohvri Hooldekodu hoone Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi hoonete küttesüsteemid\nLüganuse Keskkooli 3 Lüganuse hoonet Päevakeskus\nSuuremõisa Tehnikumi peahoone\nKunda Ühisgümnaasiumi hoone Ida Prefektuuri Piirivalvebüroo Kunda kordoni olmehoone Päästeameti Kunda depoo Kunda Spordikompleks\nNõva Kooli võimla Nõva HuvikeskusPerearstikeskus\nHiiu maavalitsuse hoone\nRakvere Sotsiaalabikeskus Rakvere Haigla Keskkonnaameti Viru regiooni kontor Rakvere kohtumaja\nRMK Kärdla kontor\nLääne-Viru Rakenduskõrgkooli õppehooneühiselamu Rakvere Gümnaasiumi õppehoone Rakvere Vene Gümnaasium Rakvere Põhikool\nMaardu Linna Raamatukogu Lasteaed Rukkilill Lasteaed Rõõm Kallavere Keskkool\nNoarootsi gümnaasium – Pürksi mõis\nKõrgessaare Vabaajakeskus Tervisemaja\nTallinna Lasteaed Sinilill Tallinna Lasteaed Delﬁin Tallinna Männiku Lasteaed Tallinna Luha Lasteaed Tallinna Kullatera Lasteaed Tallinna Mustakivi Lasteaed\nRMK Naissaare Looduspargi Infokeskus Loksa Rahvusraamatukogu Päästeameti Päästeameti Päevakeskus Loksa depoo Rüütelkonna hoone Võsu depoo Leppneeme Eesti Loodusmuuseumi muuseumihoone RMK Sagadi Lasteaed Eesti Tervishoiumuuseumi hooned Rannapere mõisa peamaja Valkla Sotsiaalkeskus Eesti Ajaloomuuseum, Maarjamäe loss Hooldekodu RMK keskkonnaameti Eesti Kunstimuuseum, Niguliste kirik Kolga Viru regiooni kontor Eesti Kunstimuuseumi hoone Lasteaed Palmses Kuusalu Vene Teatri hoone Maa-ameti Vääna TerviseKultuurikeskus Lindakivi maja geopolügooni hoone keskus Kuusalu Rahvamaja Loo Lasteaed Harku RMK Hooldekodu Lagedi Põhikool Anija kontor Raasiku Karjaküla Lasteaed Päästeameti Põhikool Klooga Sotsiaalkeskus Tõruke Assaku depoo Aruküla Lasteaed Kadrina Spordikompleks Rae Kultuurikeskus Saue Lasteaed Päästeameti Kehra depoo Gümnaasium Kiili Rahvamaja Imastu Hooldekodu Saku RMK Osmussaare kontor Lasteaed Pillerpall Lehola LasteaedTervisekeskus Algkool\nHaapsalu Sanatoorse Internaatkooli 3 hoonet Haapsalu Kutsehariduskeskuse võimla Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi õppehoone Haapsalu Sotsiaalmaja Lääne maavalitsuse hoone Haapsalu Politseimaja SA Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse haiglahoone\nAhtme Gümnaasiumi ﬁliaal Järve Gümnaasium Järve Vene Gümnaasium Tammiku Gümnaasium Lasteaed Aljonuška Lasteaed Buratino Lasteaed Karuke Lasteaed Muinasjutt Lasteaed Punamütsike Lasteaed Pääsuke Lasteaed Rukkilill Lasteaed Tareke Lasteaed Tuhkatriinu Lasteaed Väikemees TTÜ Virumaa Kolledž\nEesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi peahoone Tallinn-Harku Aeroloogiajaama büroohoone\nSisekaitseakadeemia Julgestuspolitsei hoone Sisekaitseakadeemia Spordikeskus Tervise Arengu Instituudi hooned Eesti Mereakadeemia 2 hoonet G. Otsa nimelise muusikakooli peahoone Tallinna Muusikakeskkooli peahoone Tallinna Balletikooli peahoone Eesti keele Instituudi hoone Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli 2 hoonet Tallinna Tööstushariduskeskuse õppehoone Tallinna Transpordikooli peahoone Tallinna Transpordikooli ühiselamu Tallinna Tehnikakõrgkooli ühiselamu K. Pätsi Vabaõhukooli vabaõhuklassid Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuse hoone Tallinna Pedagoogilise Seminari ühiselamu Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse hoone Tallinna Lastehaigla SA Tallinna Mustjõe Gümnaasium Tallinna Tõnismäe Reaalkool Merimetsa Tugikeskus Harkujärve Lasteaed-Algkool Iru Hooldekodu Kadaka Spordihall Tallinna Inglise Kolledž\nKvoodimüügi tulu kulub eeskätt hoonete energiasäästlikkuse tõstmisele. Enamiku objektide juures on kavas projekteerida ja ehitada uued ventilatsiooni-, kütte- ja tugevvoolusüsteemid ning soojustada majade seinad, soklid, põrandad, vahelaed ja katused. Kavandatud tööde tulemusena peaks vähenema energiatarbimine ning sellest tulenevalt õhku paisatava CO2 hulk. Lisaks on investeeringutel positiivne mõju hoonete sisekliimale ning töökeskkonnale tervikuna. Investeeringud aitavad säilitada ja luua töökohti ehitussektoris ning vähendavad hoonete haldamise püsikulusid tulevikus. Ehitusprojektide elluviimiseks ette nähtud aeg on lühike, kõik tööd peavad olema valmis 2012. aasta lõpuks. Vähem kui kahe aastaga tuleb RKASil kui investeeringute teostamise korraldajal koostada investeeringute kavad, korraldada riigihanked ja teha hankemenetlusega seotud toimingud, korraldada projekteerimis- ja ehitustööde projektijuhtimine ning omanikujärelevalve ja kontrollida kulude abikõlblikkust. Roheline investeerimisskeem toimib Kyoto protokolli alusel, mis jõustus 16. veebruaril 2005. Kyoto protokolli ratifitseerimisega võttis Eesti kohustuse aastatel 2008–2012 vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 1990. aastaga võrreldes 8 protsenti. CO2-emissiooni saab vähendada energiasäästu teel, näiteks transpordis energiasäästlikumate sõidukite kasutuselevõtu ning hoonete, trasside ja katlamajade renoveerimisega.\nVälisministeeriumi hoone Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi hoone Siseministeeriumi administratsiooni logistikabüroo 2 hoonet Harju maavalitsuse hooned Terviseameti Kesklabori hoone Maa-ameti Tallinna büroohoone Pensioniameti hoone Sotsiaalkindlustusameti hoone Tehnilise Järelevalve ameti hoone Veeteede ameti Hundipea sadamahoone RMK peakontor Keskkonnainspektsiooni hoone Tallinna prokuratuuri hoone Päästeameti Kesklinna depoo Päästeameti Mustamäe depoo Päästeameti Lilleküla depoo Päästeameti Kopli depoo Päästeameti Nõmme depoo Päästeameti Pirita depoo Päästeameti Häirekeskus Põhja Prefektuuri Piirivalvebüroo Tallinna kordoni staabihoone nr 2 Kodakondsus- ja migratsiooniosakonna administratiivhoone Tallinna Loomaaia soojustrass ja paksunahaliste maja Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu\nA M A A L V\nVana Anatoomikumi hoone Tartu Lasteaed Krõll Tartu Lasteaed Helika Tartu Lasteaed Annike Eesti Maaülikooli õppehoone Teatri Vanemuine suur maja Teatri Vanemuine väike maja Tartu maavalitsuse hoone Päästeameti Tartu depoo Maa-ameti Tartu büroohoone Maksu- ja tolliameti Tartu kontor Tartu Ülikooli Kliinikumi ravihoone Tartu Lasteaed Tõruke Tartu Tamme Gümnaasium Tartu Vene Lütseum Tartu Kivilinna Gümnaasiumi uus ja vana hoone Tartu Mart Reiniku Gümnaasium Tartu Kutsehariduskeskuse õppehoone 3 hoonet Tartu Karlova Gümnaasium Tartu Hiie Kooli kõrvalhoone Tartu Kesklinna Kool Tartu Forseliuse Gümnaasium Tartu Laste Turvakodu Tartu Spordihoone Tartu Lasteaed Sass Tartu Lasteaed Rukkilill Tartu Ülikooli Raamatukogu\nPõlva maavalitsuse hoone Lõuna-Eesti Päästekeskuse Põlva komando Põlva Haigla Põlva Lasteaed Lepatriinu\nErastvere Hooldekodu RMK Erastvere kontor\nVõrumaa Kutsehariduskeskuse ühiselamu AS Lõuna-Eesti Haigla\nA R U M A Haanja Õ Rõuge\nLüllemäe Kultuurimaja Valga Lasteaed Pääsuke Hooldekodu Valga Lasteaed Buratino RMK Karula Lõuna prefektuuri piirivalvebüroo Rahvuspargi Valga valmidusüksus Taheva Keskuse peahoone Sanatoorium Valga Jaanikese Kooli hoone Koikküla Raamatukogu ja Külakeskus Valga Isamaalise Kasvatuse Hargla Hooldekodu Püsiekspositsioon, Muuseum Hargla Kooli Lasteaed Valga Muuseumi hoone Päästeameti Valga Maavalitsuse hoone Mõniste depoo Valga Riigigümnaasiumi õppehoone Valga Hooldekodu\nViru ringkonnaprokuratuuri hoone Maksu- ja tolliameti Narva piiripunkt Narva kohtumaja Siseministeeriumi logistikabüroo ida majandustalituse Narva hooldebaas Narva Vanalinna Kooli peahoone Narva Pähklimäe Gümnaasium Narva Humanitaargümnaasium Narva Laste Varjupaik SA Narva Haigla Kultuurimaja Rugodiv\nLõuna-Eesti Päästekeskuse Värska komando\nLõuna-Eesti Päästekeskuse Räpina komando Räpina Aianduskooli ühiselamu Räpina Ühisgümnaasium\nLõuna Prefektuuri Piirivalvebüroo, Piusa kordon\nKoolimaja Haanja Rahvamaja\nVõru Kesklinna Gümnaasium Lõuna Regionaalse Maanteeameti Võru kontor Võru Maavalitsuse hoone Graaﬁka Kristjan Gabral, RKAS\nSirptiiva 14 - luksuslikeim ridaelamu Tallinnas Ridaelamu: Tallinn, Kloostrimetsa, Sirptiiva 14 www.kloostrimetsa.ee\nKortermaja: Tallinn, kesklinn, Turu 4 www.turu4.ee\nRidaelamu aadressil Sirptiiva 14 on meie viimane suurem plaanijärgne objekt Kloostrimetsa elamurajoonis, alustasime arendustega juba 2002. aastal. Meie jaoks tähendab see peaaegu kümneaastase teekonna lõpusirget, mida soovime ka väärikalt lõpetada. Iga arendustegevus – olgu see kinnisvara või midagi muud – tähendab tavaliselt teatud hulka kompromisse. Arvame, et Eestis on kompromissidega liiga kaugele mindud, mis kokkuvõttes võib piirata nõudlikuma ostjaskonna valikuid. Selle maja puhul otsustasime viia kompromisside arvu miinimumini. Olgu selleks siis maja siseviimistlus, fassaadilahendus, haljastus, insenertehnilised lahendused või luksuslik ja avar kolme korruse terrass. Meie kõrge taseme püüdlusi toetab asukoht, mis on teadagi kinnisvara puhul peamine. Paikneme tihedama liiklusega teedest paarisaja meetri kaugusel sisetänaval, kõikide kommunikatsioonidega varustatud asfalteeritud tupiktänava ääres. Lähikonnas on laste mänguväljakud, jalgratta- ja metsarajad. Jalutuskäigu kaugusel asub botaanikaaed – kõige ilusam pealinna park –, kümne minuti kaugusel Kloostrimetsa ja Viimsi metsad. Pärast renoveerimist on uue ilmega ka Tallinna tele torn – sellest tuleb tõenäoliselt uue hingamise saav kultuurisümbol. Sirptiiva 14 arendusprojekt on 12 boksiga ridaelamu. Arhitektiks on Kalle Rannula KPME A&K Disain OÜst, kellega meid seob rohkem kui üks projekt: ka kõrval asuvad ridaelamud Sirptiiva 5 ja 7 on selle büroo projekteeritud. Välisilmes on hoitud sama stilistikat, mida kasutati ka eelmiste majade puhul, kuid valgele krohvile on lisandunud termotöödeldud vineer, mis peaks tegema maja välisilme loodus lähedasemaks ja pehmemaks. Aknad on suured, raamid puidust, klaasiks selektiivne kahekordne klaaspakett. Planeeringu poolest väga mitmekülgse kasutusotstarbe ja ainulaadsusega on katuseterrass, mis lisab iga boksi pinnale 60 m2, sellest umbes pool on varikatuse all. Seal saab gaasisoojendi või välikamina ümber istuda, päevitada, kümblustünnis mõnuleda, grillida, sõpradega telerist jalgpalli vaadata – kolmandale korrusele on toodud nii sooja- ja külmaveeotsad kui ka TV ja sidekaabel. Boksides on kaminavalmidus, soojustagastusega ventilatsiooni agregaat, autonoomne gaasikatel, saun või vann, naturaalne parkett ja mõnes ka gaasipliidivalmidus. Kommunikatsioonide eest tasub iga boks iseseisvalt, lisaks on nende maksumus meie varasemale kogemusele põhinedes kesklinna korteri omast 2–3 korda odavam. Hinna sisse kuulub lisaks terrassile kaks autokohta. Arvame, et kõike seda oskavad hinnata ka meie kliendid. Maja valmimiseni on jäänud veel umbes neli kuud, kuid juba on ostja leidnud üle poole meie boksidest ehk hetkeseisuga on pakkuda veel viis boksi. Kes tunneb Tallinna parima ja läbimõelduma ridaelamu vastu huvi, soovitame kindlasti külastada meie kodulehte ja küsida lisa selle kohta, mis teeb maja nii eriliseks.\nTahame teadvustada kõigile huvilistele, kes otsivad kodu kesklinnas – tasub oodata sügiseni, kui plaanime alustada korterite müügiga Turu 4 projektis. Ehitamisega alustame juba suvel 2011, valmimisajaks on kavandatud suvi 2012. Projekteeritav korterelamu asub Tallinna kesklinnas – nii kesklinnas kui üldse võimalik. Turu 4 kinnistu jääb Keldrimäe asumisse – Mardi, Turu ja Lastekodu tänavate vahelisse kvartalisse. Naabruses on Stockmanni kaubamaja ja hotell Olümpia. Mis aga eriti tähtis – korterelamu ei jää suurte teede äärde, nagu tihti juhtub, vaid vaiksele sisetänavale, mis on lisaks kõigele ühesuunaline. Linnamüra ja -melu on sajakonna meetri kaugusel. Hoone on nelja maapealse ja ühe maa-aluse korrusega. Elamusse on kavandatud 18 korterit, millest enamik 2toalised, kuid on ka 3- ja 4toalisi. Korterite keskmine suurus on 65 m². Hoone esimese korruse korteritest kahele on projekteeritud rõdu ning ühele, kõige suuremale 3toalisele on ette nähtud terrass. Rõdu on projekteeritud ka igale teise ja kolmanda korruse korterile, neljanda korruse korteritele aga katuseterrass. Mõnesse korterisse on planeeritud ka saun. Paremaks haakumiseks ajaloolise keskkonnaga rajatakse hoonesse soklikorrus, mis tagab ümbritsevaga parema kontakti ning hõlbustab ka liikumist tänaval. Autode parkimine on ette nähtud hoone maa-alusel korrusel. Sissesõidutee on suletud automaatväravaga ning kogu tagahoov piiratud kas heki või paekivimüüritisega. Õueala kujundatakse rekreatsioonialaks läbitöötatud ja keskkonda sobiva haljastuslahendusega. Kasutatakse palju igihaljaid liike ja ronitaimi – nii on ala roheline ka talviti. Privaatsel õuealal saavad täiskasvanud puhata ning lapsed mänguplatsil mängida. Hoone välises arhitektuurses lahenduses on arvestatud Keldri mäe säilinud ajaloolist konteksti ning materjalikäsitluses lähtutud traditsioonilistest ja väärikatest viimistlusmaterjalidest: ennekõike soklit kaunistav paekivi (klombitud kujul) ning puit – seda nii seinte ehislaudises kui ka hoone ühe aktsendina mõjuvas räästas ja sarikates. Lisaks on fassaadil kasutatud väärtuslikkust lisavat vaskplekki, uuema hoonestusega sobituvad klaaspinnad ja silekrohv. Klaasist rõdudel, mida saab sulgeda ka terves ulatuses, on rahvusmotiivi mustrid kujundatud piirete või klaasile trükituna. Turu 4 elamu projekteerimisel oli esmaseks lähtekohaks ühelt poolt korterite võimalikult funktsionaalsed ja suurimat mugavust loovad plaanilahendused, teiselt poolt aga arvestamine ümbritseva ajaloohõngulise keskkonnaga, samas selle värskendamine ning uute miljööväärtuste loomine.\nTehniline info Bokside arv: 12 (6 + 6) Parkimiskohti: 24 Bokside suurused: 109,7–135,4 m², lisanduvad terrassid Valmimise aeg: august 2011\nTehniline info Hoone suletud netopind: 1327 m² Korterite arv: 18 Parkimiskohti: 18 Projekteerija: Projekteerimisbüroo Dialoog OÜ\nArendaja Fenton Ehitus OÜ, info@kloostrimetsa.ee, Denis Kolomenski, tel 507 3660; Arvo Nõges, tel 524 2757 10\nTuru 4 - elamise elamus, mida tasub oodata\nArendaja Fenton Ehitus OÜ, info@turu4.ee, Denis Kolomenski, tel 507 3660; Arvo Nõges, tel 524 2757 11\nKorterelamu Koidu 62 / Komeedi 14\nKaunis ja kvaliteetne kinnisvara Ridaelamu Jasmiini teel Jasmiini tee ridaelamu on mõeldud perele, kellele see on võib-olla esimene suurem kodu. Kodu, mis on perele piisavalt ruumikas, soodsate pidamiskuludega, aga kujundatud ja viimistletud kvaliteetselt ning silmas peetud iga pere individuaalseid soove ja unistusi. Koduostja saab kas ise oma kodu lõppviimistluse teha või teeme sisekujunduse ja viimistluse viimase detailini valmis meie – nii, nagu klient soovib. Jasmiini tee on hea asukohaga, Viimsi keskuse läheduses, kus mõne kilomeetri raadiuses on Pirita rand, tervisespordirajad, kaubanduskeskus ja ühistranspordiühendus. 2 km kaugusel on Haabneeme keskus, kus on lasteaed, kool, haigla, kaubanduskeskus, spordisaalid ja kõik muud vajalikud teenused. Kesklinna on 11 km, keskmiselt 15minutiline autosõit.\nKorterelamud Tohu elamurajoonis Korterelamud Tohu 5 ja Tohu 7 asuvad Pirita- Kosel, Maarjamäel, vähese liiklusega tänaval, valdavalt eramutega hoonestatud rohelises piirkonnas. Viieminutilise jalutuskäigu kaugusel on Pirita ürgorg ja Kloostrimets, kus on tervisespordi harrastamiseks loodud head tingimused. Lähimad bussipeatused paiknevad Kose teel ja Vana-Narva maanteel, samuti viieminutilise jalutuskäigu kaugusel, lähim suurem kauplus on Pirita Selver. Arhitekt Janno Põldmaa projekteeritud korter elamud on kolmekorruselised, täiskeldri ja ühe trepikojaga. Korterid on suurte aknapindadega, funktsionaalsete ja kompaktsete planeeringutega ning kujundatud selliselt, et ka siseruumides viibides oleks elanikel võimalik nautida asukoha looduslikke eeliseid. Pea igal korteril on rõdu või terrass. Korterite siseviimistluses on kasutatud väga kvaliteetseid materjale. Mõlemas korter elamus on 18 ühe- kuni neljatoalist korterit. Iga korteri juurde kuulub panipaik soklikorrusel ja parkimiskoht elamut ümbritseval territooriumil. Tohu korterelamud on mõeldud nii lastega peredele kui ka kiire elutempoga inimestele, kellele on tähtis mugav ja kiire ühendus kesklinnaga.\nMüügikorraldus: COLONNA KINNISVARA OÜ Villardi 22–1, 10136 Tallinn tel 646 1004 e-post colonna@colonna.ee Martin Sillandi mob 511 9962 e-post martin@colonna.ee tel 646 1004, faks 646 1002 Relika Roostalu mob 501 1806 e-post relika@colonna.ee tel 646 1004, faks 646 1002\nKoidu 62 / Komeedi 14 on soliidne ja esinduslik eluhoone Tallinna kesklinnas. Elamu asub kesklinna sellises piirkonnas, kus on rohelust ja piisavalt vaikust ning samas on sobivalt lähedal mugavaks linnaeluks vajalikud infrastruktuurid. Vabaduse väljak ja vanalinn on 1 km, lühikese jalutuskäigu kaugusel. Vahetus läheduses asub Kristiine keskus, A le Coqi jalgpallistaadion, samuti mitmed ühissõidukipeatused. Koidu 62 / Komeedi 14 on tugev monoliitbetoonkonstruktsioon-hoone ja kindel investeering. Hoone planeeritud kasutusiga on kuni sada aastat. Majal on tumedast täistellisest fassaad, mis kinnitub monoliitsele kandekonstruktsioonile. Kõikide korterite vahelised seinad on monoliitbetoonseinad. Hoone eristub oma arhitektuurilt, projektilahendustelt ning välis- ja siseviimistluselt enamikust uutest arendustest – nn kipskarpidest. Korteritel on kvaliteetsed täipuidust raamidega Saksa tüüpi pakettaknad, tammespoonist siseuksed, põrandatel tammepuitparkett. Kõikidel korteritel on kas rõdu, terrass või mõlemad, igas kolmetoalises saun. Katuseterrassiga korterites on nii saun kui ka vanniga vannituba. Koidu 62 / Komeedi 14 koosneb kahest eluhoonest, mis on omavahel ühenduses maa-aluse garaažiga. Koidu tänava poolne hoone „maja 1” on kuuekorruseline kahe trepi kojaga ja liftidega korterelamu, mille esimesel korrusel, tänava poole, asuvad äriruumid. Hoone valmis 2008. aastal ning enamik korteritest on müüdud. Komeedi tänava poolne hoone ehk „maja 2” valmis lõplikult 2010. aasta detsembris, kasutusloa sai 2011. aasta veebruaris. Viiekorruseline\n„maja 2” on erilise projektilahendusega, nn galeriimaja, mille kõik korterid on eritasapinnalised, ulatudes läbi kahe korruse (poolkorruse kaupa). Esimesel korrusel on individuaalsete garaažide ja sissepääsudega nn ridamajatüüpi korterid. Hoovipoolsele fassaadile avanevad vaheldumisi rõdud ja galerii. Hoonemahu poolitab läbi maja ulatuv trepikoda koos lifti šahtiga. Viienda korruse korteritel on sisekvartali poole avanevad väga avarad sauna ja sauna eesruumiga katuseterrassid. Komeedi tänava poolse maja korterite müügiga alustasime 2011. aasta jaanuaris. Keldrikorruse garaažis paiknevad soojad ja valvega parkimiskohad.\nLasnamäe ärimaja – sinu eduka äri uus kodu Äri- ja büroohoone Osmussaare tee 8 asub Tallinnas Lasnamäe linnaosas Fakto AS Nissani autokeskuse (Osmussaare 10) kõrval ning kulgeb piki Peterburi teed Tallinna poole. Maa-ala jääb ühelt poolt Peterburi maantee ja teiselt poolt Osmussaare tee vahele. Ärimaja asub Lasnamäe kiiresti arenevas ning tervikliku infrastruktuuriga piirkonnas. Hoonel on viis maapealset korrust, hoonealune garaaž ning neli trepikoda ja lifti. Kõik büroo- ja kaubanduspinnad on mugavad ja valgusküllased. Unikaalne fassaadilahendus on huvitav ja võimaldab paigutada kõik töökohad akende juurde. Ligipääs kontoritele on mugav ja paindlik. Iga kontori juurde kuulub liftiga trepikoda. Lifti tööd saab programmeerida kliendi vajaduste järgi. Maa-alusest parklast saab liftiga kontorisse sõita. Hoones kokku 7200 m2 hästi valgustatud büroopinda. Pindade suurused algavad 131 m².\nTÖÖSTUSE 31, Tallinn\nValmimise aeg: 2011 Korterite suurused: 23,1–85,3 m² 1toaline korter: 23,1 m², hind 34 000 € 2toaline korter: 51,6 m² + terrass 11,4 m², hind 82 500 € Lisainfo: Parkimine suletud sisehoovis. Maitsekalt renoveeritud kolmekordne puitelamu Tallinna kesklinnas. Käe-jala juures kõik eluks vajalik: poed, koolid, lasteaiad, ühissõiduki peatused. Samas on säilinud Kalamaja asumi hõng ja privaatsus. Renoveeritud on ka enamik ümberkaudseid elamuid.\nMäepealse 24 müügiinfo: Anneli Põldra tel 528 4244, e-post anneli.poldra@yit.ee AS YIT Ehitus Pärnu mnt 102c, 11312 Tallinn\nMäepealne elu Mustamäe ja Nõmme piiril Mäepealse tänava elamukvartal asub Mustamäe ja Nõmme piiril. See on elukeskkond, kus linnalähedus on kooskõlas looduse ja aktiivse eluviisiga. Elukoht, kus on võimalik nautida sportlikku eluviisi ning männimetsa hõngu selleks linnast välja sõitmata. ASi YIT Ehitus arendatavast projektist on tänaseks valmis ehitatud neli maja, igas ka elanikud juba sees. Valmimas on uus maja aadressiga Mäepealse 24.\nRoheline ümbruskond Korruselamute lähikonda jääb Harku, Nõmme ja Mustamäe rekreatiivala oma liikumisradadega, Nõmme spordikeskus pakub tervislike eluviiside harrastamiseks võimalusi aasta läbi. Keskuse vahetus läheduses on veel Glehni loss koos pargiga ning allikaala – huvitav ökoloogiline ja maastikuline objekt. Mäepealse on hinnatud elukeskkond, sest seal on hästi välja arenenud infrastruktuur. Ümbruses on palju rohealasid, pisematele lasteaiad, Nõmme turg ning bussiühendus Tallinna kesklinnaga. 14\nMäepealse 24 Kuuekordsesse elamusse on planeeritud 40 korterit. Lisaks kuuele korrusele on maja all avatud planeeringuga soklikorrus, mille avatud ossa on kavandatud parkimiskohad ning suletud ossa panipaigad ja tehnoruumid. Sissepääs majja asub samuti soklikorrusel. Kõikidel korteritel on rõdu ning lõunapoolse külje esimese korruse korteritel ka terrass. Arhitektuurilises mõttes on majade planeerimisel lähtutud linnainimese elustiilist, samas võimaldab rõdude ja terrasside olemasolu nautida ka looduslähedust. Korterite plaani lahendus on kompaktne, olles ratsionaalne nii mõõtmetelt kui ka tubade asetuselt. Majade paigutus kruntidel lubab hästi nautida avaraid vaateid, mis on võimalik tänu olemasolevale huvitavale pinnavormile – Nõmme metsa ja klindi vahelisele alale. Majade ümbrusesse on planeeritud parkimiskohad. Mäepealse 24 maja puhul jääb terrassidega piirnev külg Mäepealse tänava äärde. Kolme kavandatava maja krunt on piiratud ühise aiaga ning sissesõidule paigaldatakse tõkkepuu.\nValmimise aeg: 2007 Korterite suurused: 36,6–132,4 m²\n1toaline korter: 43 m², hind koos köögimööbli, parkimiskoha ja panipaigaga 56 000 € 2toaline saunaga korter: 81,2 m² + rõdu 4,8 m², hind koos köögimööbli, garaaži ja panipaigaga 91 000 € 2toaline korter: 77,6 m², hind koos garaaži ja panipaigaga 87 000 € 3toaline korter: 94,2 m², hind koos garaaži ja panipaigaga 108 000 € Lisainfo: Parkimine suletud maaaluses parklas. Ruumikad korterid liftiga viiekordses kivimajas. Ehitusel on kasutatud ainult kvaliteetseid materjale. Majale on omistatud energiaklass B, st minimaalseid kütte- ja remondikulusid. Käe-jala juures kõik eluks vajalik: poed, koolid, lasteaiad, ühissõiduki peatused. Mõnesaja meetri kaugusel on mõnus suplusrand. Tervisespordi huvilistele on kasutada valgustatud kergliiklustee.\nPIRNIPUU 87, Soosaare, Muuga\nKolme boksiga ridaelamu Valmimise aeg: 2011 Krundi suurus: 1000 m² Boksid suurusega: 106 m² Hind: al 82 500 € Lisainfo: Kolme magamistoaga kahekordsed boksid Muuga aedlinnas uuselamute rajoonis. 15minutilise autosõidu kaugusel Tallinna kesklinnast. Linnaliini bussipeatused mõnesaja meetri kaugusel. Ümbruses ainult eramud. Vaikne ja rahulik elukeskkond Tallinna külje all asuvas endises suvitusrajoonis.\nKinnistu on heakorrastatud. Rajatud autoparkla. Maja valmib 2011 aasta lõpuks. www.yitkodu.ee 15\nSuurim valik arendusprojekte! Vaata kõiki: www.pindi.ee/projektid\nKORTERID KADRIORUS, KOLLASEL TN\nKORTERID LAULUKAARE NAABRUSES\nKORTERID KRISTIINES, RÄÄGU TN\n1-3 toalised korterid Tallinna ühes kõrgeimalt hinnatud, rohelises ja vaikses piirkonnas. Korterid on valgusküllased, avara planeeringuga ning maast laeni akendega. Maja keldri - ja esimesel korrusel asuvad parkimiskohad ja panipaigad. Hinnad alates 80 709 EUR. Marge Sinimets, tel 511 9390\n2-3 toalised korterid, üp 47,6 ja 77,2 m². Vana-Kuuli tänaval asuvatel korteritel on mõistlikud planeeringud, avarad rõdud ja kvaliteetne siseviimistlus. Iga korteri juurde kuulub esimesel korrusel asuv panipaik. Majade ümbrus on piiratud aiaga, siseõues lastemänguväljakud. Hinnad alates 60 730 EUR. Marge Sinimets, tel 511 9390\n1-3 toalised korterid, üp 45,5-83,9 m². Ümbruskonna madal hoonestus ja suured haljastatud hoovid loovad mõnusa omaette keskkonna. Maja sulandub sellesse miljöösse ideaalselt - intiimne, vaikne, suur hoov ja avarate rõdudega korterid. Hinnad alates 82 766 EUR. Helena Mandel, tel 503 8213 Marge Sinimets, tel 511 9390\nKORTERID NÕMMEL, JANNSENI TN\nEKSKLUSIIVSED KORTERID VANALINNAS\nKORTERID PEETRI KÜLAS, SALU TEEL\n1-4 toalised korterid, üp 89,9-127,9 m². Avarad ja erinäolise planeeringuga korterid. Iga korteri juurde kuulub autokoht kõrghaljastusega hoovi parklas ja panipaik keldris. Hoovis on grillinurk ja liivakast, sillutiskiviga kaetud parklaosa. Hinnad alates 95 000 EUR. Marge Sinimets, tel 511 9390 Andres Teder, tel 507 2216\nKorteritel on kordumatud ja omanäolised siseplaneeringud. Enamikel korteritest on põnevad terrassid, mis on rikkalikult haljastatud ja pakuvad suurepäraseid vaateid linnale. Majas on võimalik nautida mitmeid teenuseid, mida pakutakse oma maja inimestele "sõbrahinnaga". Tiia Sooaluste, tel 509 1503 Eha Ermo, tel 518 6440\n2-4 toalised korterid, üp 61,1-103,7 m². Kõikide korterite juurde kuulub rõdu või terrass, panipaik maja soklikorrusel ja parkimiskoht tõkkepuuga suletud õuealal. Ehitustööd on juba alanud ja korterid valmivad detsembris 2011. Hinnad alates 85 995 EUR. Triin Sild, tel 562 371 46 Neeme Liiva, tel 527 2623\nKORTERID PEETRI KÜLAS, VAHTRA TEEL\nLAGEDA ELURAJOON KIILI VALLAS\nUUESALU ELURAJOON RAE VALLAS\n1-3 toalised korterid, üp 45,5-83,9 m². Elukeskkonda väärtustavad värskelt valminud lasteaed, põhikool ja tervisekeskus, looduskaunis ning roheline keskkond, mänguväljakud, privaatsus. Hinnad alates 895 EUR/m². Ivar Sinilaid, tel 506 7774 Helena Mandel, tel 503 8213\nLinnakärast eemal asuv turvaline ja perspektiivikas piirkond. Tulevastel elanikel on võimalik osta nii ridaelamubokse (al 88 837 EUR) paarismaju (al 111 845 EUR), krunte (al 41 543 EUR) kui ka kahte erinevat tüüpi eramuid (al 120 793 EUR). Marge Sinimets, tel 511 9390 Helena Mandel, tel 503 8213\nUuesalus on A-klassi energiamärgisega majadsoojapidavus ja säästlikkus on kinnitust leidnud ka viimastel külmadel talvedel. Uuesalust viib Tallinna kesklinna ühistransport. 2011. a. valmib külaseltsi ja arendaja koostöös uus laste mänguväljak. Uuesalu on perekeskne kobarküla! Triin Sild, tel 562 371 46\nKinnisvaraEkspress mai 2011\nEE lisa KinnisvaraEkspress (mai 2011)


Kuidas tšekki võimalikult kiiresti tasuda\nTšeki sularaha või sissemakse üle otsustamisel on oluline, kui kiiresti raha saate.\nKassa tšekk tähendab, et saate sularaha käes. Kõnnite kogu makse summa eest ära ja saate selle raha kohe kulutada. Kuid see pole alati lihtne (või tasuta).\nTšeki deponeerimine tähendab selle lisamist oma kontole pangas või krediidiliidus. Paned raha kindlasse kohta ja ei pea muretsema, et see kaotatakse. Pank võib lubada teil osa (või kogu) tšekisummast välja võtta, kuid mõnikord peate võib-olla ootama mõni päev, enne kui sellele juurde pääseb.\nKui soovite lihtsalt tšeki deponeerida, et teie pank hakkaks makse töötlema nii kiiresti kui võimalik, ei pea te ootama. Enamik panku ja krediidiühistute võimaldab teil tšekke oma mobiilseadmes igal ajal deponeerida, nii et soovi korral võiksite tšeki diivanil keset ööd hoiustada.\nKui vajate kohe käes olevaid raha, tasuge tšekk sularahaga, kuid võtke arvesse, et see võib võtta pisut rohkem tööd, eriti kui teil pole pangakontot.\nSularaha proovimise tüüp muudab selle. Pankadel on ainult kohustus teha esimesed 200 dollarit teile kättesaadavaks ühe tööpäeva jooksul isikliku või kaubandusliku kontrolli jaoks.\nPangad käsitlevad valitsuse emiteeritud tšekke siiski erinevalt - saate sageli 100% oma sularaha kohe, kuna pangad teavad, et valitsusel on raha.\nSõltuvalt teie panga poliitikast võivad kvalifitseeruda ka muud tšekid, näiteks kassatšekid, kohalike tööandjate palgatšekid ja kindlustusseltside maksed.\nKui te ei saa tšekki kogu selle väärtuse eest sularahas, peate võib-olla selle deponeerima. Kui kiiresti sularaha juurde pääsete, sõltub sel juhul sellest, millise sissemakse teete. Panga töötajatele isiklikult tehtud hoiused toimivad kõige paremini siis, kui vajate raha kiiresti. Samuti saate selle hoiustada sularahaautomaadis või kasutada oma mobiilsideseadet, kuid neil meetoditel võib panga ooteaeg olla pikem.\nJa nii ebaõiglane, kui see ka ei tundu, vastutate tšeki põrke eest - isegi kui pank laseb teil sularahaga välja käia või teeb teie kontol raha kättesaadavaks. Väärib märkimist, et pangad võivad isegi võtta juriidilisi samme, kui te ei maksa kopseeritud tšeki eest.\nProovige külastada tšekkide kirjutaja panka\nKõige turvalisem ja kiireim viis sularaha saamiseks on viia tšekk tšeki kirjutaja panka. See on pank või krediidiühing, mis hoiab tšekkide kirjutaja raha, ja saate raha tšeki kirjutaja kontolt välja ja oma pankadesse kohe oma kätesse. Kui külastate mõnda muud panka, ei saa te olla kindel, et tšekk on hea ja raha on tšeki kirjutaja kontol.\nPanga nime või logo leiate tšeki esiküljelt. Te ei pea minema samasse harusse, mida tšekkide kirjutaja kasutab; võite külastada sama panga mis tahes filiaali. Tooge kindlasti isikutuvastus ja veenduge, et see vastaks tšekil kirjutatud nimele.\nKui teil pole selles pangas kontot, peate võib-olla tšeki laekumise eest maksma tagasihoidliku paari dollari suuruse lõivu. Võib isegi juhtuda, et pank keeldub tšekki teie eest kassapidamast, kuna te pole klient. Sõltuvalt tšeki suurusest ei pruugi te seda sularaha saada, kuna mõnel pangal on piirang, kui palju sularaha nad saavad välja anda. See aitab, kui lähete mõnda suuremasse pangakontorisse, kus tavaliselt on rohkem raha.\nProovige oma panka\nTeie pank või krediidiühing võib olla hea võimalus tšeki väljamaksmiseks, eeldades, et:\nTeil pole muret tšeki kopsaka või tagastamise pärast, kuna tšeki kirjutajal pole tšeki katmiseks piisavalt raha.\nTšekk oli kirjutatud vähem kui 200 dollari eest või see on valitsuse välja antud tšekk.\nTe ei soovi lõive maksta.\nTeie pank peaks tšeki tasuta tasuma, kuna olete klient. Tšeki tühjendamine võtab siiski mitu päeva, nii et te ei tea kohe, kas tšekk põrkub. Enamikul juhtudel lubavad pangad teil võtta kuni 200 dollarit kohe või ühe tööpäeva jooksul, eeldades, et miski ei tundu kahtlane. Kui aga tšekk on põrganud, peate selle raha koos lõivuga (mis võib olla 25 dollarit või 30 dollarit) tagasi maksma.\nPangaautomaadis tšeki tasumine\nSee on natuke vähem arusaadav kui panka viimine, kuid saate tšeki sularaha ka sularahaautomaadis. Mitte kõik sularahaautomaadid seda võimalust siiski ei luba; mõned lubavad ainult tšeki deponeerida ja mõned ei paku tšekihoiuseid üldse.\nKui teie sularahaautomaat seda võimalust lubab, tooge lihtsalt tšekk, pangakaart ja pastapliiats (tšeki kinnitamiseks) masinasse ja järgige ekraanil kuvatavaid juhiseid. Võimalik, et enne sularahaautomaadi väljastamist peab teie kontol olema juba rahasumma.\nJaemüüjad ja rahapoodid\nKui teie pank on suletud, ei tšekki sularahas või kui te ei anna teile rohkem kui 200 dollarit sularaha, võite proovida sularaha saada jaemüüja juures. Kõige rohkem õnnestub teil valitsuse väljaantud või palgaarvestusega tšekiga, kuid võib-olla saate sularaha ka väikeste isiklike tšekkidega.\nSuurkastides, toidupoodides ja esmatarbekaupade kauplustes kontrollitakse sageli kassatšekke mõõduka tasu eest - tavaliselt paar dollarit. Tavaliselt piirduvad nad isiklike tšekkidega, mille eest nad saavad sularahas 50 dollarit või 100 dollarit; Kmart on ainulaadne selle poolest, et see võimaldab teil sularahaga maksta isiklikke tšekke kuni 500 dollarini ja mõnes osariigis ei võta see üldse lõivu, teistes ainult dollar. Enamik jaemüüjaid peavad kinni valitsuse tšekkidest, palgakontrollist ja maksekorraldustest.\nSee tähendab, et kui teil on väike isiklik tšekk (vähem kui 25 dollarit), võite alati küsida klienditeenindusest kelleltki, kas ta võib teha erandi, eriti kui olete püsiklient. Olge siiski valmis, et teid tagasi lükatakse.\nKontroll-raha väljalaskeavad on veel üks võimalus isiklike tšekkide väljamaksmiseks; need ettevõtted on tavaliselt avatud hiljem kui pank ja võtavad sularaha suuremaid tšekke kui jaemüüja. Kuid tšekirahaga kauplustes võetakse tavaliselt kõrge protsent tšeki summast suurt tasu.\nSissemakstud postitatud kontrollid\nKui saate tšeki, mille peale oli kirjutatud järgmise nädala kuupäev, võite enamikul juhtudel ignoreerida seda, et tšekk on aegunud. Siiski on suur tõenäosus, et tšeki kirjutaja tšeki postitas, kuna raha pole veel saadaval. Sõltuvalt sellest, kui hästi te tšekkide kirjutajat tunnete, peate tegema otsuse selle kohta, millal seda raha välja maksta.\nMarginaaliga kauplemise alused\nAastal Forexi maailm, maaklerid lubavad kaubelda välisvaluutad tuleb teha varu. Marginaal on põhi...\nLühikeseks müüdavad aktsiad - mitte nõrga südamega\nLühikeste aktsiate müük on täiustatud kauplemistehnika, mis on vastuolus enamiku investorite eesm...\nKas kollektsionäärid saavad helistada võlgade kohta, mida pole minu krediidiraportis?\nPärast a kõne võlgade sissenõudjalt, võite oma krediidiaruannet kontrollida, kas koguja on teie k...\nKuidas Check Float töötab (või mida kasutatakse töötamiseks)\nKodumüügisaitide otsimine veebist\nInvesteerimisjuhend teismelistele (ja vanematele)


2016. aasta tarneahela ja ostuprotsesside planeerimise meelespea - Logistikauudised\n2016. aasta tarneahela ja ostuprotsesside planeerimise meelespea\nBalti Logistika VMI teenuste juht Siimu Kaas kirjutab, mida arvestada järgmise aasta tarneahela lahenduste ja ostustrateegia planeerimisel.\nSeptembris algab traditsiooniliselt järgmise aasta plaanide paikapanek, mis hõlmab nii partnerite valikut, eelarvestamist kui ka tarneahela lahenduste ülevaatamist. Ostustrateegiat ellu viimist võib pidada ettevõtte aasta üheks olulisemaks projektiks. Tarnijatega läbirääkimistesse astumiseks on vaja teha põhjalik audit. Tihti suhtutakse just eeltöösse kergekäeliselt, kuid vähene ettevalmistus võib tuua hiljem mitmeid ebamugavusi läbirääkimiste protsessis ning mõjutada ka kogu järgmise aasta tarneahela toimimist, mis kahjuks toob tihti logistika eelarve lõhkimineku.\n3 küsimust ostustrateegia planeerimisel\nOstustrateegia auditis peaks läbi mõtlema vastused kolmele küsimusele.\nMida ja kui palju? Ostutehinguni viib vajadus toote või teenuse järgi. Mida täpsemalt läbi mõelda aasta jooksul vaja minevad tooted, seda kergem on kaardistada tarnijaid, kellega läbirääkimistesse asuda. Kõige paremad andmed prognoosideks saab klientidelt ning töötajatelt. Kindlasti tuleks korraldada intervjuud ettevõtte erineva taseme töötajatega, et koguda võimalikult palju sisendit vajaduste kaardistamiseks ning seejärel võrrelda tulemusi seniste KPIdega (key performance indicator), klientide ostuprognooside ning üldise turu arenguga. Üle peab vaatama ja vajadusel täiustama kõik senised mõõdikud ning analüüsima, kas need täidavad oma eesmärke. Kui mineviku analüüs ning tuleviku prognoosid on selged, saab paika panna toodete nimekirja, tehnoloogilised nõuded ja olulised kvaliteedisertifikaadid, mis aitavad tootmiseesmärke täita.\nKellelt kaupu osta? Pärast vajaduste ja senise töö kaardistamist saab asuda valima läbirääkimistele kutsutavaid tarnijaid. Olemasolevate tarnijate analüüs on lihtsam ja põhineb tarnija käitumismudelite ja kvaliteeditaseme üle vaatamisel. Objektiivse hinnangu jaoks tuleb teha tarnijatega intervjuud, mille eesmärk on saada infot käitumisest partnerlussuhtes, sest KPId võivad näidata eesmärgile alla jäävaid tulemusi. Need aga võivad olla põhjustatud liiga vähesest eelinfost tarnijale või kokkulepitust lühema “lead time”-iga esitatud tellimustest.\nUute tarnijate puhul on otsuste tegemiseks andmeid vähem, kuid tarnijapoolse motivatsiooni puhul on võimalik küsida nende kvaliteediaruannet ning viia saadud andmed samadele standarditele teie KPIdega. Lisaks on alati võimalik uurida turult üleüldist tarnija mainet. Läbirääkimiste valimisse saamist toetab tarnijate valmisolek ja võimalus pakkuda toodetele järelteenuseid, näiteks inseneride tuge arendustegevuseks või IT-tuge tarkvara uuenduste läbiviimiseks.\nKuidas kaubad tehasesse jõuavad? Kui esialgne kanditaatide nimekiri on koos, tuleb kriitilise pilguga vaadata tarnijate arvu. Alustades koostööd suure hulga tarnijatega, peab arvestama, et iga tarnija nõuab teie töötajate aega. See võib tähendada, et väikese mahuga tooteid on mõistlik osta kallima hinnaga tarnijalt, kes pakuvad teile ka suure käibega tooteid. Olulise osa lõppkulus mängivad logistika kulud. Transportides tooteid suures koguses on võimalik saada toote kogukulu odavamaks isegi kallima toote tükihinna juures. Seda võimalust pakub konsolideerimine. Kandidaatide vähendamisel peab siiski meeles pidama, et igale tootele võiks jääda vähemalt kaks alternatiivset pakkujat. Nii väheneb risk sattuda sõltuvussuhtesse ning paraneb positsioon hinnaläbirääkimistel.\nEesti tootmisettevõtete logistikakulu moodustab kuni 14% kogu kulubaasist, seega tarnemudel on tähtis osa partnerite valikul, sest on oluline vahe kas tarnija tootmine asub Euroopas või mujal maailmas. Euroopa puhul on arvutuste tegemine lihtne, sest kaubad liiguvad enamasti maanteetranspordiga, mille hinnatase on aasta lõikes ühtlane, tarneaeg kiire ning vähest planeerimist nõudev.\nTeiseks on olulised maksud. Euroopas ei lisandu kaupadele täiendavat tollimaksu ning väljastpoolt Eestit ostes ei ole vajalik maksta sisendkäibemaksu kogu kauba eest selle saabumisel lattu. Tihti aga ei ole võimalik saada Euroopa tootjatelt näiteks Aasiaga konkureerivat hinda, mis toob meid tagasi pikema planeerimise ning kallima tarnemudeli juurde. Viimasel 5 aastal on Eesti tootmisettevõtted üha laiemalt kolmandate riikide tarnijate puhul kasutusele võtnud VMI (tarnija juhitud laovarud) lahenduse. VMI kasutuselevõtt annab tarnijale võimaluse vastavalt prognoosidele konsolideerida seni lennuki või mere osakoormaga liikunud kaubad suurtesse konteineritesse, säästes seejuures oluliselt tarnekuludes ja võimaldades nii müüa kaupu soodsamalt.\nLaiemalt on levinud 2 VMI mudelit – ühe puhul hoitakse kaupu ostjalaos, teisel juhul hoitakse kaupu tarnija poolt valitud Eesti logistikapartneri laos, ehk n-ö 3PL VMI lahendus. Mõlemal juhul on kuni reaalse vajaduse tekkimiseni kauba omanik tarnija. Müük vormistatakse vahetult enne kauba tootmisse viimist. VMI parandab rahavoogusid, sest tooted saate kätte kohe pärast tarnija arve vormistamist. Lisaboonus on laoruumi vajaduse vähenemine ja soodsam toote hind. Tarnija omakorda hoiab transpordi kulusid miinimumi lähedal, sest lühiajaline ladustamine on oluliselt soodsam võrreldes kauba transportimisega. Tarnija lisahuvi on oma tuleviku kindlustamine koostöö kaudu prognooside paika panemisel.\nKuidas pidada läbirääkimisi?Pärast põhjalikku eeltööd ostustrateegia paika panemisel võib minna vastu läbirääkimistele. Tarnijatega tuleb olla aus. Kohe alguses tuleb kokku leppida tegevusraamistikud ning selgitada tarnijatele põhjalikult värsket ostustrateegiat, et neil oleks võimalus vastavalt kohandada pakkumist. Lõpuks ei ole oluline üksnes odavaim toote hind, vaid parim hinna kvaliteedi suhe, sest määrav roll on ka tarnekindlusel, rahavoogudel ja kvaliteedil. Uurida tasub, kas tarnija on võimeline reageerima oodatust oluliselt kõrgema kaubamahu tagamiseks sama kulutasemega ning teisalt kindlustage tarnija tagalat planeeritust oluliselt väiksema kaubamahu korral tekkiva kõrgema ladustamise kulu vastu.\nSuurima mahuga tarnijatele on mõistlik tutvustada VMId ühe võimalusena koostöö tugevdamiseks. VMI lahenduse korral on tõenäosus madalama kuluga saavutada ideaalilähedane tarnekindlus. Lisaks süstib tarnijale kindlust teie huvi panustada pikaajalisse koostöösse. VMId tarnijatele tutvustades pakkuge välja ka tehnoloogilised lahendused, kuidas saavutada ühise IT-rakenduse kaudu ülevaade kauba liikumistest ning tellimuste haldamisest. Kui süsteem ei võimalda kohe VMI kasutuselevõttu, siis on võimalik kasutada valmislahendust või 3PL VMI partneri infosüsteemi, mille kulu on tänu laialdasele kasutusele langenud märgatavalt võrreldes uue süsteemi arenduskuludega.\nVäiksema mahuga tarnijatele seatakse tingimuseks EDI kasutuselevõtt tellimuste käsitluseks ning raporteerimise süsteem ajaloo vaatamiseks, et minimeerida inimtööjõu vajalikkust ja omada igal hetkel ülevaadet kogu tarneahelast ja seeläbi planeerida tootmistegevusi. Tarneahela auditeerimisse kaasake kogemustega logistikaettevõte, kes määrab parima logistilise lahenduse arvetsades tootmisprotsessi ja iga tarnija eripärasid.\nKuidas jälgida tarne kvaliteeti?Pärast valitud tarnijatega lepingu allkirjastamist algab reaalne töö. Tihti jälgitakse kvaliteedi numbreid peamiselt enne läbirääkimisi, kuid tegelikult peaks seda tegema pidevalt ning koos tarnijaga.\nIdeaalseks lahenduseks on online-ligipääs teie keskkonda, kus tarnija näeks kõiki KPIsid, lisaks täidetud ja täitmata tellimusi ning arveldusi. Nii tekib võimalus probleemide ilmnemisel kiiresti reageerida ja kohe põhjuseid otsima hakata. Kui tekkis ajutine kõrvalekalle, siis saab lisada kommentaari, mida hiljem on hea üle vaadata. Pidev andmete analüüs annab kinnituse, kas kogutav info näitab soovitut või peaks protsessides midagi muutma.\nAndmete ülevaatamine on oluline, kui alustasite suuremate tarnijatega VMI lahenduse kasutamist. Tarneahela ülesehituse muutumine on alguses nii teie ostjatele kui ka tarnija logistikutele keeruline. Algsed raskused on võimalik ületada, jagades võimalikult avatult infot reaalsete tootmisplaanide kohta, sest VMI töötamise aluseks on tootmisplaanide täpsus. Pärast VMI lahenduse tööle saamist töömaht aga väheneb.\nKui esimesed võidud on juba käega katsutavad, on ka tarnija motiveeritud pakkuma teenuse kvaliteedis kõrgemat tulemust, kui on kokku lepitud lepingus. Siiski võiksite igal aastal eesmärke veidi kõrgemale nihutada, et vältida tarnija mugavustsooni sattumist. Hea partnerlussuhte tava kohaselt võiks plaane jagada isegi kolm kuni viis aastat ette. Lisaks võiks mõelda parimate tarnijate tunnustamisele, viies näiteks auhinna neile ise kohale või korraldades kord aastas seminari, kuhu kutsute kõik tarnijad.\nOstustrateegia paika panemine ja elluviimine on aasta üks olulisemaid projekte. Parimate valikute tegemiseks kaasake projekti võimalikult palju inimesi maja seest ning väljastpoolt. Ei tasu karta muuta seni töötavat tarneahelat, sest isegi kui see täna töötab, võite juba homme või 2 aasta pärast avastada, et konkurendid on teist juba mitu sammu ees ja teiegi saaksite töötada efektiivsemalt.\nViimane riskianalüüs enne lepingu sõlmimist kultuurilised erinevused või vähene motiveeritus võivad osutuda takistuseks kriisisituatsioonide lahendamisel?\nKas on oht, et ühise koostöö ja tarnija harimise kaudu võite kasvatada endale konkurendi?\nVarasem käitumismudel ning ausus pingelises situatsioonis?\nKas teil on oht sattuda tarnijast liigsesse sõltuvusse, mida tarnija võib kasutada teie vastu ostutehingute läbiviimisel?\nVMI lahendus toob võite rahavood paranevad, sest ostud vormistatakse 24–48 tundi enne reaalset vajadust, mitte kauba teelepanekul. Sama kehtib impordimaksude tasumise kohta.\n3PL VMI lahenduse korral väheneb vajadus isikliku või renditud laopinna ning lao tööjõu järele, sest laos seisvat kaupa on vähe. Vabanenud isiklikku lao ruumi võib kasutada näiteks tootmise laiendamiseks.\nReageerimiskiirus klientide nõudluse kasvule on suurem tänu puhvrile tarnija VMI laos. Tootmismahtu saab kiiremini ja väiksema kuluga tõsta.\nTarnekindlus on ligi 100%, sest kaubad asuvad juba teie lähedal ja on vähe ohutegureid, mis võiks tekitada kauba hilinemist.\nLennukauba konsolideerimine konteineritesse ning konteinerite laadimise õige ajatamine aitab vähendada toote hinda. Näiteks transpordikulu saate salandada vältides peak seasone (kõrgeima nõudlusega perioodid aastas). Lisaks saate arvestada hinna liikumise ajalugu, näiteks viimasel ajal tasuks vältida kuu esimest nädalat, mil mereveohind on olnud oluliselt kõrgem kui järgnevatel nädalatel.\nVMI pakub win-win olukorda võimaldab kasutada lennutranspordi asemel meretransporti, sest konteineritesse on võimalik lisada kaubad, millele pole veel tellimust, kuid on teada, et nõudlus tekib.\nLisaks Eesti kaupadele saab samasse konteinerisse laadida kaubad, mis on toodetud teistele Ida-Euroopa ja Skandinaavia klientidele.\nLigi 100%-line tarnekindlus. Ideaalne tarnekindlus aitab vältida hilinenud tellimuste eest tulenevaid nõudeid ning kokkuvõttes tõstab tarnija mainet ja usaldusväärsust.\nVäheneb tarnete jälgimine. Iga saadetise kulgu ei pea pingsalt jälgima ja puudub vajadus pidevalt klienti teavitada võimalikest hilinemistest. VMI laoga seotud liikumiste jaoks on tarnijal vaid üks kontakt, kes vajadusel suhtleb transpordiettevõtetega ning kogub info ühtsesse raportisse.\nKvaliteediprobleemide lahendamine VMI laos, kui see avastatakse pärast toodete teele panemist. Omades VMI ladu, on tarnijal võimalik korraldada täiendav toodete sorteerimine, kontroll ja pisem remont. Nii tagatakse kliendile lubatud kvaliteeditase, vältides kogu partii tagasi saatmisest tekkivat aja- ja rahakulu.\nAutor: Siimu Kaas\nTarneahela juhtimise analüüsi esimesed sammud


Värskelt armunud — ka 80ndates on võimalik leida see õige! | by MeetnFly | Jan, 2022 | Medium\nVärskelt armunud — ka 80ndates on võimalik leida see õige!\nMe soovime MeetnFlyga jagada Sinuga ühte lugu. Esmakordselt kohtus fotograaf Alina Birjuk armunud paariga 2020. aasta sügisel, kui möödaminnes neist pildi klõpsas. Elujõust ja lustist pakatavad Uno ja Linda armusid 2014. aastal, kui nad kohvi juues üksteist lähemalt tundma õppisid. Tegelikult olid nad kohtunud juba varem. Nimelt, õppisid nad mõlemad TPI majandusteaduskonnas.\nUno ja Linda armusid 2014. aastal. (Fotograaf: Alina Birjuk )\nPeale pikki aastaid, kui mõlemad juba lesed olid, kohtusid nad taas ühise kursusekaaslase ärasaatmisel. Leinatalitusel pakkus Linda Unole, et võiks koos kalli sõbranna mälestamiseks kohvi juua. Kuna kohapeal kohvikut ei leidunud, kutsus Linda Uno enda juurde külla. Koos joodi kohvi ja konjakit ning maiustati šokolaadikompvekkidega. Peale kallistust aga läksid nende teed taas lahku. Kolm nädalat hiljem mõtles Uno, et võiks vastutasuks Linda enda juurde kutsuda. Koos aega veetes said mõlemad aru, et nii tore on ju koos olla, miks mitte veelgi rohkemgi koos aega veeta! Sellest õhtust peale ongi Uno ja Linda lahutamatud.\nVaata Uno ja Linda tervet lugu ja fotonäitust siin. (Fotograaf: Alina Birjuk )\n“Mida vanemaks me saame, seda kiiremini aeg läheb ja veelgi enam on tunne, et toimetamist on rohkem. Aga meie arvame, et elu on alles ees ja neid aastaid tuleb veel, ehkki nad tulevad kiiresti. Me oleme alles 95, terve elu on veel ees.”\nVaata Uno ja Linda tervet lugu ja fotonäitust siin.\nFotod ja lugu: Alina Birjuk\nTeksti toimetas: Kristi-Maria Nurm\nMeetnFly on uus Eesti tutvumisportaal, mis viib kokku püsisuhet soovivad inimesed Eestis. Kuigi kõige enam on 31–50 aastaste seas kasutajaid MeetnFlys, siis kõige vanem kasutaja on näiteks 76 aastane. Registreeri endale tasuta konto SIIN.\nMeetnFlyga liitunuid on juba üle 1600! Viime kokku toredad inimesed Eestis💑 𝐋𝐢𝐢𝐭𝐮 𝐓𝐀𝐒𝐔𝐓𝐀 👉 MeetnFly.com


Ull Lugu: Tšiili tšill ja peaaegu pill\n"Salar de Talar", oli infopoiss öelnud. San Pedro de Atacama linnakese infopoiss. Selle linnakese, mis asub enam-vähem kõrbe keskel. Kõrbe, mille pikkus põhjast lõunasse on pea tuhat kilomeetrit ja pindala üheksa Eestit. Maailma kõige kuivem kõrb, 50 korda kuivem kui California Surmaorg. Kõrb, kus keskmiselt sajab aastas alla 1,5 cm. See tähendab, et korra kümne aasta jooksul sajab natuke, siis on järgmised kümme jälle mureta. On võimalik, et Atacama kõrbes ei ole olnud suuremat vihmasadu 1570. aastast 1971. aastani, st üle 400 aasta.\n"Salar de Talar on soolajärvedest kõige ilusam," oli infopoiss öelnud.\nKuid enne, kui me "kõige ilusamani" jõudsime, pidime tegema rea maalilisi kõrbepilte. Näiteks sellise. Sest jõukus ei anna ju häbeneda.\nKui me ei oleks saanud sellist peent punast aparaati - muud lihtsalt valikus sel hetkel ei olnud ja San Pedros on ainult üks autorendifirma - ei oleks juhtunud ka kõike seda, mis juhtus.\nAga esiotsa oli kõik väga ilus - punane pill ja punased lilled (kõrbes, kus kunagi ei saja...)\n... ja sinised lilled (kõrbes, kus kunagi ei saja)...\n... ja isegi ühe puu leidis metsarahvas eestlased sellest kõrbest üles ja...\nSan Pedro de Atacama on umbes 2000 elanikuga linnake Tšiilis, kõrbeoaasis, ca 2500 m kõrgusel üle merepinna ja teenindab aastas ca 50 000 turisti, kes kõik tahavad hirmsasti, et päeval oleks palav ja öösel külm. See tähendab, et iga viimane kui elanik elatub turismist. Ühed viimastest on hirmarmas krimpsus-kortsus vanapaar, kes peab peatänava ääres minimarketit ja kõik ostud arvutab taat kokku paberi peal üksteise alla liites.\nStiilinäide San Pedro arhitektuurist.\nJa pudeli põhja armastatakse siin vaadata...\nAga enne, kui me San Pedrosse jõudsime, tuli meil jõuda Tšiilisse. Mis tähendas taas Tšiili-Argentiina piiri ületamist.\nInimene õpib kogu eluea... Me oleme juba tublisti arenenud ja pakkisime soojad riided-suled-joped bussi kaasa. Sest ega muud võimalust kui järjekordselt üle Andide ronida ju ei ole! Saime koguni kirja oma isikliku rekordi: 4700 ümp! No tõesti, mis mõtet on minna kuskile Himaalajasse vaevlema, kui seda kõike on võimalik teha mugava liinibussiga, kus sulle pealekauba iga natukese aja tagant süüa antakse!\nSöögiga on Tšiilis peaaegu sama värk nagu Uus-Meremaal. Et midagi ei tohi sisse tuua. Täitsime kõik ausasti deklaratsioonid, kus valetasime kolmekesi silmagi pilgutamata, et keegi meist ei tea nendest kahest tomatist, mille me Leegi kui kõige nõrgema, noorema ja väetima seljakotti peitsime, mitte midagi. Me olime need kaasa võtnud suure näljahäda kartuses - me tõesti ei osanud aimata, et meid seitsme tunni jooksul kolm korda toitlustatakse.\nJassu küll pakkus tollijärjekorras, et tema sööb need tomatid ära, aga mina ei lubanud. Ütlesin, et ära unusta, me oleme siin dieedil ja üldse on see hea võimalus tollitöötajate valvsust kontrollida.\nTollitöötajad olid tasemel. Leidsid tomatid üles, viibutasid näppu ja lasid Leegil uue deklaratsiooni täita. "Issa ristike, nüüd teevad trahvi!" halises Jassu nagu Lesta kevade filmis, kui Imelik õue tonti vaatama läks. Mina pakkusin tollitädile, et we are very sorry ja et me sööme need nüüd siinsamas ära, Tädi ei olnud nõus. Krabas tomatid endale, ütles: "Nõu-nõu-nõu!" ja viis asitõendid ruttu tahapoole. Et me neid jumala eest ära süüa ei saaks. Ise hüüdis meile: "Tšau!" - et me ometi juba minema hakkaks ja oma kahe tomati pärast nii palju lärmi ei lööks.\nKüllap oli tädil endal ka pere toita ja ega meil siis ometi kahest tomatist tšiili rahva heaks kahju ei ole! Sa mõtle, kui palju veini nad on meile Eestimaale saatnud!\nLipud Paso de Jama (jama kuru:) ) piiripunktis tegid väga sõbralikku koostööd: kord oli Piibeleht all...\n... ja siis jälle Vestmann peal...\nEnne, kui me piiripunkti jõudsime, näidati meile bussiaknast sissejuhatuseks Argentiina soolakuid.\nAga veel varem, teel bussijaama, olime me üle kontrollinud Salta linna prügikastid. Tulemus: osad olid täis ja osad tühjad.\nNovat, pärast kõike seda olimegi jõudnud nagu niuhti Salar de Talari juurde. Ja me nägime, et see oli hea.\nTagaplaanil paistvate vulkaanide kõrgused on veidi alla 6000 m\nKuidas selliseid täpilisi kive tehakse?\nKas tõesti on siia UFO-d maanduma käinud???\nKunstiliselt kauni foto ettevalmistus :)\nIgatahes on Salar de Talar nii palju ilus, et meil emotsioonid laes (sest järves jalutasid ka flamingod!), ajud kuumusest pehmed ja pead kõrgusest pöördes (soolajärv asub ca 4200 m kõrgusel) - sest kuidas muidu on võimalik, et me kõik ühiselt oleme nõus Leegi ettepanekuga sõita tagasi hoopis teist teed mööda.\nPõhjusi, miks me ei oleks seda pidanud tegema, oli mitu. Olgu, tee peal oli olnud tüütu teeremont, kuid tee üle mägede oli tükk maad pikem ja kell üsna õhtus. Ettevaatlikuks oleks pidanud tegema seegi, et kaardil märgitud teel ei näinud ühtegi mõistlikku põhjendust olema - ei mingeid külasid, mida ühendada ega mingeid asjalikke punkte, millevahelist teed lühendada, ei mingeid rohkem või vähem kuulsaid vaatmisväärsusi. Aga noh, meil on ju punane pill!!!\nEsiotsa on kõik ilus. Me oleme ikka veel põhimaanteel, mille äärde jääb jupike Islandit - ainult et Islandi mustad basaltsambad oli siin keegi saviliivakivist teinud ja punaseks värvinud.\nEsiotsa ei ole valitud kõrvalteel häda midagi - sujub teine ühtlaselt ja tasaselt kuskil 4300 meetri kõrgusel. Aga nii kõrgele ei taha me ometi öömajale jääda - juba 3000 peal olime ju jäätunud telgikatuseid kogenud. Niisiis tuleb tervislikuma une nimel muudkui edasi sõita.\nSõidame, muudkui sõidame... Päike on ammu loojakarja läinud. Tee hakkab jõnksutama - ikka üles, ikka alla. Ikka üles, ikka alla. Korraga - What the shit! Tee on kinni! Lumi! Seesama lehtplaatlumi, mida me mõned päevad tagasi olime mägedes imetlenud! Tee on meetrikõrguseid plaate paksult täis. Kurat! Kas kogu see tee tuleb tõesti tagasi sõita?\nEi tule. Mõned meetrid tagasipool oln jäljed, mis näitavad, kuidas lumest mööda saab.\nKuid teeolud on igal juhul kehvemaks läinud. Nii, nagu vanemade laulus: "Sile tee, sile tee, künklik tee, künklik tee - auk!"\nAuk on olemas. Mitu auku kohe, õigemini suisa korralikud lõhed. Ja palju suuri kive. Kõnnime taskulampidega edasi-tagasi ja saame aru, et siia me minna ei taha. Et see võib väga raha- ja ajakulukaks minna.\nÕnneks on nii palju ruumi, et pill sentimeeterhaaval nõksat-nõksat ümber pöörata. Peaaegu tasasel maal. Aga pimedas ja kivide vahel.\nKurat! Kas kogu see tee tuleb tõesti tagasi sõita?\n"Sygic ütleb, et siit läheb veel üks tee, 23 km, see jõuab ka suurele maanteele välja," teatab Leegi. Jassu keerab autonina otsustavalt näidatud suunda. Mina hakkan palvetama - mul on kahtlane tunne nende kivide ees, millega uus teeots justkui kinni oleks pandud. Ja mul on kahtlane tunne sellesama eelmise takerduse pärast - see võis ju olla mingi maavärina poolt tekitatud lõhe ja see lõhe võib vabalt ja uue teeotsani ulatuda ja kas meil seal on ümberkeeramisruumi ja... Igatahes tundub palvetamine hädavajalik ja peaaegu et ainuvõimalik tegevus.\nEntusiasmi ei lisa ka ootamatult tulede valgusvihku ilmuv autovrakk. See seisab küll täiesti tasasel pinnal, ei ole kuristikku kukkund ega miskit, aga natuke õudust lisab siiski.\nIkka üles, ikka alla. Midagi ülihullu ei ole.\n"Kaart ütleb, et varsti on üks järsu pöördega serpentiin paremale ja siis kohe vasakule," loeb Leegi Sygicut. Sygic on öö auks oma pildi pimeda versiooni peale visanud, nii et rohkem infot ümbruse kohta meil ei ole.\nMe oleme just hinge kinni hoides hakkama saanud tõeliselt kitsa teravnurkpöördega, millesse sisenemiseks tuli läbida kraav. Ümberringi on pime, näha on ainult autotulede valgusvihku jääv osa ning seegi mitte alati - auto on suur ning teatud ülespidi-kallakute juures pole teed lihtsalt üldse näha. Me ei jõua veel väljagi hingata, kui...\nTee tõuseb 45-kraadise nurga all ülespoole. Tee peal on kivi. Suur kivi. Tee kõrval on kuristik.\nJassu jääb seisma ja me läheme kõik jälle välja. Taskulampidega.\nKivi ja kuristiku vahel on täpselt nii mitu millimeetrit, et sealt on - teoreetiliselt - võimalik läbi sõita. Keegi on seda koguni praktiliselt teinud. Tõenäoliselt on see keegi olnud sama suure masinaga kui meie, teisiti ei tundu eelnevaid olusid arvestades kuidagi võimalik olema.\nSeda kurvi, mis me just äsja läbi elasime, tagurpidi ja pimedas küll ära ei tee. Ma kardan, et isegi valges mitte. Nii et meil ei ole väga palju valikuid.\nJassu hingab sügavalt sisse ja liigutab autot 10 sentimeetrit. Ma tuletan meelde, et on korralik tõus. Pinnas on liivane, nii et see on iga hetk valmis punase iluduse perset keerutama, kui gaasiga üle pingutada. Ja samal ajal on tõus. Liivane tõus. Ja kivi. Ja kuristik.\nJassu hingab ja liigutab veel. Ja veel... ja on kivist möödas.\nPinge ei ole veel maas, sest ees on uus serpentiin, terav pööre vasakule - Leegi on selle küll üle vaadanud ja ütleb, et mingeid eriüllatusi ei oe, aga ikkagi...\nPärast seda pööret oleme sajakonna meetri pärast lamedal mäetipul. Kauguses säravad San Pedro ja teiste asulate tuled. Taevas on täis tähti. Jääme seisma ja kallistame. Ja laseme närvidel puhata. Sest ees on veel kümmekond kilomeetrit...\nEhkki ka selle kümne sees on mõned takistused, võib need juba lugeda kergemat sorti piduriteks. Sest ükski neist ei ole vähemalt kuristikuga seotud.\nMa arvan, et ma olen väga hea palvetaja. Aga ma ei saa tunnustamata jätta ka Jassut...\nJa ma luban, et enam me nii ei tee.\nMe arvasime, selliste teede ääres, kus me öösel sõitsime, ei ela kedagi. Võimalik, et tegelikult ikkagi elab ja et me lihtsalt ei näinud neid - ülalolev pilt on tehtud nn "suure maantee" pealt, ca 40 km igasugusest asustusest.\nJärgmine päev oli aga täis toredaid loomaelamusi, sealhulgas laamaelamusi:\nSiia olidki laamad teel - mõistlik, kui vaadata seda, kust nad tulid...\nLaguna Chaxa't ümbritsev väli on kaetud suurte sätendavate soolakristallidega. Tegemist on ühe osaga flamingode kaitsealast ning sissepääsu juures on külastuskeskus, kus - ohhoo! -isegi ingliskeelsed materjalid olemas. Saame teada, et meil võib olla võimalus kohtuda kolme liigiga: Andean Flamingo (koldjalg-flamingo), Chilean Flamingo (lõunaflamingo) ja James Flamingo (lühinokk-flamingo). Õpime nende eristamistunnused pähe ning Jassu pikknokli abiga tuvastame, et põhikarja moodustasid sedapuhku koldjalg-flamingod ning näha oli ka paari lõunaflamingot.\nIsiklik avastus: linnunimede tõlkimisel on toredaks abiliseks Eesti Orintoloogiaühingu veebileht! http://www.eoy.ee/node/11\nLaguna Chaxa oli koht, kus lootsime rohkem flamingosid näha. Ja lähemalt. Nägime ka, kuigi mitte nii lähedalt, et telefonimasinaga miskit toredat pilti oleks saanud.\nKuna tegemist on looduskaitsealaga, võib siin liikuda ainult tähistatud radu pidi.\nJärvekese madalas vees kõnnivadki graatsilised flamingod oma nõtketel jalgadel. Mismoodi nad selle kibesoolase söögilauaga küll hakkama saavad? Kas neid janutama ei aja??\nNii et lõpp hea, kõik hea. Pill, mis pika ilu peale ähvardas tulla, siiski õnneks kohale ei jõudnud.\nOlge teie ka terved ja hoitud!\nLeegi ja Jassu versioon sellest loost (väga ilusate piltidega) on alloleva lingi taga:\nPosted by Ulvi at 4:26 PM


IT-juhtimise Aastakonverents 2018. Äripäeva E-pood\nIT-juhtimise Aastakonverents 2018\nIT-juhi roll muutuvas maailmas\nKonverentsi peateema on IT-juhi roll muutuvas maailmas, kus ettevõtted peavad edu saavutamiseks aina enam mõtlema digitaliseerumisele ja uute tehnoloogiate rakendamisele.\nTunnustada mõjukaid IT-juhte\nAidata IT-juhtidel oma rolli muutuvas maailmas paremini tunnetada ja võrrelda oma kogemusi laiema perspektiivi ning teiste kogemusega\nJagada ideid ja praktilisi kogemusi IT-juhtimisest\nAnda ideid kuidas igapäevatöös ja kiiresti muutuvas maailmas paremini toime tulla\nKonverentsile registreerumiseks on osalemistasu 295 € (km-ga 354 €).\nLisainfo: Aali Lilleorg aali@ituudised.ee, tel 5053172\nReklaami kontakt: Age Raam age.raam@aripaev.ee, tel 5866 6496\nLuminori digikanalite juht\nAS Harju Elekter kontserni IT-juht\nAmrop Estonia partner\nTelia Eesti personalijuht\nPipedrive arendustiimi juht\nMKMi side ja riigi infosüsteemide asekantsler\nMart Einpalu Moderaator\nEesti mõjukaima IT-juhi tunnustamine\nDigitaalsed kanalid 6.0 – mida see kaasa toob?\nMargus Simson Luminori digikanalite juht\nMillised on globaalsed trendid ja kuidas läheb nende juurutamine Eestis? Kuhu liigub maailm digitaalsete kanalite arendamisel? Millele pöörata tähelepanu ettevõtte digitaalsete kanalite arendamisel? Milllised on viimase aasta e-teenuste parimad näited maailmas ja Eestis?\nMida ootab tippjuht IT-juhilt?\nRain Laane Haigekassa juht\nKas kogu IT-d välja andes saeb IT-juht oksa, millel ta ise istub?\nKaarel Allikmäe AS Harju Elekter kontserni IT-juht\nMilliseid võimalusi loob IoT uute ärimudelite tekkeks?\nAndres Konsap ERGO kindlustusdirektor\nKuidas mikroteenuste arhitektuuri kasutusele võtta?\nMart Nael Omniva tehnoloogiajuht\nTehisintellekt, masinõpe ja plokiahel – kas hype või tegelikult ärivõimalusi loov tehnoloogia?\nTaivo Tender Funderbeami tehnoloogiajuht\nKas tasuta lõunad ja puuviljad meelitavad ligi tippspetsialiste? Kuidas tippspetsialiste leida - IT-juhi väljakutsed\nAvo Kaasik Amrop Estonia partner\nMida peab IT-juht juhtimisel teisiti tegema, et häid inimesi hoida? Personalijuhtide arutlusring\nIngrid Viinapuu Telia Eesti personalijuht\nMerje Laasi IT personalijuht\nSergei Anikin Pipedrive arendustiimi juht\nInfoühiskonna arengud Eestis - kuidas riik toetab\nSiim Sikkut MKMi side ja riigi infosüsteemide asekantsler


Energel.ee - Tooted\nTeie partner energeetikas\nAvaleht Tooted Elektroonikakomponendid\nThermik Gerätebau GmbH rajas 40 aastat tagasi hr. Peter Hofsaess. Tema oli ka esimene, kes lahendas elektriküttesüsteemides automaatse regluatsiooni küsimuse, kasutades selleks bi-metall-lüliteid. Tema teiseks eesmärgiks oli hakata tootma usaldusväärsemaid ja kõrgeimatele nõuetele vastavaid termokaitsmeid. Sellest ajast alates on enam kui 2,5 miljardit Thermik Gerätebau toodet olnud rakenduses tagamas kaitset mitmesugustes elektri ja elektroonika rakendustes.\nKa käesoleval ajal jätkab ettevõte samas valdkonnas ning kvaliteedi ja usaldusväärsuse suhtes ei ole tehtud mingeid järeleandmisi, mida näitab ka see, et Thermik'ul on võetud oma toodetele üle 700 erineva patendi.\nEttevõte on ka geograafilises mõttes laienenud - tootmisüksused on rajatud Ameerika Ühendriikidesse, Malaisiasse ja Rumeeniasse.\nLisainfot ettevõtte kohta leiate kodulehelt:\nAusterlitz Electronic GmbH ajalugu ulatub aastasse 1949, mil Saksamaa linnas Münchberg loodi ettevõte Sandisk. Viiekümnendate aastate alguses alustas ettevõtte looja, saksa insener Alfred Austerlitz tegevust elektroakustiliste seadmete müügiga. Sortimenti kuulusid mitmesugused kõrvaklapid ja mikrofonid.\nMõne aasta pärast aga muutusid senised ruumid ettevõttele kitsaks ning uus peakorter rajati Nürnbergi, kus see asub tänaseni.\nSelleks ajaks oli oluliselt laienenud ka pakutavate toodete valik. Lisaks kõrvaklappidele ja mikrofonidele pakuti nüüd ka erinevaid pistikuid, kaableid, kõlareid ja takisteid. Käivitatud oli oma tootmine, mis valmistas telefonikaablit ja -adaptereid.\nKuuekümnendate aastate alguses võidutses maailmas uus transistoritel põhinev elektroonika, millega seoses tekkis vajadus neid komponente jahutada. Selleks asutati eraldi tootmisharu, mis tegeles vaid jahutusseadmete tootmisega, mis käesolevaks ajaks on kujunenud ettevõtte peamiseks tegevussuunaks.\nPraeguseks on viidud jahutsuseadmete tootmine üle Henfenfeldi ning on loodud tütarettevõte Hoyerswerdasse.\nLisainfot ettevõtte ja toodete kohta leiate kodulehelt:\nÜhenduselemendid ja elektroonikamoodulid (5)\nWECO Contact GmbH on saksa päritolu ettevõte, kellel on pikaajalised kogemused elektrotehniliste seadmete ja elektroonikakomponentide tootmises. Ettevõte toodab mitmesuguseid elektroonika-tööstuses kasutatavaid passiivkomponente nagu erinevad ühendusklemmid, riviliited ja elektroonikamoodulid.\nWECO Contact omab esindusi Saksamaal, Prantsusmaal, Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Mehhikos, Brasiilias, Tuneesias, Hiinas ja Hong Kongis ja selles töötab enam kui 450 inimest.\nEttevõte on sertifitseeritud vastavalt standardile DIN EN ISO 9001:2008.\nElektroonikamoodulid, Isoleerimata klemmid ja keraamilised riviklemmid , Lamepistikud ja -pesad, Trükkplaatide ühendusklemmid, Klemmliistud\nPooljuhtkomponendid ja alaldid (1)\nDiotec Semiconductor AG on ettevõte, kes tegeleb mitmesuguste aktiivkomponentide, peamiselt erinevate dioodide ja alaldite tootmisega. Ettevõte on rajatud 1973. aastal Saksamaal.\nKäesolevaks ajaks on firma oluliselt laienenud ning on rajatud tootmis- ja tugiüksused Prantsusmaal, Ameerika Ühendriikides, Sloveenias, Hiinas ja Indias. Kokku töötab kontsernis üle 300 inimese.\nEttevõtte tugevateks külgedeks võib lugeda pikaajalist kogemust oma valdkonnas, operatiivset infovahetust ja kõrget tarnekindlust.\nDiotec Semiconductor AG toodete võtmekasutajateks on sellised tuntud ettevõtted nagu ABB, Siemens, Schneider Electric, Electrolux, Sanyo, Elcoteq, Enics jpt.\nPitia tee 20 T, 10127, Tallinn | Tel. +372 6530 701 Fax. +372 6530 702\nWeb by 2005 - 2022


Suuremad võistlused on enamuses läbi saanud aga väiksematel osaletakse ka puhkeperioodi ajal.\n12. oktoobril toimus Rocca al Mares Roosa lindi jooks. Distants oli ca 5,1 km. Täppsportlastest osales jooksul Hana-Maarja Helinurm. Ta just nimelt osales, sest õiget purakat hoidis ta järgmise päeva Rabajooksuks. Aga meditsiinitöötajana on ilus sellisel üritusel kaasa teha. Hana-Maarja lasi stardis kõik jooksjad ilusti ees minema ja tuli rahuliku sörgiga finiśisse. 28.43,5 oli lõpuajaks ja eks see näitab, et väga tõsise pingutusega tegu ei olnud. Ometi möödus ta enamusest jooksjatest.\n12. oktoober – Roosa lindi jooks ~ 5,1 km\n9. Hana-Maarja Helinurm – 28:43,4 – üldarvestuses 17.\n12. oktoobril toimus ka Tõstamaa jooks. Täppsportlane Mehis Mäe oli kuuendana finiśis ajaga 27:23. Täitsa tubli tulemus aga ega Mehis ise päris rahul ei olnud.\n12. oktoober – Tõstamaa jooks ~ 7,5 km\n6. Mehis Mäe 27:23\nJärgmisel päeval, 13. oktoobril, toimus pikkade traditsioonidega Viljandi linnajooks. Distants on seal 10,4 km ja tõusudest puudust ei ole. Võistluse lõpuosa tulebki pikalt üles. Mehis Mäe jooksis teist päeva järjest oli parima Täppsportlasena 13.-ndana finiśis. Mehise aeg oli 38:58,2. Väga tugeva lõpu tegi Marek Tõnismäe, kes lõputõusul tõusis mitu kohta ettepoole. Väga tubli jooksu tegi ka Olev Mitt, kes jäi M55 klassis napilt esikolmikust välja. Esikolmik oli aga ülikõva.\n13. oktoober – Viljandi linnajooks ~ 10,4 km\n13. Mehis Mäe – 38:58,2\n67. Marek Tõnismäe – 45:34,4 – M40 – 11.\n73. Olev Mitt – 45:43,9 – M55 – 4.\n13. oktoobril toimus ka Rabajooks, kus startis üle pooleteise tuhande jooksja. Tavalisest veidi vihmasema ilma tõttu oli rada oluliselt mudasem ja seetõttu ka libedam ning aeglasem. Täppsportlasi oli stardis palju aga kuna sellel jooksul fikseeritakse ainult esikolmiku ajad, jäid paljud tulemused ainult osalejate endi teada. Siiski saadi ka üks esikolmiku koht. Liis-Grete Arro püsis pool maad Jekaterina Patjuki selja taga. Alles siis hakkas vahe tekkima. Lõpuks kogunes kaotussekundeid 33. Kolmas naisjooksja, Maria Veskla, jäi aga kaugele.\nNoorte tüdrukute arvestuses oli aga parim Rauno ja Heddy Tiitsu tütar Mariliis ajaga 27:43\n13. oktoober – Rabajooks ~ 6,1 km\n2. Liis-Grete Arro – 22:06.\nKerge treeninguna, sõbrannale toeks, läbis Bret Schär Rõuge maastikumaratoni lühema versiooni.\n13. oktoober – Rõuge maastikumaraton – 24,5 km\n4. Bret Schär – 2:40:48 – üldarvestuses 30.\nHooaja lõou suurimaks ürituseks on kindlasti Saaremaa 3-päeva jooks. Sel aastal õnnestus kõik ka ilmaga. Täppsportlasi oli stardis 8 ja distantsid õnnestus läbida 7 2/3 juhtudel. Ainult Mihhail ei viitsinud teisel päeval starti tulla. Täpsusjooksu tegi Tarvi Tameri, kes lõpetas kõik päevad 12. kohal ja suutis seda ka 3 päeva kokkuvõttes. Head jooksud tegid tegelikult kõik Täppsportlased. Eriti tahaks ära mainida kõige värskemat Täppsportlast – Kristjan Ööpikut, kelle eesmärk alla 3 tunni joosta täitus rohkem kui 4 minutise varuga.\n18.-20. oktoober – Saaremaa 3-päeva jooks – 10 km + 16,195 km + 16 km\n12. Tarvi Tameri – 33.56,4 (12.) + 57.36,7 (12.) + 57.25,1 (12.) = 2:28:58,0\n59. Jaan Õun – 38.10,4 (64.) + 1:04.55,2 (58.) + 1:04.55,2 (65.) = 2:48:00,8\n68. Kain Väljaots – 38.23,5 (69.) + 1:05.46,8 (67.) + 1:05.23,0 (71.) = 2:49:33,3\n98. Kristjan Ööpik – 40.27,8 (127.) + 1:07.28,1 (88.) + 1:07.49,6 (105.) = 2:55:45,3\n101. Kristjan Enno – 39.16,0 (96.) + 1:09.31,3 (118.) + 1:07.09,1 (92.) = 2:55:56,3\n262. Marika Roopärg – 45.57,0 (294.) + 1:17.08,7 (239.) + 1:17.52,5 (271.) = 3:20:58,1\n361. Raul Mändla – 48.20,5 (388.) + 1:24.42,1 (380.) + 1:21.56,7 (351.) = 3:34:59,3\n– Mihhail Korasteljov – 48:09,3 (384.) + – ——— + 1:24.31,4 (391.) = —\nNõmme ja Harku metsade vahel käis korralikus vihmasajus võimeid proovimas Toomas Pärnassalu. Oli tõeline mudakross aga mees jäi peale.\n26. oktoober – Nõmme – Harku metsajooks 15 km\n45. Toomas Pärnassalu – 1:28:10\nKrusensterni jooksul osales 3 Täppsportlast. Tugevas vihmasajus toimunud võistlusel saadi päris häid tulemusi. Irmeli Jaanson oli teine naine ja kuna esimene naine oli samuti N40 klassist, tuli ka omas klassis teine koht. Lauri Ulm tegi pika soojenduse ette – 12 km ja siis läks starti. Kui kaugele tuldud, sai ka väheke rohkem joostud. Kain Väljaots sai M40 klassis teise koha ja üldarvestuses oli Rapla JK superkolmiku järel neljas.\n27. oktoober – Krusensterni jooks ~ 4,2 km\n4. Kain Väljaots – 15:07 – (M40 – 2. koht)\n6. Lauri Ulm – 15:51\nN2. Irmeli Jaanson – 17:33 – N40 – II koht ja üldaravestuses 9 . koht\nSamal päeval toimus ka Pärnu rannajooks ja ka seal said jooksjad tugevat tormi tunda. Kuna jooks toimus rannas, oli Pärnu jooks veelgi hullem. Eks sellest tingituna olid ka tulemused tavalisest kehvemad. Liliana Torn pääses ainsana poodiumile nii rannajooksu tulemuse põhjal kui ka Pärnu kolmikürituse põhjal. Kolmiküritusel tuli tunnistada Anu Piiroja paremust. Aga kolme jooksu kokkuvõttes õnnestus Lilianal end täpselt Kadiliisi ette sättida, mõnesekundilise varuga.\nNagu tulemustest näha, olid tublid kõik teisedki Täppsportlased.\n27. oktoober Pärnu rannajooks ~ 10 km\n49. (N 4. koht) – Liliana Torn – 40:59,9 – N45 – I koht\n69. Olev Mitt – 42:18,8 – M50 – 5. koht\n99. Viljar Hiienõmm – 43:52,6 – M50 – 13. koht\n209. Marge Nõmm – 48:30,3 – N45 – 4. koht\n241. Marika Roopärg – 49:12,6 – N45 – 7. koht\n17. Liliana Torn – naiste II koht ja N45 – I koht\n42. Olev Mitt – M50 – 4. koht\n48. Viljar Hiienõmm – M50 – 6. koht\nMarek Tõnismäe käis proovimas ekstreemselt rasket maastikujooksu. Rein pauli maastikujooks on juba pikka aega kalendris olnud aga sel aastal oli osavõtjaid suhteliselt vähe. Raja raskusastet näitab ka Mareki aeg, mis on ligi 50 minutit. Maanteel on Marel parimatel kordadel alla 40 minuti jooksnud.\n3. november – Reinpauli maastikujooks ~ 10 km\n15. Marek Tõnismäe – 49:44\nAudru sildade jooksul osales 9,8 km distantsil Olev Mitt. Läks hästi – igati tasemel tulemus hooaja lõpuks.\nLühemal distantsil saavutas Mehis Mäe lausa teise koha ja seda vaatamata haigusest tingitud rohkem kui nädalasele treeningpausile.\n3. november – Audru sildade jooks – 9,8 km\n21. OLev Mitt – 41:27\n2. Mehis Mäe – 9:56\nAlbu sügisjooks toimus 29. septembril. Täppsportlastest oli kohal perkond Tiits ja Marge Nõmm. Nagu all olevatest tulemustest näha, läks üsna edukalt. Nii mõnigi kord oli asja poodiumile\n3. Rauno Tiits – 44:35,5\nN1. Marge Nõmm – 58:49,0 – N35 – 1. koht ja üldarvestuses 13. koht\nNoorte 1 km\n1. Mariliis Tiits – 4.15,0\n4. Lisette Tiits – 4.56,8\n4. novembrist alustasime uue ettevalmistusega ja peagi on oodata uue hooaja esimesi tulemusi.


Välisminister Urmas Paet: Eesti panustab tõsiselt rahvusvahelise kriminaalkohtu töösse\nVälisminister Urmas Paet ütles eile New Yorgis rahvusvahelise kriminaalkohtu (International Criminal Court, ICC) teemalisel kohtumisel, et kohtu loomist võib pidada viimaste kümnendite üheks suuremaks läbimurdeks rahvusvahelises õiguses. „Kriminaalkohus on vahend hoidmaks ära raskeid inimõiguste rikkumisi, rajamaks alus jätkusuutlikule rahule, edendamaks konfliktis kannatanud ühiskondade leppimist ja nende ülesehitamist,“ ütles Paet.\nEesti välisminister märkis, et niinimetatud Araabia kevade sündmuste taustal on vajadus rahvusvahelise kriminaalõigusmõistmise ja eriti rahvusvahelise kriminaalkohtu järgi taas kord selgelt tõusetunud. „Kui ajaloos on mitmel puhul loodud ajutisi rahvusvahelisi tribunale, näiteks Jugoslaavias ja Ruandas toime pandud kuritegude üle õiguse mõistmiseks, siis nüüd on olemas toimiv rahvusvahelisel kokkuleppel põhinev alaline kohus,“ märkis ta.\nPaeti sõnul on Eesti olnud kohtu töö aktiivne toetaja algusest peale. „Eesti on toetanud kohtu rolli kindlustamist ning järgmisel kolmel aastal soovib Eesti veelgi enam sellele kaasa aidata, kuna oleme esitanud endise suursaadiku ÜRO juures Tiina Intelmanni kandidatuuri selleks ajavahemikuks ICC 118 liikmesriigist koosneva assamblee presidendi kohale,“ ütles ta. Paet lisas, et Intelmanni kandidatuur sellele ametikohale on plaanis kinnitada käesoleva aasta detsembris. „Poliitiline toetus on hädavajalik kohtu tõhusaks toimimiseks näiteks vahistamiskäskude täitmisel ja kohtu ülemaailmse kehtivuse saavutamisel,“ ütles ta.\n* ICC jurisdiktsiooni alla kuuluvad genotsiid, inimsusevastased kuriteod ning sõjakuriteod. ICC alustab menetlust, kui siseriiklikud kohtud ei ole võimelised või ei soovi nende kuritegude toimepanijaid vastutusele võtta. Kohus võib menetlust alustada ka ÜRO julgeolekunõukogu soovil. Vastavalt eelmisel aastal Ugandas Rooma statuudi ülevaatekonverentsil tehtud otsusele saab kohus alates 2017. aastast menetleda ka agressioonikuritegusid. Rahvusvaheline kriminaalkohus tegutseb Haagis. Kohtu 18 kohtunikku ja prokurör valitakse osalisriikide poolt.