Valitsuse pressikonverents, 25. veebruar 2021 | Eesti Vabariigi Valitsus\nValitsuse pressikonverents algab ministeeriumide ühishoone (Suur-Ameerika 1) pressikonverentsi ruumis kell 12. Pressikonverentsil osalevad peaminister Kaja Kallas, riigihalduse minister Jaak Aab, haridus- ja teadusminister Liina Kersna ning sotsiaalminister Tanel Kiik.\nHead ajakirjanikud! Alustame valitsuse pressikonverentsi. Teie ees on peaminister Kaja Kallas, riigihalduse minister Jaak Aab, haridus- ja teadusminister Liina Kersna ning tervise- ja tööminister Tanel Kiik. Palun!\nAitäh! Täna meil toimus valitsuse kabinetinõupidamine, kus me olime järjekordselt sunnitud arutama Eestis kehtivaid piiranguid seoses koroonaolukorraga.\nParaku on nii, et COVID-19 [haigust põhjustava] viiruse leviku tase Eestis on jätkuvalt väga-väga kõrge. Me peame murdma need nakatumisahelad. Seetõttu oleme sunnitud kehtestama ka uusi piiranguid.\nMe teame seda, et kolmandikul juhtudel toimub nakatumine pereringis ja suures osas, 14% juhtudest tööl; aga kolmandiku juhtude puhul me tegelikult ei tea, kus need nakatumised toimuvad.\nMe näeme nakatumist kasvamas noorte hulgas, just 10–19-aastaste hulgas. Ja see on selge põhjus, et need asjad väga palju koolidest lähtuvad.\nUute piirangute kehtestamine on nakkuse laialdast levikut arvestades möödapääsmatu. Aga me tahame teha selliseid piiranguid, mis on ka otseselt põhjuslikus seoses sellega, et me saame seda nakatumiskõverat alla tuua.\nEhk [tähtis on leida üles] need valdkonnad, kus viirus hästi levib.\nParaku, nagu ma olen iga kord sunnitud siin üle kordama, levib tööl see nakkus väga palju. Inimestel, kes saavad minna distantstööle, me palume seda teha. Me oleme pöördunud ka tööandjate poole [ja palunud], et nad saadaksid inimesed kaugtööle, kus see on võimalik, et kaitsta neid inimesi, kes kaugtööle minna ei saa.\nEelmisest korrast on meil juba kokku lepitud piirangud, mis puudutavad koole, eelkõige koole peale koolivaheaega. Teadusnõukoja ettepanek oli neid piiranguid pikendada ja me räägime piirangutest märtsi lõpuni. Koolide puhul tähendab see seda, et distantsõpet tuleks pikendada, sellest edasi, mis oli juba varem kokku lepitud, ehk kuni märtsi lõpuni.\nSeega, 1.–4. klass jääksid endiselt kontaktõppele, samamoodi jääksid kontaktõppele eelkoolilapsed ja hariduslike erivajadustega lapsed ning oleks võimalus teha individuaalseid konsultatsioone.\nNeed lapsed, kes käivad koolis edasi, peaksid koolimaja peal olema ka hajutatud, et võimalikult palju kokkupuuteid vähendada.\nSportimine, treenimine, noorsootöö, huvitegevus ja täienduskoolitus on lubatud ainult siseruumides individuaaltegevuse ja individuaaltreeninguna. Välitingimustes on aga sellised piirangud, mis juba enne kehtisid.\nMis on uus? Uus on see, et valitsus peatab ka avalike ürituste korraldamise siseruumides. Sellised üritused nagu kinoseansid, kontserdid, teatrietendused ja konverentsid ei ole märtsis neli nädalat lubatud. Samamoodi spaad, saunad, veekeskused ja ujulad jäävad kinni. Aga nagu juba ütlesin, lubatud on sportimine individuaaltegevusena.\nVälitingimustes on avalikud üritused ja avalikud koosolekud lubatud, kui on tagatud osalejate arv kuni 10 inimest rühmas, ning peab olema tagatud ka see, et ei ole kokkupuudet teiste rühmadega.\nToitlustuskohad tuleb sulgeda õhtul kell kuus. Samal ajal kehtib 2+2 nõue ja 50% täituvuse nõue. Toitlustuskohad saavad müüa ka kaasa.\nMis puudutab kaubanduskeskusi, siis ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister pidas eile sektoriga ka põhjalikke läbirääkimisi ning sealtpoolt tuli ettepanek teha enesekontrolli ja kehtestada ise karmimaid piiranguid, kui siiani on olnud.\nMida see tähendab? See tähendab seda, et kaubanduskeskused on lubanud siseruumides keerata wifi kinni, st teha nii, et ei oleks avalikku wifit ja et noored ei läheks kaubanduskeskustesse [internetti kasutama]. Tööle võetakse lisaks turvamehed, kes hakkavad kontrollima seda, et sisenemisel kantakse maski. Kaubanduskeskustest on lubatud viia ära ka kõikvõimalikud kohad, kus on võimalik niisama istuda. Keelatakse ära ka igasugused sellised tegevused, nt degusteerimised jms, mis nõuavad maski äravõtmist.\nKaubanduskeskused on lubanud ise neid reegleid karmistada, just selle nimel, et kaubanduskeskusi kinni ei pandaks. Kui on soov nakatumiskõverat murda, siis need piirangud, mis nad ise on välja pakkunud, on selles mõttes detailsemad ja neid peaks olema võimalik ka neil endil kontrollida. Nii et nende nõuete täitmine [ja vastutus selle eest] on nende enda peal.\nSeniajani, kuni viiruse levik ei rauge ja vaktsineerituid ei ole piisavalt, me peame kokkulepitud reeglitest kinni pidama, et mitte alla anda selle võitluse lõpusirgel. Ja paraku meil tuleb üheskoos pingutada rohkem, kui me oleme siiani teinud, et oleks võimalik näha olukorra paranemist.\nKui olukord paraneb, siis loomulikult saab uuesti need piirangud üle vaadata, aga nagu me teame, siis niipea, kui piirangud leevenevad, lähevad numbrid uuesti üles.\nÜks asi, mis töötab kõige paremini, on ikkagi see, kui inimesed omavahelisi kontakte vähendavad. Sellest lähtuvalt on ka need piirangud kokku lepitud, et inimesed ei peaks liikuma ühte kohta ja olema siis omavahel kokkupuutes.\nLõpetuseks, ma tõesti paneksin endiselt kõigile inimestele südamele, et ka need, kes saavad, teeksid kaugtööd, ja kindlasti tuleks vähendada omavahelisi kontakte, sest viiruse levik on endiselt väga-väga kõrge. Aitäh!\nAitäh! Palun, riigihalduse minister Jaak Aab!\nTere päevast ka minu poolt! Jah, ega ei ole kerge neid otsuseid teha. Tihtipeale kõlab ka avalikkuses ja ajakirjanike suust, et valitsus mõtles välja ja kehtestas piirangud. Aga me näeme olukorda, meie näeme numbreid ja me näeme pandeemia olukorda ning need piirangud tulenevad sellest.\nValitsuses ausalt öeldes ei taha tõenäoliselt keegi selliseid otsuseid langetada, aga neid otsuseid tuleb langetada, kuna olukord on päris tõsine.\nJa eks need numbrid, mis puudutavad nakatunuid või nakatumiskordajat, nii või teisiti mõjutavad kõike. Sest ühest küljest, võtame kasvõi kaalukaussidele, kui me ei piira ega pane seda majandust või elu kinni, siis tihtipeale nakatumine ja lähikontaktsete arv mõjutab kõiki, ka näiteks ettevõtteid ja erinevaid sektoreid nii või teisiti.\nEks me seda tasakaalu otsime. Ja midagi teha ei ole, see põhiline sõnum, millega teadusnõukoda täna tuli, vist on ikkagi see, et kui me vaatame laiemas pildis, vaatame viimase aja nakatumiskordajat, mis on viimastel nädalatel juba 1,2 või enam-vähem sealkandis, siis tegelikult – kui me prognoosime, et midagi ei juhtu, kontakte ei vähenda jne – võite korrutada järjest läbi ja ette kujutada, mis hakkab juhtuma järgmistel nädalatel. Ja see võib ka kiireneda.\nNii et sellepärast oli ka teadusnõukoja põhisoovitus selline, et mingiks ajaks tuleb päris konkreetselt ja mõjuvalt vähendada kontakte. Seda tuleb teha kõigis sektorites, alates haridusest ja lõpetades meelelahutuse ja isegi kaubandusega, millest siin juba natuke juttu oli.\nEks see niisugune piirangute tabel meil selles mõttes on ju silme ees, et me vaatame kogu paketti. Me vaatame neid kohti, kus inimestel on kontaktid ja kus neid kontakte vähendada saab.\nMe võime rääkida küll, et viirus levib peredes, aga no peresse jõuab see kuskilt mujalt. Ega peresse iseenesest ei teki koroonapositiivne, see kontakt on tulnud kuskilt ikka mujalt. Peres ollakse lähedalt koos ja muidugi seal tekib neid positiivseid ja lähikontaktseid väga kiiresti, aga toodud on see [viirus] kuskilt mujalt. Nii et peab otsima neid kohti.\nMa arvan, et see põhimõtteline kokkulepe, mis meil täna ka valitsuses on, et teha need piirangud siis põhimõtteliselt märtsikuuks, selgelt enam-vähem kõigis sektorites, tähendab seda, et kui me vaatame laiemat pilti – me väga loodame, et vaktsiinid saabuvad normaalses graafikus ja me suudame inimesi vaktsineerida, see aga võtab ära ohu või suurema surve kasvamise haiglatele, intensiivravile ja ka surmade esinemise, mida on kahjuks ette tulnud –, siis tuleb see periood niimoodi kuidagi üle elada, et ühelt poolt ei oleks inimeste tervisele ja eludele nii suurt ohtu ja teiselt poolt püsiks ka majandus elus. Sellepärast peab korraks, mingiks perioodiks karmimad piirangud kehtestama.\nSeda me ei tee kerge südamega, kerge meelega, see tähendab kõigile inimestele Eestis ikkagi tõsiseid pingutusi. Aga ainuke sõnum ongi see: me peame koos pingutama!\nMa arvan, et eks see lootuskiir on selles, et kui me suudame selle märtsikuuga need numbrid pidama saada või alla tuua, siis järgmine lootus on juba ikkagi vaktsineerimine, mis võtab kindlasti nakatumise vähemaks, seda on ju selgelt näha. Ja teisest küljest see on sesoonne haigus, mis tõenäoliselt kevadel ilma soojenedes nii või teisiti kipub alla minema. Seda, mis sügisel saab, ärge minu käest küsige. Loodame, et sellist hüpet enam kunagi ei tule.\nAga kõik see põhjustab selle – me tegelikult nõustusime selles teadusnõukojaga –, et mingiks perioodiks me peame neid piiranguid karmistama. Kahjuks midagi teha ei ole, see on ikkagi ainukene mõjuv meede.\nVäga loodame inimeste käitumisele. Meil on olnud tõsine olukord. Kordame seda ka siin: me oleme tänulikud, et inimesed on nendes tingimustes siin aasta otsa juba pingutanud ja ka hakkama saanud. Meie ettevõtjad on olnud väga tublid.\nAga ütleme siis nii, et praegu tuleks veel kord päris tõsiselt pingutada, kasvõi see üks kuu, ja loodame, et siis need numbrid lähevad alla ja siis saab valitsus teha ka järgmisi otsuseid ehk tulla välja nendest karmidest piirangutest ja minna leevendamise suunas.\nKindlasti me seda olukorda nädal-nädalalt jälgima. Teadusnõukoda ja teised eksperdid-teadlased on meile abiks. Ja ma loodan, et me selle eesmärgi siis täidame, et me saame need numbrid pidama.\nTeine teema alati selle juures on see, mille pärast me ka eelmisel neljapäeval jäime natukene pooleli, kui tegelikult numbrid hakkasid suurenema, [on toetused]. Küsimus oli selles, et kui me eelmine neljapäev rääkisime teatud piirangutest kaheks nädalaks, siis paljud huvigrupid küsisid toetuste kohta ja siis oli jutuks ka toetused. Me leevendame seda majanduslikku mõju, mis nendel piirangutel on.\nKuna juba selle nädala alguses oli näha, et tõenäoliselt me peame piiranguid karmistama. Teisipäeval me pidime ju neid toetusi ka põhjalikult arutama, aga tõesti, teisipäeval oli näha, et tõenäoliselt me peame piiranguid karmistama. Sellepärast me arvestame juba kogu seda perioodi – nii seda, mis on sellest nädalast kehtiv, kui ka seda, mis edaspidi kehtib piirangutes.\nMe oleme kokku leppinud, et me teeme töötukassa nõukogule ettepaneku siiski kaaluda ka teatud kujul palgatoetust seal sektorites, kus on nende piirangutega väga tugevalt pihta saadud või veel saadakse pihta. Midagi teha ei ole, me peame ka majandust käigus hoidma, elu käigus hoidma, ja paratamatult see nõuab ka teatud raha.\nNagu te mäletate, kevadel, kui oli päris sulgemine, ikkagi palgatoetus toimis hästi. Paljud niisugused kahjulikud mõjud majandusele, inimeste sissetulekule ja töökohtadele said leevendatud – see on väga oluline –, nii et need [koroona]numbrid ei paisunud väga suureks. Ja me peame tõenäoliselt ka praegu seda kaaluma.\nSiis kindlasti on mingid muud sektorid, võib-olla kultuur, võib-olla haridus, huviharidus ja huvitegevus, kus tuleb ka teatud täiendavaid toetusi rakendada, nii nagu me tegelikult ka juba sellel nädalal rakendunud piirangute puhul rääkisime.\nAga seal on väga palju detaile. See tõsine arutelu seisab meil ees. Anname endast parima, et me saaksime ka need otsused võimalikult kiiresti tehtud. Sest kõik ootavad tegelikult ikkagi ju selget signaali, kuidas me saame selliste piirangute mõjusid leevendada nii, et elu, majandus, kultuur ja kõik muudki asjad ellu jääksid ning ei kukuks veel ära ettevõtteid või asutusi. Me oleme suures osas suutnud neid asju vältida ja püüame nii teha ka edaspidi.\nRiigihalduse ministri päevakorrapunktidest ka paar asja, mis on küll enamasti rutiin, aga siiski. Valitsus tegi otsuse kohalike omavalitsuste tasandusfondi ja toetusfondi jaotuse kohta. Hariduse kulud toetusfondist olid jaotatud tegelikult juba detsembri lõpus, mis puudutab õpetajate palgatoetust ja muid hariduse kulusid, kus riik omavalitsusi toetab päris suurte summadega. Seda oli detsembris 358 miljonit ja nüüd lisaks 205 miljonit.\nPaar sõna lihtsalt omavalitsuste majandusseisu kohta, rahalise seisu kohta. Ei ole väga halb. Kui me võtame siin 2020. aasta koondnumbrid, siis näiteks omavalitsuste põhitulud olid 2019. aastast üle 130 miljoni paremad. Maksulaekumine – esialgne prognoos oli, et kukub palju rohkem, tegelikult makse laekus 3,9% rohkem, füüsilise isiku tulumaks on sellest kõige suurem osa. Nii et omavalitsused on olnud tublid, aga riik on siin ka omavalitsustega head koostööd teinud.\nKa need erakorralised toetusmeetmed, mida me omavalitsustele eelmine aasta kokku 130 miljoni ulatuses andsime, on kindlasti seda olukorda leevendanud ja omavalitsuste finantsseis on päris hea. Ka planeeritud investeeringud toimuvad, juba eelmisest aastast ja palju sellest erakorralisest toetusest läheb kasutusse veel sel aastal. Nii et selles suhtes võib millegi üle ikkagi veidi ka rõõmustada.\nRiigi Kinnisvara Aktsiaseltsi aktsiakapitalist. Kõigepealt, sellesse aktsiakapitali viidi sisse kaks kinnistut: siseministeeriumilt ja Narva-Jõesuu linnast. Ja siis oli võimalus võtta sealt vastu vahetustehinguna üks kinnistu, nimelt Saku vald soovib ehitada spordihoonet, väljakut ja staadioni. Saku vald on olnud tubli, nad on põhikooli oma rahaga üles ehitanud, st riigi toetust ega eurotoetusi nad saanud ei ole. Ja sinna kõrvale, ühe kinnistu, mis oli Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi omanduses, me anname Saku vallale, et nad saaksid oma haridus- ja vaba aja kompleksi välja ehitada.\nAitäh! Siin peaminister juba põgusalt rääkis, aga tõesti, tegime täna põhimõttelise otsuse, et suurem osa klassidest on kuni märtsi lõpuni distantsõppel ja 1.–4. klass saavad jätkata kontaktõppes.\nLisaks üldhariduskoolidele suunasime me distantsõppele ka kutsekoolid ja kõrgkoolid. Ülikoolide rektorid on mulle öelnud, et nad on juba ise teinud ennetavalt need otsused ära, et üldiselt ollakse kuni märtsi lõpuni distantsõppel, aga seminarid ja praktikumid on kontaktis.\nSeda lubame ka meie, et ka kutsekoolidel praktiline õpe hajutatult ja ohutusmeetmeid kasutades tohib toimuda, aga kõik ülejäänu on distantsil.\nJa see puudutab kokku 190 000 noort. See on väga suur arv noori, kes haridusest suunatakse distantsõppele. Näiteks, 5.–8. klassini on noori 106 000.\nSee, milles me kokkuleppele ei jõudnud, aga me jätkame nende aruteludega, on lõpuklassid, st 9. ja 12. klass. Neid lapsi on kokku 22 000.\nTäna tegi valitsus ka otsuse, et sel aastal põhikooli lõpetamisel lõpueksamid toimuvad, aga nende eksamite tulemus on lahti seotud kooli lõpetamisest. Meie selge huvi on saada üleriiklikult võrreldavad andmed laste õpitulemustest. Ja need õpitulemused, mis nad siis eksamite näol saavad, lähevad sajapallisüsteemis ka lapse lõputunnistusele.\nSeetõttu on minu meelest hästi oluline, et me toetaksime moel või teisel lõpuklasside kontaktõpet, vähemalt mingilgi määral. Juba märtsi lõpus on näiteks kaheteistkümnendikel rahvusvahelised keeleeksamid ja juba aprilli alguses on kaheteistkümnendikel eksamid. See teeb mulle praegu haridusministrina hästi suurt muret. Peame mõtlema, kuidas me saaksime lõpuklassi õpilasi võimalikult hästi toetada, et nad saaksid astuda järgmisesse haridusastmesse – kas gümnaasiumi, kutsekooli või ülikooli.\nKui üheksandikke ja kaheteistkümnendikke siiski kooli lubada, siis võiks seda teha näiteks roteeruvalt, samuti nii, et nad ei oleks korraga koolimajas, et nad oleksid hajutatult, et neil oleks maski kandmise kohustus ja et see kõik oleks võimalikult ohutu.\nAga veel kord suurusjärgud: 190 000 noort on tänase otsusega juba koju suunatud.\nMida me saame teha, et koole aidata? Esiteks, koolijuhtide ettepanekul me viisime kokku Tallinna ja Tartu ülikooli tudengid, kes on valmis vabatahtlikult minema koolidesse õpetajatele appi – mitte praktikale, vaid appi. Näiteks, Tartu ülikool on oma õpetajaõppes teinud lausa eraldi eriala sel teemal, et noored saaksid ka ainepunkte selle eest, kui nad lähevad koolidesse appi.\nPraeguseks on üle 200 sellise noore ennast üles andnud, et nad on valmis minema kooli appi. Ja 80 kooli on andnud märku, et nad oleksid valmis lisajõudu vastu võtma.\nMe peame läbirääkimisi ka asendusõpetajate programmiga, et õpetajaid toetada.\n1. märtsist avame koostöös koolipsühholoogide ühinguga õpetajatele tugiliini, mis töötab kella 12–20. Seal vastavad õpetajate küsimustele kvalifitseeritud koolipsühholoogid. Koolipsühholoogide ühing on öelnud, et nemad panevad sellele liinile vastama kutsetunnistusega koolipsühholoogid.\nJa meil on tööjaotus selline: kella 12–16 on Rajaleidja koolipsühholoogid ja siis kella 16–20 on koolipsühholoogide ühingu kaudu suunatud koolipsühholoogid.\nMe teame, et vaid 36%-s koolides töötab koolipsühholoog, ja me teame ka seda, et uuringute järgi on valdav osa õpetajaid ületöötanud ja kurnatud. Enamikul õpetajatest puudub selline kiire psühholoogilise toe võimalus ja me tahame selle tugiliiniga neile seda pakkuda, kui nad tunnevad, et nad seda vajavad.\nMe kavandame õpetajatele ka kovisiooniprogramme. Seda saab teha küll siis, kui viirusenäitajad on juba alanenud ja õpetajate vaktsineerimine samuti lõppenud. Aga igal juhul me püüame pakkuda koolidele sel keerulisel ajal võimalikult palju tuge.\nMa olen tänulik kõigile õpetajatele ja koolijuhtidele, kes on aasta otsa töötanud väga ebastabiilsetes tingimustes. Nad on saanud hakkama. Me oleme väga palju õppinud. Nüüd on vaja see raske kuu veel üheskoos üle elada.\nMa mõistan, et see on tõesti raske ja lapsevanematele samuti väga keeruline, aga need numbrid, mida me igal hommikul ajakirjandusest loeme, on väga suured. Ja noorte seas nakatumine on samuti väga kõrge. Hetkel on 36% kõigist kolletest haridusasutuste kolded.\nNii kahju, kui mul ka seda öelda ei ole, me ei saa teistmoodi, kui me peame suunama väga paljud õpilased distantsõppele. Aitäh!\nAitäh! Täna tõesti jätkasime valitsuses neid debatte, mis meil teisipäeval n-ö kahes vaatuses [toimusid ja siis] pooleli jäid.\nTegime ära põhiosas, võib öelda, sarnased otsused, nagu COVID-19 teadusnõukoda ette pani. Siin on teatud erisused, eks neid saab hiljem täpsemalt avada, kuna ka teadusnõukoja ettepanekud lähevad avalikuks.\nPalju on meedias räägitud sellest ja küsitud selle kohta, kas on õige, et Keskerakond nõuab piiranguid ja tahab piiranguid, Reformierakond ei taha. Aus vastus on ju see, et keegi meist neid ei taha.\nOlukord on aga selline, et COVID-19 levik on läinud niivõrd laiaulatuslikuks, et meil lihtsalt polnud mingit valikut. Sellest sai aru kogu valitsus ühtviisi, sest meie selge soov on see viiruse levik kontrolli alla saada. Me teame, et meie numbrid on kahjuks rekordiliselt kõrged.\nTihtipeale on – ma ei väsi seda kordamast – numbrist endast veel olulisem trend. Ja trend on praegu halvenev. Ehk praegu on tõusufaasis nii nakatumise näitaja kui ka haiglaravi näitaja.\nMeil lihtsalt ei ole võimalik oodata ja vaadata, kas need varem kehtestatud piirangud oleksid andnud piisavat efekti või mitte. Ma ise arvan, et nad ei oleks andnud, st ühe-kahenädalased, ja meil tuli igal juhul need sammud teha. Selles vaates on positiivne, et valitsus täna põhimõtteliste otsusteni jõudis.\nTervisevaldkonna vaatest loomulikult jätkame tööd ka selle nimel, et võimalikult palju inimesi saaks paralleelselt COVID-19 haiguse raviga ka muud plaanilist ravi. See läheb üha keerulisemaks mitmes haiglas, sest üldnumber on jõudnud 500 juurde ja kahjuks näitavad kõik prognoosid, et see tõuseb.\nHaiglad teevad väga ulatuslikke ümberkorraldusi, et võimaluse korral plaanilist ravi jätkata, teatud osades seda mahtu vähendades või teatud osades ringi tõstes.\nMe peame arvestama sellega, et Eesti tervishoiuressurss on võrdlemisi õhuke. See on reaalsus, mida me teame kõik, vaadates mis tahes võrdlusbaasi, on see tervishoiutöötajate arv elaniku kohta, on see tervisevaldkonna eelarve SKT-st, on see Euroopa Liidu võrdlus või on see OECD võrdlus.\nKui suhteliselt õhukese ressursiga üheaegselt tegeleda COVID-19 haigete, plaanilise ravi, üldise tervisenõustamisega ja nüüd ka vaktsineerimisega, ning seda kõike tehes juba 12 kuud, siis on arusaadav, et inimesed on väga kurnatud. Selles vaates peame ka valitsuses kindlasti arutama neid võimalusi, kuidas tervisevaldkonda toetada.\nOleme sel teemal ka põgusalt rahandusministriga vestelnud. Siin on kindlasti kohti, kus saab haigekassa nõukogu omakorda midagi ära teha, haigekassa valdkonnas vaadata eelarvelistele võimalustele peale, sest COVID-19 patsientide arvu tõus tähendab ka seda, et kasvab tervishoiupersonal, kes peab just nimelt neis osakondades tööd tegema. Õiglane on, et nad saavad selle võrra ka lisahüvitisi, kuna lihtsalt tegemist on tavapärasest intensiivsema tööga, laiaulatuslikke isikukaitsevahendeid nõudva tööga ja loomulikult, mis seal salata, ka vaimselt keerulise väljakutsega.\nNii et need debatid jätkuvad. See on lihtsalt sõnum tervishoiusüsteemile. Me ei ole kindlasti ära unustatud tervishoiutöötajaid, kelle koormus tegelikult nüüd viimastel kuudel on kasvanud ja lähiajal paraku veel tõuseb. Kindlasti siin vaatame võimalustele peale ja arutame neid nii haigekassa nõukogus kui ka valitsuse tasandil.\nMis puudutab mõnes mõttes teist minu valdkonda ehk töövaldkonda, siis Jaak Aab ütles õigesti, et kõigi nende piirangute puhul, mis me kehtestame, loomulikult me tahame vaadata, kuidas hoida ära laiaulatuslikku töötuse kasvu. Me teame seda, et töötuse numbrid on tõusnud natuke enam kui 30 000 pealt 60 000 peale selle kriisi 12 kuu jooksul. See on olnud aeglasem tõus, kui algsed prognoosid ette nägid. Aga me näeme ka seda, et tegelikult töötute arv jätkab praegu tõusu.\nKindlasti kõik uued piirangud tähendavad lisaprobleeme ettevõtetele, majandusele ja ühiskonnale. Sellest ma saan väga hästi aru. Homme on taas koos ka töötukassa nõukogu ning valitsus jätkab oma arutelu täna kell 14, et arutada, millised on lahendused ja kuidas toimub hüvitamine nendele sektoritele, mis on piirangutest enim mõjutatud. Kindlasti on oluline, et mis tahes otsused valitsus langetab, käib selle juurde ka õiglane hüvitamise loogika.\nJa veel tahaks öelda, et ma kindlasti nõustun kõigi nende üleskutsetega inimestele ja ettevõtjatele. Alati on palju asju, mida saab teha valitsus ja mida saab teha kohalik omavalitsus, aga veel rohkem on neid asju, mida saame teha meie ise. Ka oma päeva planeerides, oma laste ja perekonna tegevust planeerides, olgu see siis tööandjana või töövõtjana, kaugtööd tehes, väljas vaba aega veetes või meelelahutussektoris tegutsedes – kõik, mida saab ära jätta, on praegu õige ära jätta, on need üritused, on need kokkusaamised, on see kontaktõppe või kontakttöö vorm.\nSee on ka põhjus, miks me tõesti oleme haridusvaldkonnas nüüd senisest oluliselt laiaulatuslikumat distantsõpet pikemas plaanis kehtestanud. Lihtsalt viirusenumbrid on niivõrd kõrged, et see olukord ei jäta meile valikut.\nSamamoodi, kui me soovime, et lapsed saaksid võimalikult kiiresti naasta kooli – ma arvan, et seda soovib kogu valitsus ja ka kogu Eesti elanikkond –, siis see tähendabki seda, et meil täiskasvanutena tuleb selle võrra rohkem vastutada selle eest, et just nimelt oma kontaktid väheneksid, seda erinevate viiruse levikuteede tõkestamiseks ja seeläbi nii lastele koolihariduse saamise võimaluse soodustamiseks kui ka haiglate tervishoiusüsteemi ülekuumenemise vältimiseks.\nEhk panen samamoodi nagu peaminister tõsiselt südamele, et mõtleme kõik need tegevused ja kohad läbi – oma nädalaplaani, kuuplaani, kus on need kohad, kus me saame teha rohkem asju video teel või e-kirja teel, mida me saame ära jätta ja milliseid koosviibimisi üldse teha. Loomulikult kõik need reeglid ja juhised, on see 2 + 2 reegel, on see maski kandmine või on see haigena kodus püsimine – kõiki neid tuleb võtta vähemalt sama tõsiselt kui kevadel.\nTegelikult, kui me vaatame viiruse numbreid, siis olukord on kordades ja kordades hullem, kui see oli kevadisel tipphetkel. Toona vajas haiglaravi halvimal hetkel 157 inimest, nüüd vajab seda üle 500 inimese, st kolm korda rohkem. Ja see arv alles tõuseb. Nakatumise numbreid ei ole üldse mõtet võrrelda, aga ka testimismahud on kasvanud.\nEhk tegelikkuses meie reaktsioon kevadel oli mõnes mõttes, võib öelda, isegi ülereageerimine elanikkonna vaates, kuna inimesed pelgasid haigust parem-karta-kui-kahetseda-põhimõttel, praegu näeme kahjuks väga selgelt ühiskonnas alareageerimist reaalse ohuga võrrelduna.\nNii et meil tuleb võtta ennast kokku, heas mõttes, ja see viimane kuu või kaks on veel vaja tõsiselt pingutada.\nOlen ka nõus sellega, mida ütlevad teadlased ja millele viitas ka Jaak Aab, et sesoonsus tuleb meile mingil hetkel appi, nii nagu me eelmisel kevadel nägime, et need numbrid hakkasid ka juba ilmastiku mõjul alla minema. Samuti saab rohkem tegevusi teha värskes õhus.\nJa loomulikult tuleb järk-järgult appi ka vaktsineerimine. Meie tarnemahud on tõusmas. Siin on palju erinevaid uudiseid selle kohta, üdini vastukäivaid, mis puudutab erinevaid lepinguid ja tarneahelaid. Aga siiski me näeme, et keskmiselt iga kuu tuleb üks müügiluba juurde, kasvavad ka vaktsiinidooside mahud, mis Eestisse jõuavad, ja loomulikult sellega koos peab kasvama Eesti enda võimekus neid vaktsiine efektiivselt-operatiivselt ära kasutada. Olgu see eakamate toetamine või riskirühmad, eesliinitöötajad.\nKindlasti siin hoiame igas mõttes kätt pulsil. Ja vajaduse korral kaasame erasektorit, seda on praegu ka juba tehtud.\nAga seniks, kuni meil ei ole tõesti arvestatavat osa elanikkonnast vähemalt riskirühmadest vaktsineeritud – selleks meil praegu veel vaktsiini ei jagu –, peame me võtma ise seda viiruse levikut väga tõsiselt ja mitte ainult täitma neid reegleid, vaid alati ka mõtlema, mis on need kolm-neli-viis asja veel, mida me saame teha lisaks sellele, mis on miinimumnorm, mis on reeglitega ette nähtud.\nKindlasti ei peaks tegema seda, mida me kahjuks näeme, et hakatakse reegleid eirama, nende üle nalja tegema ja sotsiaalmeedias mingit jama levitama. Kõik inimesed, kes sellise teguviisi valivad, kahjuks, need oma käitumisega teadlikult või teadmatult lihtsalt pikendavad kogu seda kriisi, süvendavad haiglaravi vajadust ja kasvatavad surmade arv. Selle peale võiks ka mõelda. Aitäh!\nMa tahan kahte asja veel lisada. Esiteks, hariduslike erivajadustega lapsed jäävad ka kindlasti kontaktõppele. Ja ka üldhariduskoolides on lubatud väikestes gruppides konsultatsioonid.\nTeine asi, mis ma tahtsin öelda. Kuidas koole ja peresid aidata? Näiteks, kui ma olin reedel Narvas ja me rääkisime distantsõppest, siis koolijuhid ütlesid, et neil oleks vaja kohe sada arvutit, mida lastele jagada, et nad saaksid osaleda distantsõppel.\nKoostöös lastekaitse liiduga [ja algatuse] „Igale koolilapsele arvuti“ raames on haridus- ja teadusministeerium eraldanud 400 000 eurot. Ja nüüd just märtsis peaks tulema 1230 arvutit, mida kohalikud omavalitsused saavad jagada neile peredele, kus see arvuti puudub või on neid liiga vähe.\nSee on ka kindlasti teema, millega me peame edasi tegelema. Igal lapsel peaksid olema kodus vahendid, millega ta saab distantsõppel osaleda.\nJa siis muidugi kohalikud omavalitsused koolipidajatena võiksid pingutada selle nimel, et oleks ka piisav internetiühendus. Või noh, internetiühendus isegi on, aga tuleks seda lisajõudu sinna juurde anda, et see nii palju ei hakiks.\nJah, need kaks mõtet tahtsin lisada. Aitäh!\nAitäh! Täpselt tunni pärast jätkab valitsus juba kabinetinõupidamist, sellepärast on meie küsimuste jaoks jäänud aeg väga piiratult. Aga palun siiski!\nKüsimus peaministrile ja sotsiaalministrile. Kui Liina Kersna mainis, et olete lõpuklasside suhtes kokkuleppele jõudnud, siis küsin: mille suhtes te veel kokkuleppele ei jõudnud? Ehk siis: kas on mingisuguseid erimeelsusi, mis piiranguid kehtestada, mida mitte?\nJa kui kaugel te olete ettevõtlustoetustega? Selle kohta vist oli Jaak Aabil kõige konkreetsem lause, et peaks vist arutama. Aga kui nüüd huviharidus on kinni, kinod on kinni, teatrid on kinni ja spaad on kinni, siis kuidas neid toetatakse?\nEsiteks, kõiges muus me jõudsime kokkuleppele. Ainult 9. ja 12. klass, see on see küsimus, et kuidas seda kõige paremini lahendada. Kõik muu, nii nagu ma ette lugesin, on meil kokkuleppena olemas.\nMis puudutab kompensatsiooni, siis me arutasime seda ka, aga ei jõudnud [teemat lõpuni arutada] ajaliselt. Tahtsime tulla teie ette ka sellega, aga me ei jõudnud lihtsalt ajaliselt seda läbi arutatud.\nAga tõepoolest, jätkame neid arutelusid nüüd pealelõunal. Üldine põhimõte on see, et need sektorid, kes lähevad täiesti kinni nende piirangute tõttu, peaksid siis saama meetme.\nHästi on toiminud tööturutoetus, mis on seotud konkreetsete tingimustega. Sellest me räägimegi, et neid meetmeid oleks võimalik siis selgelt välja kommunikeerida. Aga tõepoolest, neljapäeval … Või oli see teisipäeval? Aeg lendab nii kiiresti. Eelmine neljapäev, kui me spaade kohta tegime otsuse, siis lihtsalt nii kiiresti läks see aeg, et teadusnõukoda tuli juba uute ettepanekutega. Siis on mõistlik arutada kogu paketti koos nüüd selle kuu aja peale, mis ees seisab.\nNii et lootus on, et me jõuame lähiajal selles kokkulepe.\nKommentaariks: ma ei öelnud ainult, et me arutame. Me oleme ikka väga tõsiselt arutanud, vaatamata aastapäevale ja pidudele ja üritustele jne oleme pidevalt olnud kontaktis ja erinevaid variante arutanud. Seal on väga palju detaile.\nJa see märkus, et milles me kokkuleppele ei jõudnud – meil ongi päris sisuline arutelu. Läbi arutelude needsamad otsused sünnivad. Ma ütleks pigem otsused kui kokkulepped, sest me ei kauple seal lehma.\nJa teine asi on see, et need toetused on kindlasti vajalikud ja ka seal on väga palju detaile. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, aga ka kultuuriministeerium ja haridusministeerium peavad hindama seda olukorda, hindama neid piiranguid.\nJa need ongi väga detailsed arutelud. Siin ei saa võtta lihtsalt seinalt, et paneme sinna, sinna ja sinna. See kõik on seotud, piirangute mõju on seotud, seal on ka juriidilised aspektid, et [kõik] oleks võrdselt koheldud. See ei käi lihtsalt väga kiiresti. Selle kõigega me tegeleme edasi.\nMiks eelmine nädal [otsuseid] ei tulnud? Sellepärast, et tõesti uus olukord ja järjest süvenev olukord, eks ju, tuli peale. Kindlasti me arvestame kogu seda perioodi koos.\nAitäh! Järgmine küsimus, palun!\nKüsimus Tanel Kiigele. Te ütlesite, et vaktsineerimise tempo kasvab, aga viimastel päevadel me oleme kuulnud, et AstraZeneca on endiselt tarneraskustes ja teises kvartalis Euroopa Liidule lubatud kogustest, mis eellepingutega lubati, suudetakse täita ainult pool. Mida see tähendab Eesti vaktsineerimistempole?\nAitäh küsimuse eest! Eesti vaktsineerimistempo tõuseb ikka, kuna meil on tootjaid mitu. Eesti nii eelmine kui ka praegune valitsus on teinud head tööd nende vaktsiiniportfellide komplekteerimisel, st me ei ole sõltuv ühest tootest, vaid meil on kokku seitse tootjat, kellelt me vaktsiine soetame, võib-olla isegi kaheksa, sõltub sellest, kuidas me otsustame Valneva lepingu suhtes.\nMe teame, et teises kvartalis kasvavad Moderna mahud võrreldes esimese kvartaliga umbes 30 000-lt 100 000-le. Mahte on lubanud tõsta ka Pfizer/BioNTech, kuigi täpseid numbreid veel ei tea.\nAstraZeneca puhul samuti on eeldus see, et võrreldes esimese kvartaliga need mahud siiski vähenevad. Ehk me ootame ka siin täpsemaid numbreid.\nLisaks neile on oodata ju Janssen Pharmaceutica müügiluba märtsikuus. Janssen on juba hoiatanud, et päris kohe nad tõenäoliselt ei alusta vaktsiinitarnetega, aga teisest kvartalist kindlasti ka sealt tuleb vaktsiine.\nTeatavasti on praegu hea lootus – see ei ole küll kindlus, aga on siiski hea lootus –, et tegemist võiks olla vaktsiiniga, mille puhul piisab ühest doosist, mis omakorda oluliselt lihtsustab ju protsessi, iga inimese kohta läheb sisuliselt kaks korda vähem aega ja kogu tehnikat ja tuleb vähem korraldusi teha.\nMis puudutab AstraZeneca tarneraskusi, siis see on tõsi, et ei ole olnud kahjuks ühtegi tootjat, kes oleks püsinud algselt lubatud graafikus. See on aus vastus.\nEhk AstraZeneca ei ole jäänud maha mitte ainult algselt kokku lepitud graafikus, vaid ta ei ole püsinud ka mitte timmitud graafikus. AstraZeneca pidi nimelt algse kokkuleppe järgi tooma sellel nädalal Eestisse 25 870 doosi, siis see number muutus 16 800 peale, aga viimane info on selline, et sellel nädalal neilt ühtegi tarnet ei tule. Tuleb järgmise nädala alguses ja siis veel järgmise nädala teises pooles vist väike jupp, nii et järgmine nädal kokku lubatakse nüüd 19 200 doosi.\nNii et me oleme selles vaates juba ka selles kuus natuke graafikust maas Eestisse tulevate vaktsiinide poolest. Aga siiski on meil praegu piisavalt vaktsiini laiali saadetud ehk võimekust vaktsineerida siin lähipäevadel ja lähinädalatel on kõvasti, sest me oleme saatnud umbes 25 000 doosi tervishoiuteenuse osutajatele, perearstikeskustele, Qvalitasele eesliini vaktsineerimiseks, samuti haiglatele, kes kõik jätkavad vaktsineerimisi.\nSamamoodi on terviseameti laos veel umbes 10 000 vaktsiinidoosi, mis läheb kas teiseks doosiks või osaliselt veel sel nädalal laiali. Uuel nädalal ootame ikkagi ka Pfizeri tarnet. See nädal ootame Moderna tarnet, peast öeldes pakun, et täna pidi see tulema. Uuel nädalal tuleb, nagu viitasin, ka uus AstraZeneca, tõenäoliselt kahes osas, aga eks me dooside kohta teame kindlalt siis, kui teame.\nMa saan aru, et nüüd oli palju numbreid ja võib-olla segane jutt, aga selline umbes see vaktsineerimise teemal suhtlus nende tootjatega välja näebki – ühel päeval öeldakse sulle üks number, teisel päeval teine number ja kolmandal päeval öeldakse, et ei saa mitte midagi. Aga sellega, mis on Eestisse jõudnud, saame arvestada ja see tuleb ära vaktsineerida.\nSel teemal hoiame ka kätt pulsil, et oleks vähem neid olukordi, mida kahjuks on ette tulnud, kus inimesed, keda kutsutakse vaktsineerima, ei ole kohale tulnud.\nKa praegu on, ma tean, vabu vastuvõtuaegasid. Sel teemal töö käib, et need vabad vastuvõtuajad kõik ära komplekteeritakse ja inimesed kohale tuleksid.\nMa lihtsalt lisan seda ka, et täna pealelõunal ja homme toimub ka Euroopa Liidu Ülemkogu, kus üks punkt on see, kuidas kiirendada neid tootmisprotsesse ja mida saab Euroopa Komisjon teha, tagades tooraineid või viies kokku erinevaid tarneahela osi, et tootmine saaks kõikide vaktsiinide puhul kiiremaks ja need tarned graafikusse.\nKüsimus peaministrile ja riigihalduse ministrile. Rahast ka. Kui te pole veel neid leevendusmeetmeid kokku leppinud, siis millised on eelarvelised võimalused selleks üldse?\nJa teine küsimus siia juurde, küsin teie kummagi käest: mis on seisukoht lisaeelarve koostamise vajaduse suhtes? Aitäh!\nJah, aitäh! Eelarvelised võimalused ei ole piiratud … Või õigemini selles suhtes nad on piiratud, aga ei ole piirideta, ütleme nii.\nAga mis puudutab lisaeelarvet, siis lisaeelarve vajadus tuleneb sellest, kui meil on konkreetsed numbrid puudu, mida me siis saame kasutada. Praegu me teame, et meil on tegelikult veel need laenud, mis me oleme riigina riigieelarves kokku leppinud, millele Riigikogu on nõusoleku andnud, need ei ole kõik välja võetud. Seal on võimalusi.\nAga nagu ma olen kogu aeg öelnud, tegelikult laenu ei peaks kasutama jooksvate kulude katteks ja sealt tulevad need piirid ette.\nSelles suhtes, eks meil on kriisiolukord ja kriisiolukorras me peame paraku tegema selliseid kulutusi, mis tavalises olukorras ei tuleks kõne allagi, aga neid me peamegi arutama koostoimes sellega, millised need võimalused on.\nNo kõigepealt üleüldine seis on ikka selline, et kes neid kõiki kulusid täpselt oskas ette näha, kui me küsime, kuidas eelarve tehti ja kas sellest piisab, mis eelarves on, ja kas sellest piisab, mis reservis on.\nEga me tõenäoliselt ka sügisel, kui meie eelarvet koostasime, ei tahtnud uskuda, et see seis on ikkagi nii tõsine praegu veel. Ja ma arvan, et kogu maailm ei uskunud.\nEks me käigu pealt peame vaatama ja peame ka käigu pealt otsuseid tegema. Nii nagu siin täna oli juttu, ega meie ju otseselt ei otsusta, me teeme ettepaneku töötukassa nõukogule, kui me oleme täna kokku leppinud need põhimõtted. Siis peab töötukassa nõukogu otsustama, kas töötukassa vahenditest on võimalik midagi teha.\nOtseselt eelarve tasakaalule on ka see miinus, kui me töötukassa vahendeid reservidest kulutame, nii või teisiti.\nJah, iseenesest need võimalused kulusid teha ikkagi on. Me ei saa minna ka teise äärmusse, et me ütleme, et meil ei ole üldse raha ja jätame need kulud tegemata, sest kui me näiteks ei kata terviseameti täiendavaid kulutusi, võib-olla ka PPA lisakulutusi, siis iga euro, mis me sealt nagu üritame kokku hoida, võib teiselt poolt miinusena tulla mitme eurona tagasi.\nJa täpselt niisamuti nende sektorite toetamisel, mis piirangutest kõige rohkem mõjutatud saavad, ikkagi me peame seda suurt pilti ees hoidma. Kui me toetame neid, maksame teatud leevendust, siis tegelikult see hoiab üleval töökohad, hoiab üleval need ettevõtted, lõppkokkuvõttes ka maksutulud, mis tulevad riigile jne, jne, nii et need mõjuvad nagu positiivselt tulevikule. Me ei saa alati ja iga kord arutada, et äkki meil nüüd seda ühte või kahte eurot ei ole.\nMuidugi tuleb käituda vastutustundlikult, selge see. Aga nii nagu ka kõik riigid käituvad, tegelikult, kui te küsite, kas tavakulusid peaks tegema … Aga koroonakulud ei ole tavakulud, midagi parata ei ole, need kulud tuleb teha, kasvõi laenuraha eest.\nMa ütleks kommentaariks, et distantsõppe rahaline mõju on ka välja arvutatud. Seda on arvutanud Maailmapank ja OECD. Aga haridus- ja teadusministeerium on ka arvutanud ja jõudnud järeldusele, et nädala aega distantsõppel [olemise hind], selle pikaajaline mõju on üle kümne miljoni. Ainult seda arvet ei küsita meilt täna, vaid see arve laekub meile lihtsalt natukene hiljem.\nKüsimus peaminister Kaja Kallasele. Miks ikkagi lähevad kinni praegu teatrid, kinod, ühesõnaga, kultuuriasutused ja ka koolid, aga näiteks söögikohad jäävad avatuks?\nSoov on vähendada kontakte suurtes hulkades ja seda, et inimesed kindlaks kellaajaks kindlasse kohta liiguvad.\nMis puudutab toitlustusasutusi, siis väga paljudes töökohtades, kus inimesed peavad endiselt tööl käima, peavad nad ka sööma. Kui varem oli ainult kaasamüük, siis tegelikult tekkis tunglemine nende toitlustuskohtade uste taga, pluss tekkis ka trots sellega seoses.\nNii et tegelikult see mõte on võimalikult hajutada, aga katta seda poolt, et mitte inimesed ei võta karbiga seda sööki kaasa ja siis pisikeses kööginurgas kõik koos ei söö, vaid tegelikult hajutatuna selles söögikohas saavad oma lõuna ära süüa.\nMe seda aega ju piirasime, et õhtusööke ja õhtuseid kogunemisi vähendada.\nKontsertide ja teatrite puhul ongi see, et suurtes hulkades inimesed lähevad üheks kellaajaks ühte kohta, see tähendab tunglemist ka ühistranspordis ja see tähendab kokkupuuteid kogu selle n-ö ahela jooksul. See on see põhjendus.\nJete-Ri Jõesaar, Postimees\nKüsimus Tanel Kiigele. Kui kaugel on liikumisraskustega riskirühmas inimeste kodus vaktsineerimise korraldamine?\nJah, tänan küsimuse eest!\nAlustame siis algusest. Mis on probleem sellega? See on see, et eeskätt Pfizeri-BioNTechi ja Moderna vaktsiinid on hästi tundlikud raputamisele ja teiseks teatavasti ühe puhul on viaalist saada kuus doosi, teise puhul kümme. Muide, [dooside]info võib muutuda! Aga ei ole võimalik kahjuks neid viaale väga pikalt pärast avamist kasutada. Ehk kuue tunni jooksul tuleb need ära kasutada. Üldiselt meil ei ole võimalik inimesi n-ö ühte koju grupeerida, vaid pigem oleks sellisel juhul vaja üksikdoose.\nTavapäraselt vaktsiinid tulevadki üksikdoosidena, aga praegusel juhul tulevad kõik kas kuue kaupa või kümne kaupa. AstraZenecaga on küll natuke lihtsam, AstraZeneca puhul on nii, et kui sa oled selle viaali avanud, siis tavalises külmikus säilib see veel 48 tundi. Nii et põhimõtteliselt on võimalik see doos sealt välja võtta, sellega liikuda ja jätta ülejäänud doosid ootele, näiteks järgmiseks päevaks, ja seeläbi tagada, et ei toimuks vaktsiini kadu. Aga ka siin on sama küsimus ehk transpordi küsimus, raputamise küsimus jne.\nHetkel on koostöös ravimiameti, sotsiaalministeeriumi ja arstidega väljatöötamisel selline juhend või kord, kuidas selle AstraZenecaga siis need inimesed kodudes vaktsineerida, nii et kõik vastaks ravimiomaduste kokkuvõttes toodud nõuetele. Ehk kuidas tagada transport, kuidas tagada korraldus, millise temperatuuriga jne, ning kas siis oleks mõistlik see kohapeal avada, seal teha ja pärast tagasi tuua või ühe doosi kaupa minna, mis on ilmselt tõenäolisem. Loodetavasti saame selle peagi käivitada.\nSeni, kuni see pole võimalik olnud, oleme lähtunud põhimõttest, et kui on näiteks perearsti nimistus selline inimene, kes on ise liikumisraskustega ja temal on hooldaja või keegi pereliige, kes tõesti ta eest hoolt kannab, siis on vaktsineeritud see inimene sellest põhimõttest lähtuvalt, et ei juhtuks esiteks seda ohtu, et ta nakatab oma pereliiget, kuna viiruse vastu vaktsineerimine siiski ka nakkusohtu vähendab, aga ka selles vaates, et ei jääks haigeks see inimene, kelle terve püsimisest sõltub kellegi teise elu ja tervis.\nEhk selles vaates on vaktsineeritud neid inimesi, omastehooldajaid. Selle kohta ühtegi andmebaasi pole, see on käinud kõik perearsti nimistu põhiselt, kuna omastehooldaja kui selline pole, riiklikult tunnustatud, ütleme, amet, vaid see on kahjuks inimeste eluga kaasnenud või mõne lähedase tervisemuredega kaasnenud lisakohustus, mida väga paljud meist Eesti riigis kannavad. Nii et see on praegune ülevaade olukorrast.\nAga see teema ei ole kindlasti kuskile kadunud. Vaatame iga vaktsiini puhul, mis nüüd tuleb. Või näiteks, kui me räägime Janssen Pharmaceuticast, siis mulle endale pakuks palju rõõmu – ja ma arvan, et mitte ainult mulle, vaid ka neile inimestele –, kui näiteks selle puhul oleks logistika- ja transpordiküsimused lihtsamad, kuna tegemist võib olla ühe doosiga vaktsiiniga, mis tähendab, et kogu seda protsessi tuleks ühekordselt läbi viia. Kindlasti keskendume ka sellele sihtrühmale. Aitäh!\nAitäh! Küsimus peaministrile ka. Nüüd, kui piiranguid laiendati, siis kas suurendatakse ka nendest kinnipidamise järelevalvet või kontrolli?\nJaa, ka seda me oleme arutanud. Ja nagu ma ütlesin, näiteks kaubanduskeskuste puhul kaubandusettevõtted võtsid endale selle kohustuse – tagada nende reeglite täitmine.\nSiin tuleb suuremat koostööd teha ka erasektoriga ja tõepoolest võib-olla sinna juurde ka see hoiatus, et kui reeglitest kinni ei peeta, siis peab konkreetselt need kohad ka kinni panema.\nJah, järelevalvet suurendame, aga nagu ma ütlen, mitte kuskil lõpuni ei saa käia politsei kogu aeg järel. Ka inimesed ise peavad jälgima, et teised inimesed täidaksid reegleid ja et ise täidaksid reegleid. Selliselt on sellel asjal mõte.\nTäpselt nii nagu kevadel oli – tegelikult ei olnud ju politseid nii palju kontrollimas, vaid inimesed ise üksteise järele valvasid ja hoidsid ka eemale teistest inimestest. Praegu seda ei ole.\nAinult lühidalt lisan juurde. Hetkel on politseil minu teada 39 lisapatrulli tavapärasele politseitööle tööle rakendatud. Ja nemad tegelevadki tegelikult nende piirangute ja sellest tulenevate olukordade kontrollimise ja lahendamisega. Kindlasti need lisapatrullid jäävad.\nKa kaupmeeste liit on öelnud, et neile oleks ka abiks, kui politsei vahepeal ikka pisteliselt käiks ja vaataks üle, mis seal toimub, sest see distsiplineerib inimesi.\nMa väga loodan, et see kaupmeeste ettepanek toimib ja et nad siis teevad oma pingutused, olgu siis turvameeste näol, nii, et kontrollitakse nendest reeglitest kinnipidamist.\nJa eks need kauplused peavad ise vaatama, et see täituvuse või mahutavuse number, mille nad ise on välja käinud, oleks ka täidetud. Tõenäoliselt seda tuleb siis ka nendele kaupmeestele päris tõsiselt hakata ikkagi ise jälgima.\nSest praeguse vähemalt selle plaani järgi meie ei kavatse kaubanduspindadele teha mingeid erilisi lisapiiranguid, vaid see ettepanek on tulnud neilt. Ja ma väga loodan, et [nad] selle nimel siis pingutavad, et ikkagi neid kontakte vältida.\nVäiksemates poodides kaubanduskeskustes peaks olema ikkagi jälgitud see, et … Tõesti, ma nägin ka, et siin teatud piirangute ajal oli ilusti silt ukse peal, kolm inimest võib saada sisse, rohkem ei tule. Täpselt nii see käis, ka suurtes kaubanduskeskustes, samuti väiksemates kauplustes.\nNii et kui niimoodi suudetakse jälgida, siis on täiesti okei. Aga politsei kindlasti on valmis oma järelevalvet veel tõhustama.\nNoh, minule anti ülesanne rääkida kohalike omavalitsustega läbi, eks ju. Eks ühistransport on mure. No kui me muidugi kontakte vähendame hariduse puhul või kuskil mujalgi, siis iseenesest see inimeste voog väheneb, aga tööl on vaja ikka käia ja mõnedel muudel põhjustel on vaja samuti kodust välja saada ja sõita.\nMa suhtlen ka kohalike omavalitsustega. Suuremad omavalitsused ehk Tallinn või ka Tartu just on see probleem, kus inimesi rohkem liigub. Vaatame, kas me saame seal midagi veel parandada suhtlemisel nendesamade reisijatega, maski kandmise kohustusega jne.\nNii palju täiendaksin, et valitsus on põhimõtteliselt kokku leppinud, et nendesamade lisapatrullide, millele viitas Jaak Aab, ja laiemalt ka terviseameti enda lisatööjõu kompenseerimiseks olukorras, kus me näeme viiruse leviku jätkuvat tõusu, on kokku ette nähtud suurusjärgus 500 000 eurot. Sellest põhiosa kulub tegelikult lähikontaksetega tegelemisele. Terviseameti vaates inimesi läbi helistamised, kontaktide kirjeldamised ehk kogu see järelevalve pool, aga seal on ka terviseametiameti abipalves PPA-le esitatud täiendavad järelevalve tellimused.\nNüüd, kus me oleme uued piirangud kehtestanud, me kindlasti arutame ka seda küsimust edasi, missugused täpselt on ootused politseiametile, ja selle võrra, mis on siis ka lisaraha vajadus, kui me räägime näiteks täna paika pandud ja uuest nädalast jõustuvatest piirangutest. Aga igal juhul see järelevalve pool ja nii terviseameti kui ka PPA ressursi vajadus on pildile toodud ja ka täiendavad rahastamisotsused on teatud osas juba langetatud.\nKüsimus peaministrile. Millised on piirangud muuseumidele ja kunstisaalidele? Kui palju seal tohib inimesi käia?\nMuuseumid lähevad sinna avalike ürituste alla, nii et needsamad reegleid.\nMilline see täituvus olla võib?\nSee tuleb kindlasti täiendavalt.\nAitäh! Sellega praegu pressikonverentsi lõpetame.


PM Hollandis. Lõpp hea, kõik mitte nii hea - Tänane leht\nPM Hollandis. Lõpp hea, kõik mitte nii hea\nVille Arike, Amsterdam, reporter\n21. juuni 2019, 10:37\nMartin Dorbek on mängus Venemaaga tabanud lõpusekunditel võiduviske ja Eesti fännid löövad rusikad taeva poole. Foto: fiba\nVärske olümpiaala 3x3-korvpalli maailmameistrivõistlustel ei õnnestunud Eesti koondisel püüda sinilindu ehk kohta kaheksa parema hulgas. Lõplikult sulges meie tee Ukraina, kellele kaotasime eile hommikul 13:15. Viimaseks heitluseks Venemaaga suudeti end ometi kokku võtta ja võita 16:15.\nVõidukorvi viskas kolm sekundit enne lõppu Martin Dorbek. Sellele vaatamata oli tema näole naeratust raske saada. «Kui me poleks ühtegi mängu võitnud, olnuks väga-väga suur pettumus. Nüüd on lihtsalt pettumus,» oli võidule vaatama mornil ilmel ajakirjanikega juttu ajama tulnud Dorbeku esimene emotsioon.\nKui räägitud oli juba mitu minutit, küsis Postimees Dorbekult: kas see võit ikka rõõmustas ka? «Venemaad on alati hea võita, olgu siis klubi või riigi tasandil. Kahju, et midagi enamat kaalul polnud,» vedas suures korvpallis Kalev/Cramot esindav mängumees näo rõõmsamaks.\nProkuratuur astus Semilarski juhtumis sammu tagasi\nÜllatus arhiivist: osa Abhaasia eestlastest on enese teadmata sünnijärgsed Eesti kodanikud\nVõigas veretöö: mees lõikas maha elukaaslase pea\nRahahädas kohtutäiturid jäävad viimsestki tööst ilma\nAnalüütik: iiri rahvast ähvardab šokeeriv reaalsus\nKOHALIK VAADE. Venemaa kasutab Moldova uut valitsust oma plaani elluviimiseks\nPutinit tabas küsimuste voorus kriitika\nJuhtkiri: vananeva Eesti väljakutse\nAleksei Lotman: mis sunnib terroristina teedel kihutama?\nToomas Kruusimägi: õpetajateta pole haridust\nAndrus Karnau: presidendi kliimakõne\nKuidas portreteerida filmimeest? Piltidega!\nArvo Iho 70\n90 MEETRIT. Tehtud! Aga väike okas jäi ikka Magnus Kirdi hinge\nVõrkpallikoondise sõjaplaan: kohe Türgi kõri kallale


Igasugused juuksuriteenused - töötab seitse päeva nädalas (kuulutus 2275249) – okidoki\nIgasugused juuksuriteenused - töötab seitse päeva nädalas\nKuulutuse number: 2275249\nLisatud 02.04.2013 10:10\nInimese tegelik ilu on harmoonia tema füüsilise ja psühholoogilise seisundi vahel. Me oleme väga rõõmsad, et te meie kodulehele sattusite. Me kutsume teid külla ilu, hubasuse, mõnu ja tervisliku puhkuse maailma. Me asume Tallinnas Mahtra 16, 30 meetri kaugusel Mustakivi keskusest.\nPERE JUUKSUR on tõeline ilusalong kogu perele! Siin saavad nii täiskasvanud kui ka lapsed lasta juukseid lõigata, punuda uhkeid patse, värvida oma juukseid, teha maniküüri aga ka pediküüri ja muidugi ka külastada masaaži ruumi!\nMeie soov oli teha salong lemmikukohaks kogu majapidamisele, sest ka meie jaoks on oluline veeta nii palju aega, oma lähedastega, kui võimalik. Sõbralik kollektiiv, mõnus keskkond ja tass kuuma kohvi – see ongi ilusalong PERE JUUKSUR – hubane nurgake Lasnamäe keskuses.\nVaatamata sellele, meie ilusalong on avatud kõigest 2012. aasta maist, oleme me juba saavutanud, et PERE JUUKSUR-i teenused paistaksid välja oma meisterlikkuse ja suurepärase teenindusega ja loomulikult väga madalate hindadega.\nMeie ilusalongis töötab omaalastest spetsialistidest kokku pandud meeskond nimelt: suure kogemuste pagasiga diplomeeritud meistrid, kes pidevalt täiendavad oma oskusi. Me tõepoolest hoolime igast kliendist kui eraldi isikust ja omame iga inimese jaoks eraldi lähenemist. Meie juuksurid on universaalsed ehk üks juuksur võib töötada mõlemast soost esinadajaga.\nTooted, mida me kasutame oma töös, on kõrgkvaliteetsed brändi tooted. Meie partnerid ei ole mitte ainult juhtivad firmad rahvusvahelisel turul, vaid firmad ja laboratooriumid, mis kasutavad uusimaid tehnoloogiaid ja teaduse innovatiivseid saavutusi. Pidevalt jälgides, millised uued tooted tulevad müüki, valime me kõige effektiivsemad ning parimad nende seast!\nTänapäeva kiire elutempo ei lase meil peaaegu üldse endale aega pühendada, kuid meie ilusalongi külastades kingite te enda jaoks kvaliteetset ja tervislikku ajaviidet.\nMe aitame teid end paremini tundma!\nToome teile 10 mõjuvat põhjust, miks te peaksite külastama meie ilusalongi!\n1.Meie juuksurid omavad EL diplomeid ja auhindu ning aastate pikkuseid kogemusi! NENDE JAOKS POLE OLULINE MITTE RAHA, VAID TULEMUS!\n2.Meil on väga mugavad hinnad kõikidele juuksuriteenustele, mis on palju madalamad teistest juuksuriteenuste hindadest kogu linnas!\n3.Me oleme võimelised pakkuma ilmatult suurt juuste, küünte, näo- ja käenaha professionaalsete kosmeetiliste toodete valikut, mis sobivad just teile!\n4.Kogu toodang, mis on meie poolt pakutud on sertifitseeritud ning omab litsensi!\n5.Me garanteerime teile oma töö kõrge kvaliteedi!\n6.Kasutades meile ilusalongi juuksuriteenust, saate te allahindlust kõikidele teistele teenustele!\n7.Te võite saada ka kõik teenused KORRAGA ja KOGU perele!\n8.Kui teil on kiire võite te saada juuksuri, värvimise, ripsmete pikendamise ja maniküüri-pediküüri protsduure ühel ajal!\n9.Me asume 1 minuti kaugusel Mustakivi keskusest Laagna teel!\n10.Teid võtab sõbralikult vastu abivalmis kollektiiv, mis HINDAB OMA KLIENTUURI!\nTeie jaoks oleme me alati valmis kasutama kõiki oma teadmisi, kogemusi ja professionaalseid oskusi, teha kõik võimalik ja lisada ka veidi ’’maagiat’’\nOotame teid oma ilusalongis:\nAega saab kirja panna meie spetsialistide juures telefonidel:\n• (+372) 686 13 19\n• (+372) 581 46 957


Bosse tegemised – Bearded Angels Bosse\nagnelund märts 6, 2016\t Bosse tegemisedLeave a comment\n1. Läbi tiibade preemiani Vii tõkketiibadest mõned meetrid eemale mänguasi või toidukauss maiusega. Hoia koera kaelarihmast või traksidest tagasi ja kui ta keskendub 100% mänguasjale või toidule, vabasta ja jookse temaga kaasa nii, et koer jookseb läbi kahe tiiva vahelt, sina tiibadest väljapoolt sõltuvalt sellest kumma käega koera juhid. Proovi …\nagnelund veebruar 20, 2016\t Bosse tegemisedLeave a comment\nMeie viimasest blogipostitusest on meeletu aeg möödunud. Jälle :) Seekord oli peamiseks põhjuseks see, et Bosse avastas terve talve Silvia käe all oma sisemist kutsikat :) Silvia kutsikakool tundus mulle ideaalse meelelahutusena talviseks tubaseks perioodiks. Hea võtta kätte juba tuttavad ja vähem tuttavad trikid, et neid siis õhtul treenida. Kutsikakool …\nagnelund november 1, 2015\t Bosse tegemisedLeave a comment\nMõned päevad tagasi postitas üks mu üle-lombi sõbranna väga laheda video sellest, kuidas tema bordercollie astus esimesi samme n.ö. “Social learning” treeningmeetodi võtmes. Social leaning on asi, mida erinevad elusolendid ühel või teisel viisil teevad nii ehk naa – jälgides teisi elusolendeid, nende käitumist ja kombed ja analüüsides – milliste …


Perereis Baltikumis – Läti ja Leedu põnevaimad vaatamisväärsused - Kukkur - Swedbanki blogi\nKati Voomets 16.07.2019\nSuviseid reise kavandades kaalume sageli kaugeid sihtkohti, odavaid reise Euroopas või ringreisi oma kodumaal, kuid kas me tunneme ikka kõiki naaberriikide peidetud reisiaardeid? Kes poleks käinud Riias või Vilniuses. Aga kas oled külastanud ka Cēsist, Gūtmaņalat või Varnikai looduskaitseala?\nTeistsugune Läti – seiklus läbi sajandite\nSuurepärane paik neile, kes soovivad linnakärast puhata. Seal on hämmastavad maastikud ja hingekosutavad seiklusrajad. Siguldat kutsutakse sageli ka Läti väikeseks Šveitsiks, sest tegu on Läti kõige mägisema linnaga. Tänu siin asuvale bobisõidu- ja kelgurajale on Sigulda maailmas olümpiamedalite poolest rikkaim maakond – iga 1867 kohaliku elaniku kohta on maakonnal ette näidata medal taliolümpiamängudelt.\nLäti lääneosas asuv Läänemere rannik oli nõukogude ajal NSVLi rangelt valvatud läänepiir. Tänapäeval on Kuramaa rannikul paljudes kohtades säilinud võluv tsivilisatsioonist puutumata loodus. Võib peesitada päikeselisel rannal, otsida merest väljauhutud merevaigutükikesi või püüda lohesurfiks sobivat tuult\nMazirbe luidete vahel saab uudistada omapärast kaluripaatide surnuaeda. Liivlaste kombe kohaselt andsid nad oma paadid ühel hetkel metsale tagasi, sest sealt said nad ju ka algselt võetud.\nKolka neem – kahe mere kohtumispaik\nKolka sarv on üks tähelepanuväärsemaid neemi Läti rannikul, kus on võimalik vaadelda kahe mere – avatud Läänemere ning Riia lahe – lainete põrkumist. Igavesti muutuv Kolka sarv on koht, kus saab nautida romantilist päikesetõusu kohtumist loojakuga, sest ühest ja samast paigast paistab lõpmatu horisont nii itta kui ka läände.\nTugu on avara territooriumiga, mis on rikas arheoloogia-, arhitektuuri-, ajaloo- ja kunstimälestiste poolest, mis jutustavad alates 11. sajandist tuhande aasta vältel toimunud sündmustest. Turaida muuseum-kaitseala 43,63 ha suurusel territooriumil asub Turaida loss, Turaida Roosi mälestusmärk, kirik Kirikumäel, Folkloori mäega Rahvalaulu park ja mõisa majanduskeskuse hoonestus.\nGuutmani koobas on Baltikumi suurim grott ja Läti vanim turismiobjekt. Teadaolevalt on tegu endisaegse pühapaigaga. Koopas on säilinud 17. sajandil seintele tehtud kirjad. Siit on alguse saanud ka legend Turaida Roosist, kes koopas oma au kaitses. Turistide seas on populaarne ka Turaida Roosi mälestusmärk Turaida linnuseaias.\nCēsist tuntakse ka Läti hipsteripealinnana – vanalinna kitsailt tänavatelt leiate nii kohaliku pruulikoja, kus mekkida värsket õlut ja okaspuulimonaadi, kui ka alati avatud koogipoe, väikeseid kohvikuid, käsitööpoode ning palju muudki.\nCēsise (Võnnu) ordulinnus seisab linna keskel, kus lähestikku asuvad mitme erineva ajalooperioodi unikaalsed mälestised. Üks salapärasemaid neist on muinasaegsete hõimude Vendu linnuse vallikraav Riekstukalnsis, kust linna ajalugu üle tuhande aasta tagasi alguse sai. Selle kõrval on Mõõgavendade ordule ja Saksa ordu Liivi harule kuulunud linnus. See oli üks Saksa ordu olulisemaid tugipunkte keskajal, samas kui linnuse juurde kuuluv mõisakompleks koos uue lossi, maalilise linnusepargi ja maipargiga esindab linnas märke 18. ja 19. sajandi romantismiperioodist.\nKülalistel on võimalik ronida küünlalaternate valgel torni, et näha Võnnu vanalinna, linnusevaremeid ja lossiparki ülalt, tutvuda ordulinnuse vanglaga ning uurida lähemalt torni keldrit.\nLeedu – elav loodus ja muljetavaldav ajalugu\nLeedu suurvürstiriik oli võimas ning seda kaitsesid vägevad sõjamehed. Suurvürstiriigi pealinn Trakai annab külastajatele tänase päevani sellest suurejooneliselt tunnistust. Linna ümber on lugematu hulk järvi, mis sobivad paadiretkedeks ja muudeks veelõbustusteks.\nTrakai saarelinnus asub Galve järve saarel. Selle ehitamisega tegi 14. sajandil algust Leedu suurvürst Kęstutis. Linnus oli suurvürstiriigis üks strateegiliselt olulisemaid punkte.\nViiekilomeetrine rada läbi Varnikai taime- ja loomakaitseala pakub loodusearmastajatele jalutuskäigu maalilises ning elurikkas ümbruses. Varnikai loodukaitseala metsaelupaigad on ainulaadsed – looduslikus ja inimtekkelises metsas leidub hävimisohus, haruldasi ja mujal kadunud taimeliike.\nPalanga on üks populaarsemaid Balti mere äärseid kuurorte. Linn on kuulus tänu oma valgetele liivarandadele, uhkele sadamakaile ja festivalidele. Palangas on suurepärased võõrastemajad, näituseruumid ja kohvikud.\nPažaislise klooster Kaunases\nPažaislise klooster asub poolsaarel Kaunase idaosas. Mungaordu kloostri asutas 1662. aastal Leedu suurvürstiriigi kantsler Kristupas Zigmantas Pacas. Barokkstiilis kloostrihoone ehitus jätkus aastani 1674 ning uuesti aastast 1712.\nIsegi enne lühireisile minekut veendu alati, et dokumendid ja rahaasjad oleksid korras.\nKui reisid autoga, kontrolli kindlasti liikluskindlustuse kehtivust. Liikluskindlustus on kohustuslik kõikjal. Ilma selleta liigelda ei tohi. Liikluskindlustuse kehtivust saab kontrollida Liikluskindlustuse fondi lehel. Kontrolli ka isikut tõendava dokumendi kehtivust.\nVõimalusel võta reisile kaasa kaks pangakaarti ja üks neist võiks olla krediitkaart. Esiteks on see abiks juhul, kui üks kaart peaks kaduma või katki minema; teiseks on tihti teatud teenused – näiteks hotellibroneeringud või rendiauto – saadaval ainult krediitkaardiga. Kui kaart kaob, anna sellest koheselt oma pangale teada. Swedbanki kliendid saavad näiteks kaardi ka ise mobiilirakenduses blokeerida.\nKa naaberriikidesse reisides tuleb veenduda, et kogu reisiseltskonnal on piisava kaitsega reisikindlustus. Paljude krediitkaartidega kaasneb tasuta reisikindlustuspakett ning kaardiomanik ei pea iga reisi puhul eraldi reisikindlustust ostma.


Türgi :: Sinu Reisikorraldaja\nPindala: 783 562 km²\nRahvaarv: 70,6 miljonit\nRahaühik: liir (YTL)\n1 TRY = 0.1200 EUR\nKohalik aeg 06:51\nTürgi Vabariik (Turkiye Cumhuriyeti) asub Lääne-Aasias ja osaliselt ka Lõuna-Euroopas. Põhjas uhab selle randu Must meri, lõunas Vahemeri ja läänes Egeuse meri. Riigi pindala on 814 578 km2, pealinn on Ankara. Türgi suurim linn on Istanbul. Riigis kasutusel olev rahaühik kannab nimetust Türgi liir.\nTürgi Euroopa-osa, mida nimetatakse Ida-Traakiaks või Rumeeliaks, kujutab endast merepinnast 1000 meetri kõrgusel asuvat mägiplatood, mis piirneb põhjast Bulgaaria ja läänest Kreekaga. Suurema osa Türgist moodustab riigi Aasia-osa, mida nimetatakse Anatooliaks. Egeuse ja Vahemere rannik on kitsas ja mägine. Alasid Musta mere rannikul ilmestavad ebatasased mäeahelikud ja jõeorud.\nTürgi looduslikud tingimused on äärmiselt mitmekesised: siin on nii jääliustikke ja lumiseid mäetippe kui ka kõrbekliimaga steppe. Kevadel, mis jääb talvise ja suvise turismihooaja vahele, võite päeval sõita mägedes suuskadega, õhtul aga nautida sooja mere hellitavaid puudutusi.


Reaktor :: Jutt: Thorndike`i kass\nJutt: Thorndike`i kass\nKosmosepäikese eredates kiirtes sillerdav elegantne kosmoselaev materialiseerus tähesüsteemi äärealal. Ruumikõverusest väljumine tekitas Evansis alati okserefleksi, kuid see oli ainult hetkeks. Selle korvas aga hüperruumi sisenemisest tekkiv vaatepilt, sininihke värvigamma oli midagi erakordset. Evans ise kirjeldas kosmosevõhikutele nähtust kui värve, mille puhul ei oska ettegi kujutada, et nood olemas.\nTähesüsteem oli võõras, väljaspool tsivilisatsiooni ning kaardistamata. Evansis oli mingi, tung mis kutsus teda kolama mööda galaktika tundmatuid nurki, neid kaardile kandma ja kuulsust koguma. Enamus tähesüsteeme olid küll igavad, kõledad ja kasutud, kui aga keegi leidis mõne asustuskõlbliku planeedi või haruldaste ressursside allika, siis oli tal õigus süsteemile oma nimi panna ja see endale registreerida. Evans oli juba avastanud mitmeid selliseid süsteeme ning praeguseks käis neil vilgas kaevandustegevus. Ta oli eriti uhke selle üle, et üks tema avastatud planeet oli valitsuse poolt isegi koloniseerimiseks planeeritud.\nHüperruumi sisenedes hakkas automaatselt tööle lairiba skänner, kaardistades kogu tähesüsteemi. Planeedid, nende klassid, elukõlbulikkuse indikaatorid, koostis. Asteroidid, komeedid ja kõik muud stellaarsed objektid, nende asukohad ja kooslus haruldastest isotoopidest. Skaneerimine võttis aega tunde, selle aja sisustas Evans enamasti laekuvaid andmeid turuhindadega võrreldes. Galaktilises skaalas oli turg küll stabiilne, kuid aeg-ajalt tekkisid siiski mõningad turumoonutused, mille põhjuseks olid kas järjekordselt korraga tühjaks kaevatud isotoopide kaevandused või mingil Evansile tundmatul põhjusel tekkinud järsk nõudlus väga konkreetsete isotoopide järele. Mõne sellise nõudlusteraviku ajal juhtus, et kaevandusfirmad maksid paari asteroidi eest terve planeedi hinna. Sellised turumoonutused olid aga täpselt see, millega Evans endale vorsti ja leiva vahele või välja teenis.\nEvans oli just parajasti koobalt-60 juures, kui ekraanil hakkas vilkuma kiri: „Tuvastatud mõistuslik eluvorm!” „Tuvastatud mõistuslik eluvorm!” Ta vaatas ekraani uskumatuses, et tegu võiks tõesti olla võõra tsivilisatsiooniga planeediga. Elavalt hüppas ta vilkuva konsooli juurde ja käivitas detailse skaneeringu. Tulemuseks oli aga täielik pettumus, ekraanilt vaatas vastu iidvana kaevanduslaev, täielik parsa, selline, mis veel vaevu-vaevu liikus. Neid müüdi vanaraua hinnaga ning tavaliselt oli laev isegi odavam kui laadung, mida ta kandis. Evans sülitas mõttes vastikusest, kui vaatas seda koledat vanarauast koosnevat kolakat.\nTema enda laev oli hoopis skaala teisest otsast, tehnikasaavutuste tipp, seda oli kunstiliselt disaininud Evansi koduplaneedi kõige parem disainer, selles oli stiili, elegantsust ja esteetilist ilu. Kuid tegemist ei olnud teps mitte paraadsõidukiga, vaid laev oli kiskja-klassi hävitaja. Laeva arsenal oli vägagi surmav: laserid, relativistlikud Einsteini taprid ja torpeedo-blokid. Evansi varasemaid laevu oli mitmeid kordi tükkideks lastud, kosmos oli karm koht ja reeglid olid lihtsad: täpsemalt reegel number 1 – reegleid ei ole. Kõik tüliküsimused lahendati omavaheliste kokkulepete alusel juristikarjade vahendusel.\nKõik lennud toimusid küll täiskognitiivülekande distantsjuhtimise abil ja inimohvreid ei olnud tavaliselt muudel juhtudel, kui ainult sõjalistes kosmoselahingutes. Siiski laevade kaotamine häiris Evansit pigem just emotsionaalselt, nagu ka see, et keegi teine oli temast parem ja täpsem.\nEvansil endal ei olnud muidugi mikroskoopilist osagi sellest rahast, mida üks kiskja-klassi laev maksis. Vaadates seda orana silma torkavat kaevandusparsat meenus talle episood oma eelmise aasta sünnipäevast. Isaga koos kiskja-klassi sõjalaeva majesteetlikust imetledes lausus Evansi vanamees „Noh, poiss, seda asja ei lase sul keegi enam pulbriks, mine hulla kosmoses, kui see tühjus sind nii väga kutsub.” Need laevad olid nagu öö ja päev, elegants versus värdjalikkus, see tundus, kui võrdleks tiigri graatsiat zooplanktoni juhuslikult tekkinud koledate kehaosadega.\nTa vaatas ekraanil olevat vanarauahunnikut – kosmoserooste, mõlke oli võimatu kokku lugeda, ei mingit elegantsi. Täielik tahumatu metallikärakas, mille iga praktiline vidin ja aparaat röökisid otse vaatajale silma, isegi kattekestaga ei olnud siin vaeva nähtud, kogu laeva sisikond paiknes väljaspool laeva. Evansil tekkis jälestus ja ta mõtles: no kurat, ostku endale vähemalt natukenegi normaalsem laev, kuradi kopikakoi selline. Vaatas veelkord seda monstrumit ja määras kursi sinnapoole.\nJõudes laskeulatusse väljus Evans hüperruumist, kuid jäi maskeerituks. Ta uuris laeva lähemalt. Ei ühtegi markeeringut, ei ühegi firma logo, mitte midagi. Igal kaevanduslaeval oli oma korporatsiooni suur logo küljes, et vältida vähem-või- rohkem-juhuslikku tükkideks laskmist. Kaevandusfirmad olid iseenesest üpriski huumorivaesed tegelased ning oma laevade purukslaskmise puhul nad nalja ei mõistnud. Kuulutasid persooni signatuuri koheselt persona non grataks ning juristide hordid nõudsid kohtute kaudu tavaliselt välja vähemalt laeva kümnekordse hinna. Muidugi, kui persoon soovis veel edaspidigi kuskilgi galaktika otsas äri ajada, siis ta maksis. Sarnast luksust aga ei olnud igal kosmoseränduril, konflikti korral oli hea, kui mõne laevaosagi tervena tagasi sai. Korporatsioonid ise muidugi soosisid uustulnukate mitteametlikku tükkidekslaskmist – vähem konkurentsi. Konkurentsi piiramiseks olid nad isegi teinud soolaste hindadega litsentside ja registreeringute süsteemi, mis piiras uustulnukate ligipääsu väärtuslikele isotoopidele.\nSel laeval aga ei olnud ühtegi markeeringut. Piraat, mõtles Evans, kaevanduspiraat. Ah sellepärast ta sellise odava parsaga sõidabki, et kui pulbriks lastakse, ei oleks kahju märkimisväärne. Evans skaneeris asteroidi. Nioobiumi isotoobid. Kiire päring turult näitas nioobiumi hindades positiivset piiki, kiire päring registrisse tuvastas, et antud asteroid oli veel registreerimata. Infol oli hinnasilt küljes. Registreering aga oli tundidepikkune protsess, mille käigus masinad analüüsisid läbi asteroidi keemilise koostise ja arvutasid välja krediidi täpsusega kaevandamise kogukulu. Kaevandusfirmadele ei meeldinud lotot mängida.\nEvans vaatas monstrumit igast asendist ja küljest veendumaks, et kusagil ei oleks mõnda logo, mis kahe silma vahele jäi – eksimusi ei andestatud. Veendunud, et neid tõepoolest ei ole, lülitas välja laeva maskeeringu ja vajutas päästikule.\nEinsteini taprite möire oli laevas tunda, kakskümmend sekundit järjepidevat laeva rappumist ja möirgamist, kui massikiirendid kiirendasid sangpommi kaaluga metallitükke murdosani valguse kiirusest. Laadungite kaupa surmavat metalli lendas monstrumi poole, sihtimiskompuuter kalkuleeris aega: kaks minutit sihtmärgini.\nEvans vaatas naudinguga, kuidas monstrum lahvatas plahvatuste leegikeeristesse, laeva sisse tekkisid augud, metallitükke ja agregaate lendas igas suunas. Einsteini tapritest tulistamine meeldis Evansile: kõigepealt masinate möirgamine, siis laeva rappumine ja laadungi kohale jõudes plahvatused. See oli midagi majesteetlikku, see oli nagu jumalate viha manifestatsioon. Päästikule vajutamine ja möödapääsmatu häving minuteid hiljem. Ajavahe, mis kulus mürskude kohalejõudmiseks, andis tunnetust jumalikust paratamatusest, selles oli jõudu, see oli midagi enamat, kui lihtne ja aeglane laseritega põletamine.\nTa oli varem tapritega tulistamist korduvalt harjutanud, väiksemate asteroidide pihta, kuid seekord polnud tegu lihtsate kivikestega kosmilises tühjuses. See oli esimene kord tulistada midagi reaalset, see oli päris. Plahvatuste hajudes oli monstrum ikka samas kohas, põledes mõningatest kohtadest, osa kerest ja agregaatidest kosmilise prügina ümberringi lendlemas.\nEvansi üllatuseks laev nõksatas ja hakkas liikuma, ekraanilt oli näha, kuidas laeva mootorid lülitusid sisse ja monstrum hakkas kiirendades eemalduma. Koletis osutus tugevamaks pähkliks, kui Evans oli arvanud. Ta vaatas seda ja vajutas uuesti päästikule, Einsteini taprid möirgasid. Monstrum oli aga juba kiirenduse sisse saanud ja muutis järsult kurssi, laengud lendasid ohutult mööda. Oh õige, valgussähvatused kahuritest jõuavad enne kohale, kui mürsud, taipas Evans. Kiskja sihtimisekraan näitas, et sihtmärk hakkas ruumikõverdusmootori tarbeks mateeriat kontsentreerima. „Viisteist minutit sihtmärgi hüppeni,” teatas sihtimisekraan. Koletis kavatses põgeneda, hüpata teise tähesüsteemi. Evans lülitas kiskja mootorid täisvõimsusele ja võttis suuna monstrumi poole.\nLaserid sulatasid monstrumi küljest tükke ning koletis tegi siksakke, pääsemaks Einsteini raevukatest valangutest, mis teistkordse tabamuse korral oleksid laeva olematuks pulbriks lahustanud. Lahingutuhinast sisse võetud Evans märkas silmanurgast ekraanil vilkuvat hädaabisignaali. Ühe käega laserit juhtides võttis ta signaali vastu.\n„Palun, ÄRA TEE, Palun lase mul olla!” kostus naisterahva appikarje\nEvans võttis näpu päästikult, vaatas signaali, vaatas leegitsevat koletist ja mõtles hetkeks.\n„Aga miks mitte?" saatis ta naerdes vastuseks.\n„Palun, palun, palun, võta kõik isotoobid, a palun jäta laev terveks!” kostus paanikas naisterahva hääl vastuseks.\n„Noo, aga sa ei vastanud ju mu küsimusele. Muuseas, mis su nimi on?” Ja Evans kostitas leegitsevat koletist veel ühe laserkiirega.\n„Palun, palun, palun, kohe vastan kõigele, ära ainult laeva lõhu. Jane on nimi,” tuli vastuseks.\nEvans irvitas endamisi ja küsis „Noo, aga räägi siis, miks ma ei peaks seda tegema?”\n„Paluuuun ära tee, ma ei tohi Triibut kaotada, paluun ära tee! Ma ei tohi seda laeva kaotada!” vastas Jane.\nEvans vaatas sõnumit ja saatis vastuse: „Noo, Jane, aga sa räägid, et SINA ei tohi, aga miks MINA ei peaks seda tegema, räägi mulle sellest?” Ja Evans lõikas koletisel laseriga küljest mingi väljaulatuva agregaadi.\n„Ma annan kogu laadungi sulle, jätan siia maha, see on päris palju väärt. Sa ei tohi mu laeva ära hävitada!” vastas Jane.\n„Mis ma su mõttetu laadungiga teen. See ei ole midagi väärt. Sa ei ole ju ühestki kaevanduskorporatsioonist, vähemalt ma küll ei näe ühtegi logo. Arvad, et kaebad pärast minu peale ? Pheh, mu isal on väga head advokaadid. Nii, ja miks ma siis ei tohi ?” küsis Evans üleolevalt.\n„Eiii, mitte seda, palun ära tee seda, kaevanduskorporatsioon saab minu peale väga vihaseks, kui ma laeva kaotan. Palun halasta Triibule!” vastas Jane.\n„Noo, ja mis korporatsioonist sa siis oled ? Logosid ma küll ei näe kusagil, ära valeta, tegelt sa ju tegeled siin illegaalse kaevandamisega. Oled mingi mõttetu parsa endale ostnud ja käid nüüd vargil. Ma teen inimkonnale teene, kui ma su pulbriks lasen. Osta esiteks selle parsa asemel endale normaalne laev, mitte selline koletis, mis on häbiks kogu inimkonnale!” käristas Evans vastuseks.\n„Ma ei tohi sulle ütelda, mis korporatsioonist ma olen, aga tõesti, palun ära tee, ma teen mida iganes, et sa laeva terveks jätaksid,” vastas Jane ahastuses.\n„Hmm, ei saa ütelda, noo kui sa ei saa minule ütelda, siis minu kahuritele äkki saad.” Ja Evans vajutas ühe valangu Einsteini tapritest, sihtides teadlikult mööda, ootas hetke ja lisas peale väikest pausi „Nii, ja mis see „mida iganes” võiks olla, mida sa minu heaks teha saad ?”\n„Ma annan sulle info paari leiukoha kohta, mida ei ole veel kaardil,” vastas Jane.\n„Nii, asi hakkab juba huvitavamaks minema, räägi,” oli Evans huvitatud.\n„Okei, süsinik-14. Ma leidsin supernoova jäänused, milles on väga palju süsinik-14. Aga praegu on selle turuhind liiga madal, seega me kaevandame siin, aga ma tean, et süsiniku hind hüpleb pidevalt. Ma annan sulle selle asukoha. Palun jäta laev terveks,” vastas Jane.\n„Okei, lase tulla, ja ma vaatan, võibolla jätan su laeva terveks,” vastas Evans.\nKuni laevadevaheline side kandis üle tähenavigatsioonikoordinaate, mõtiskles Evans kuuldu üle. Ikkagi korporatsioon, mingi korporatsioon mis tegeleb piraatlusega, huvitav. Aga kuna logosid ei ole küljes ja ta ei ütle ka, mis korporatsiooniga tegu on, siis juriidiliselt pole mingit ohtu. Samuti ka illegaalne kaevandamine, häh mingu proovigu kaevata kellelegi. Triibu, lollakas on sellele laevale isegi nime pannud.\n„Kas sa lased mu nüüd minema?” päris Jane.\nEvans vaatas sihtimiskompuutrit, millel jooksid sekundid torpeedode viimase laskevõimaluseni enne monstrumi hüppemootori aktiveerumist. Kolmkümmend sekundit. Evans vaatas ekraani ja mõtiskles: aga mis siis, kui Jane valetab, on ta üldse Jane või lihtsalt proovib naisterahva halaga manipuleerida? Paneb minekut laevaga, tal on ju detailanalüüs tehtud, müüb info kaevanduskorporatsioonile maha enne, kui üldse detailskaneeringuga poole pealegi jõuaks. Evans vaatas sekundeid ekraanil: viisteist sekundit.\n„Ei,” vastas ta kalgilt ja vajutas päästikule. Kiskja röögatas, kui terve salvo torpeedosid kogupauguna laevast väljus. Evans jälgis vaikides, ilma ühegi mõtteta, kuidas kaksteist valgustäppi suundusid koletise poole. Ekraanil vilkus suur kiri: „Sõnum”. Minutid möödusid. Valgustäpid jäid aina väiksemaks ja väiksemaks, koletise ruumikõverusmootor hakkas tuure koguma ning tähevalgus ümber laeva hakkas painduma kui musta augu ümbruses.\nEkraani täitsid eredad valgussähvatused, kui torpeedod kohale jõudsid ja koletise tükkideks rebisid. Evans vaatas sihtimiskompuutrit, mille ekraanilt vilkus vastu seisev number. 6 sekundit sihtmärgi hüppeni. Ta vaatas ekraanil vilkuvat teadet „Sõnum.” Ja kustutas selle.\nKeset süsimusta pimedust oli kosta ainult nuukseid. Jane võttis värisevate kätega kognitiivjuhtimiskiivri peast ja asetas selle nuuksudes enda ette lauale, vaatas kiivrit, oma raudus käsi ja nuuksus. Elu vanglas oli karm, reeglid olid selged ja erandeid ei tehtud. Jane vaatas vaikides, kuidas lauale hüppas musta-valge triibuline kass, ringutas, hakkas pehmelt nurruma ja nühkis pead vastu Jane’i käsi, ilmselge sooviga, et teda silitaks. Jane vaatas kassi vaikselt nuuksudes.\nReeglid vanglas olid selged: kui tõid kohale ettenähtud koguse laadungit, said süüa, laadungit ei toonud – süüa ei saanud. Mõned vangid olid isegi nädalaid söömata ja tihtipeale päästis neid näljasurmast ainult kaasvangide halastus. Tõid rohkem, said preemiat, said krediite. Krediitide eest sai endale osta asju, süüa või mida iganes, hinnad olid karmid ja julmad, tavahindadega võrreldes tuhandekordsed, aga saadaval oli absoluutselt kõike. Jane’il oli vedanud, ta oli leidnud väga hea maardla ning kuude kaupa seal kaevandanud. Lõpuks oli tal raha koos selleks, mida ta hing oli pikalt ihaldanud: ta sai endale osta kassi.\nAga reeglite vastu eksimine tõi kaasa karistuse: jätsid tähtajaks paberid täitmata – miinuskrediidid. Eksisid kellaajaga tagasituleku suhtes, võeti õues käimise õigus nädalaks. Kaotasid laeva, võeti kogu isiklik omand ja atomiseeriti. Tähelaeva navigeerimine oli keeruline tegevus ning algajad varem või hiljem väljusid hüppest keset tähte või sõitsid oma alused vastu asteroidi puruks. Jane oli aga juba laeva juhtimises vägagi vilunud ning kaevandamine oli tema jaoks pigem lihtne, kuid pisut tüütu ja rutiinne tegevus.\nTriibu vaatas Jane’ile otsa, hüppas talle sülle, nurrus ja nühkis ennast vastu Jane’i tardunud keha. Jane tõstis nuuksudes oma värisevad käed ja silitas nendega nurruvat kassi. Taamalt kuuldus lähenevate valvurite metallsaabaste kolin. Jane vaatas Triibut, kuulas lähenevaid samme, ning oli selge, et nad tulid tema juurde. Kui edasine paratamatu sündmuste käik, et kogu Jane’i isiklik omand läheb dematerialiseerimisele, talle täielikult teadvusesse jõudis, puhkes ta ohjeldamatult nutma. Surus kassi tugevalt vastu rinda ja nuttis, vaadates tühjade silmadega kaugusesse.\nIllustratsiooni autor Meelis Lokk.