NYHEDSBREV NR 14 DECEMBER 2013 BOLIGØKONOMISK VIDENCENTER. BOB Ny model beregner boligbyrden WORKING PAPERS OM HOLLAND OG DANMARK FORSIGTIG OPTIMISME - PDF\nNYHEDSBREV NR 14 DECEMBER 2013 BOLIGØKONOMISK VIDENCENTER. BOB Ny model beregner boligbyrden WORKING PAPERS OM HOLLAND OG DANMARK FORSIGTIG OPTIMISME\nDownload "NYHEDSBREV NR 14 DECEMBER 2013 BOLIGØKONOMISK VIDENCENTER. BOB Ny model beregner boligbyrden WORKING PAPERS OM HOLLAND OG DANMARK FORSIGTIG OPTIMISME"\n1 BOLIGØKONOMISK VIDENCENTER NYHEDSBREV NR 14 DECEMBER 2013 BOB Ny model beregner boligbyrden Først i det nye år præsenterer Boligøkonomisk Videncenter en ny model, der skal vise, hvor svært det er for forskellige husholdninger at få bolig i Københavnsområdet. LÆS SIDE 6, 7 og 8 WORKING PAPERS OM HOLLAND OG DANMARK Nye undersøgelser om det private udlejningsmarked i Holland og omkostningerne til administration, drift og vedligeholdelse i lejligheder i Danmark. LÆS SIDE 10 og 11 BOLIGØKONOMISK VIDENCENTER BOLIGØKONOMISK VIDENCENTER WORKING PAPER NOVEMBER 2013 The Dutch Private Rented Sector WORKING PAPER NOVEMBER 2013 The Dutch Private Rented Sector FORSIGTIG OPTIMISME Danskerne forventninger til boligpriserne er fortsat afdæmpet positive, viser en undersøgelse, som Danmarks Statistik har foretaget for Boligøkonomisk Videncenter. LÆS SIDE 3, 4 og 5 EN GOD HÅNDSRÆKNING»Regeringen støtter ikke boligejerne. Der er ikke én offentlig krone involveret i indgrebet. Det skal derfor forstås som en god håndsrækning, men ikke som en form for støtte. Og det kan nogen gange være sundere frem for at opnå støtte.«læs KOMMENTAREN PÅ SIDE 2\n2 En god håndsrækning 2 Erhvervs- og vækstministeren fremlagde den 28. november et revideret forslag til indgreb på realkreditområdet et indgreb, der skulle sikre danskernes foretrukne lån, rentetilpasningslånene F1 og F3. For et lån som F1 eren medfører indgrebet, at obligationerne automatisk forlænges i ét år, såfremt der sker ét af to forhold: Enten at auktionen, der skal refinansiere obligationerne, fejler eller at renten stiger med mere end fem procentpoint i forhold til den sidste rentefastsættelse. Indgrebet fastlægger, at når obligationerne forlænges, vil renten blive fastsat til den forrige rente tillagt fem procentpoint. Hvis auktionerne også fejler ét år efter, bliver obligationerne på ny forlænget og renteloftet gælder. Hvis derimod at auktionerne kan gennemføres, men renten fortsat er meget høj, ophører det beskyttende renteloft, og boligejeren må selv tåle rentestigningen. Renteloftet er altså ikke en permanent beskyttelse. Hvis boligejeren ønsker en sådan 100 pct. s beskyttelse, må han vælge et andet produkt, f.eks. et fastforrentet lån eller et såkaldt garantiprodukt med renteloft. Indgrebet er møntet på de internationale rating bureauer, der har et godt øje til de danske rentetilpasningslån. I deres optik udgør disse lån en potentiel risiko for stabiliteten i det danske realkreditsystem og de danske realkreditinstitutter. Det påvirker den rating, som bureauerne vil give institutterne, og det fører så igen til krav om øget konsolidering, højere bidragssatser og dyrere lån for danske boligejere. En pludselig markant rentestigning på mere end fem procentpoint i løbet af ét år er usandsynlig, men den er ikke umulig. Fra sommeren 1973 til sommeren 1974 steg renten på almindelig realkredit med mere end fem procentpoint. Forskellen på 'usandsynlig' og 'umulig' er stor, som vi lærte under finanskrisen i efteråret Indgrebet har derfor sin klare berettigelse, og de første reaktioner fra ratingbureauerne har da også været positive. Som altid med boligmarkedet har kommentarerne været blandede og irrationelle. Mange har følt, at regeringen nu støttede 'chancerytterne' og 'gamblerne' på boligmarkedet. Men regeringen støtter ikke boligejerne. Der er ikke én offentlig krone involveret i indgrebet. Det skal derfor forstås som en god håndsrækning, men ikke som en form for støtte. Og det kan nogen gange være sundere fremfor at opnå støtte. Med forslaget påføres investor en risiko, som må prissættes i markedet i form af et tillæg til renten. Fra den side er der talt dunder mod forslaget, men spørgsmålet er, hvor meget der er teatertorden. Betragter man merrenten på garantiprodukterne, som giver en langt stærkere beskyttelse af låntager, tyder det ikke på nogen voldsom merpris som følge af lovforslaget i dets reviderede form. Har politikerne hermed på uansvarlig vis givet grønt lys for en ny bølge af rentetilpasningslån? Nej, det har de ikke. Det sidste ord er ikke sagt i denne sammenhæng, og en såkaldt 'tilsynsdiamant' er på vej med overordnede leveregler for realkreditten. Her må vi forvente, at der sættes grænser for, hvor omfattende F1 udlån og afdragsfrie udlån må være i det enkelte realkreditinstitut. Det vil være klogt at få sådanne regler på plads i tide, inden der kan opstå tendenser til nye bobler på ejendomsmarkederne. Sekretariatschef, cand. polit. CURT LILIEGREEN Forskellen på 'usandsynlig' og 'umulig' er stor, som vi lærte under finanskrisen i efteråret Indgrebet har derfor sin klare berettigelse, og de første reaktioner fra ratingbureauerne har da også været positive. Derfor bør man glæde sig over, at i det mindste ser én af usikkerhedsfaktorerne på det danske boligmarked nu ud til at være fjernet. Dermed er der én barriere mindre i forhold til en genrejsning af boligmarkedet.\n3 Forsigtig optimisme 3 Danskerne er hverken blevet mere eller mindre positive i deres forventninger til boligpriserne siden august Siden august 2013 er der ikke sket de store ændringer i befolkningens vurdering af den fremtidige udvikling i boligpriserne. Det fremgår af en interviewundersøgelse, som Danmarks Statistik har gennemført for Boligøkonomisk Videncenter i november pct. af de adspurgte forventer, at boligpriserne om ét år vil ligge højere, 43 pct. forventer uændrede priser, mens 9 pct. forventer lavere priser. De tilsvarende tal fra august-undersøgelsen lå på henholdsvis 44 pct., 44 pct. og 8 pct. Kun ganske få forventer mærkbare ændringer. Det er således blot 1 pct., der tror, at priserne vil ligge 'meget højere' om et år, mens ingen (0 pct.) forudser 'meget lavere' priser. FÅ 'VED IKKE' Der er ret få, der svarer 'ved ikke' i undersøgelsen, især når man tager i betragtning, at selv de økonomiske eksperter er uenige om, hvad vej boligpriserne går. I denne undersøgelse siger 4 pct. 'ved ikke' om boligprisernes udvikling det næste år. Man kan gisne om, at en del svarpersoner, der er usikre, måske svarer 'på samme niveau'. UNGE OG ÆLDRE 'OPTIMISTER' Når de positive og negative besvarelser sammenvejes til det såkaldte nettotal, giver det et resultat på 18 for forventningerne ét år frem i tiden. I august 2013 lå nettotallet på 18,8. Ser man på, hvordan nettotallet ligger for de forskellige aldersgrupper, er det de yngste deltagere i undersøgelsen fra 20 til 29 år samt de ældste (fra 70 til 74 år), som er de mest positive. Den tendens går igen i samtlige undersøgelser, der er gennemført siden starten i februar Forskellen mellem de 'unge optimister' og de 'midaldrende skeptikere' er tydelig. For gruppen fra 20 til 29 år er nettotallet på 22,1, mens det ligger på 12,9 for de 40 til 49-årige. 'KONSERVATIVE' FORVENTNINGER Til gengæld er denne gruppe mere positiv, når det gælder den langsigtede udvikling (Se figuren næste side). Også denne tendens er gennemgående i samtlige undersøgelser, der er foretaget. 67 pct. svarer, at de tror på højere boligpriser om fem år, mens 16 pct. forventer priser 'på samme niveau'. 8 pct. tror på lavere priser. Forventningerne er forholdsvis 'konservative' i den forstand, at kun 4 pct. regner med 'meget højere priser' om fem år. Undersøgelsen baserer sig på 887 gennemførte interviews og vurderes at være repræsentativ for holdningen i befolkningen. PRISFORVENTNINGERNE PÅ ET ÅRS SIGT OG PÅ FEM ÅRS SIGT, NOVEMBER % 70% 67% 60% 50% 40% 43% 43% 30% 20% 10% 0% 16% 9% 8% 4% 1% 0% 0% 4% 5% Meget højere Højere På samme niveau Lavere Meget lavere Ved ikke Priser om 1 år Priser om 5 år\n4 4 BOLIGMARKEDETS 'HUMØRBAROMETER' FORVENTNINGER TIL PRISUDVIKLINGEN 1 OG 5 ÅR FREM UDTRYKT I NETTOTAL Februar 2010 Maj 2010 August 2010 December 2010 Maj 2011 September 2011 December 2011 Maj 2012 September 2012 Januar 2013 April 2013 August 2013 November Priser om 5 år Priser om 1 år Når danskeren er prognosemager For at undersøge danskernes forventninger endnu grundigere, er interviewpersonerne også blevet bedt om at anslå, hvor meget præcist de tror, at boligpriserne vil stige eller falde. Det må understreges, at der er forskel på blot at vurdere, om markedet går op eller ned, og så til at anføre ændringerne i boligpriserne i x-antal procent. Derfor skal disse svar tages med et vist forbehold. Svarene er ikke desto mindre vigtige, fordi der kan være forskellige opfattelser af, hvad 'højere boligpriser' eller 'meget højere boligpriser' dækker over. Når 44 pct. af de adspurgte svarer, at de regner med 'højere boligpriser' om et år, regner de så med 2 pct. højere eller 20 pct. højere priser? Vurderingen af, hvad der er 'højere priser', kan også ændre sig i løbet af en konjunkturcyklus, hvor boligpriserne i nogle perioder stiger med få pct. om året, mens de i andre perioder kan stige med 10 til 20 pct. om året. FLEST HÆLDER TIL 'SAMME NIVEAU' Når interviewpersonerne skal sætte tal på, hvor meget de regner med, at priserne stiger, svarer 3 pct. af dem, at priserne stiger med mere end 8 pct. 18 pct. svarer, at priserne vil stige med mellem 4 og 8 pct. 24 pct. forventer en stigning mellem 0 og 4 pct. 45 pct. forudser priser på samme niveau. 9 pct. regner med et større eller mindre prisfald. Disse forventninger er forholdsvis afdæmpede. Ser man på Danmarks Statistiks senest offentliggjorte månedstal for priserne ved ejendomssalg, og omregner dem til stigninger på årsniveau, ligger de for enfamiliehuse på en vækst på 2-3 pct.\n5 Faktuelle forhold vægtes højt 5 Stor stabilitet i besvarelserne, når danskerne skal svare på, hvad det er, der styrer deres forventninger I undersøgelsen fra Danmarks Statistik spørges der også til, hvad interviewpersonerne lægger til grund for deres forventninger. Der har været stor stabilitet i besvarelserne af dette spørgsmål, og generelt forekommer svarene rationelle. Det peger på, at undersøgelsens resultater er troværdige, og at de ikke er udtryk for tilfældige stemningsskift. I november 2013 er den dominerende årsag til danskernes prisforventninger den faktisk konstaterede prisudvikling på ejerboliger. 75 pct. svarer, at de har tænkt på prisudviklingen i det sidste halve år, da de skulle vurdere den fremtidige prisudvikling. 69 pct. anfører, at de tænker på Danmarks økonomiske situation. 40 pct. peger på renteudviklingen, og det går igen i samtlige undersøgelser, at renten har været den tredjevigtigste faktor i forventningsdannelsen. Det fjerdevigtigste forhold er de økonomiske eksperters udtalelser, idet 33 pct. anfører, at de har tænkt på dette forhold. På femtepladsen kommer udtalelser fra familie, venner og bekendte med 27 pct. Svarene viser, at de dominerende faktorer i forventningsdannelsen er de faktuelle forhold som den historiske prisudvikling, samfundsøkonomien og renten. Økonomiske eksperter vægtes højere end realkredit, banker og ejendomsmæglere. Spørgsmålet er dog, om interviewpersonerne kan sondre mellem uafhængige økonomiske eksperter og økonomerne fra den finansielle sektor, som de ser på TV og hører i radioen. STABIL RÆKKEFØLGE Rangordningen af de faktorer, der styrer forventningerne, er meget stabil. Der sker ikke pludselige revolutioner i danskernes forventningsdannelse, når det drejer sig om så vigtigt et emne som boligpriserne. Undersøgelserne fra starten af 2010 til ultimo 2013 dækker en periode, hvor der både har været en alvorlig krise på ejerboligmarkedet og tegn på en vending til det bedre. Til trods for disse skift har besvarelserne været meget stabile, hvad der får Boligøkonomisk Videncenter til at fæstne stor tillid til robustheden i undersøgelsen. Der er også spurgt til, om interviewpersonerne har undersøgt boligpriserne inden for de seneste tre måneder, og om man konkret har overvejet og taget skridt til køb/salg. 42 pct. svarer, at de har undersøgt boligpriserne i de sidste tre måneder. Det viser, at danskerne går op i boligmarkedet og boligøkonomi. LANGT FRA TANKE TIL HANDLING 17 pct. svarer, at de inden for de seneste tre måneder har overvejet at købe eller sælge bolig. Her er tale om en høj andel. I 2012 var der i almindelig fri handel ca tinglyste salg af enfamiliehuse og ejerlejligheder. Hvis 17 pct. af befolkningen i de boligsøgende aldersklasser overvejer køb/salg, er langt flere personer optaget af handel på boligmarkedet end de, der rent faktisk får gennemført en handel i løbet af det enkelte år. Det kunne tolkes sådan, at der kan være langt fra at gå med tankerne om at handle og til rent faktisk at gennemføre beslutningen. For at undersøge, om tankerne om køb/salg er reelle, spørges der også til, om man har kontaktet en ejendomsmægler, et realkreditinstitut eller banken i forbindelse med den påtænkte handel. Dette spørgsmål er kun stillet til de 17 pct., der sagde, at de overvejede køb/salg. Det viser sig, at knap halvdelen (47 pct.) af dem rent faktisk har foretaget en sådan henvendelse. 90% 80% 70% DE VIGTIGSTE ÅRSAGER TIL PRIS- FORVENTNINGERNE PÅ 1 ÅRS SIGT Danmarks økonomiske situation 60% Prisudviklingen på boliger indenfor det seneste halve år 50% Renteudviklingen 40% 30% Økonomiske eksperters udtalelser 20% feb-10 maj-10 aug-10 dec-10 maj-11 sep-11 dec-11 maj-12 sep-12 jan-13 apr-13 aug-13 nov-13\n6 Ny model for førstegangskøberes boligbyrde 6 I begyndelsen af 2014 lancerer Boligøkonomisk Videncenter modellen BOB, der kan beregne den enkeltes husholdningsbudget og boligudgifterne Bliver det lettere eller sværere for unge at komme ind på boligmarkedet? Og hvad ligger der bag ændringerne i førstegangskøbernes vilkår? Det er centrale boligøkonomiske spørgsmål. For samfundet er det vitalt, at unge kan få deres egen bolig, og for de unge husstande er boligudgiften den væsentligste enkeltpost. Ofte sidder man hårdt i det, når man har købt bolig første gang. Hvis husstanden er spændt hårdt for, er det vigtigt at have styr på budgettet. Også set i en større sammenhæng får det betydning. De forhold, som spiller en rolle i dagligdagen ude hos boligejerne, ender også med at få betydning for samfundsøkonomien. Bliver tilværelsen for sur for boligejerne, så de må skære ned på forbruget, falder forbrugertilliden, og i sidste instans også efterspørgsel og beskæftigelse. Det er samtidig et varsel om, at boligpriserne snart kan falde. Derfor er det værdifuldt at have et værktøj, der kan overvåge boligejernes økonomiske råderum i detaljer, og i særdeleshed førstegangskøbernes vilkår. Sådan et værktøj præsenterer Boligøkonomisk Videncenter i begyndelsen af Tegning: Bob Katzenelson EN TUNG BYRDE I 2012 udtrykte 13 pct. af de 30 til 39-årige på landsplan overfor Danmarks Statistik, at boligudgiften var en tung byrde. 37 pct. fandt, at det var 'noget af en byrde'. Det understreger vigtigheden af at kortlægge dette område nøje. Først var der S.M.I.L.E., Simulation Model for Individual Life Cycle Evaluation, som DREAM udviklede i forbindelse med projektet om den langsigtede boligefterspørgsel. Nu kommer så BOB, BOligByrdemodellen, som er blevet til i et samarbejde mellem Boligøkonomisk Videncenter, Schantz og Fine Analytics. BOB regner på økonomien i den enkelte husholdning, der køber bolig for første gang i Hovedstadsområdet. Boligøkonomisk Videncenter har ikke ønsket at udvælge én enkelt husholdning som en slags rollemodel, men har i stedet valgt at vise situationen for et bredt spektrum af forskelligartede husholdninger.\n7 7 De spænder over singler til par, fra lavtløns- til højtlønsområder og fra personer, der efterspørger mindre lejligheder til dem, som har et større hus inden for rækkevidde. KORTLÆGGER FAMILIERNES BOLIGVALG Modellen skal vise, hvor vanskeligt det er for forskellige husholdninger at komme ind på boligmarkedet på et givent tidspunkt. Derfor opdateres modellen hele tiden med den seneste udvikling i boligpriser, lønninger og finansieringsomkostninger. Den indeholder en skattemodel, der beregner skatten i detaljer for hver husholdning for sig, og tager højde for skatteforhold og kørselsfradrag i den kommune og den givne bopæl, som familien vælger. Når modellen har bestemt de faste udgifter i husstanden til skat, bolig, transport med videre, beregnes husholdningens rådighedsbeløb. Beløbet viser, om det er realistisk for familien at efterspørge en given bolig i en bestemt kommune, eller om familien må vælge en mindre og billigere bolig i samme kommune eller flytte til en anden kommune. Modellen kortlægger på den vis en families mulige boligvalg og dette valgs konsekvenser for økonomien. Modellen regner på familiens økonomi med en høj detaljeringsgrad. Det er vigtigt, at beregningerne er realistiske og sikre, så en familie kan relatere sig til de regnestykker, som modellen opstiller. Detaljeringen går helt ned til forskelle i benzinforbrug alt efter hvilken bil, familien kan råde over, og til de realistiske telefonudgifter for forskellige familietyper. Et ægtepar med to teenagedøtre har en højere telefonregning end den enlige unge mand HUSHOLDNINGER Når modellen har beregnet økonomien i et stort antal husholdninger i alt kan der opstilles et indeks for, hvor tung boligbyrden er for førstegangskøbere i Hovedstadsområdet. Indekset sammenvejer forskellige forhold, og bliver løbende opdateret af Boligøkonomisk Videncenter. Som nævnt er boligbyrden et vigtigt begreb, da det er afgørende for samfundet, at unge kan komme ind på boligmarkedet og etablere sig som familie. Det er også vigtigt, at der er mobilitet på arbejdsmarkedet. Med BOB-modellen kan man dekomponere årsagerne til, at boligbyrden ændrer sig og aflæse, hvor meget hver faktor bidrager med: Hvor meget vejer lønningerne ind med? Hvad betyder indkomstskatten? Grundskylden? Hvordan slår renteudviklingen igennem? Hvad betyder realkreditinstitutternes bidragssatser? og så videre. Når alle faktorer indregnes og rangordnes, sikres overblikket. Derved bliver modellen et værktøj, der kan bidrage til diskussionerne om familiernes privatøkonomi og boligudgifter. Når modellen er kørt ind, vil den blive udvidet til også at dække områder i Østjylland. Hovedstadsområdet og Østjylland er udvalgt til at begynde med, fordi boligpriserne her er markant højest et forhold, der kan give førstegangskøberne et boligbyrdeproblem. UDGIFTSPOSTERNE Modellen bygger på meget detaljerede oplysninger om familiernes forbrug. For overskuelighedens skyld har man valgt at begrænse detaljeringsgraden til nogle overordnede poster. Det er trods alt boligbyrden, som er det vigtigste at måle for Boligøkonomisk Videncenter. Modellen beregner et stort antal indtægts- og udgiftsposter. Af disse poster er de 33 væsentligste udvalgt til at blive vist i modellens afrapportering. På den baggrund beregnes yderligere 11 nøgletal til at beskrive familiens økonomiske situation. Disse tal udregnes for hvert kvartal, hvor der fokuseres på stigningen i forhold til det foregående kvartal og i forhold til året før. Endelig beregnes en liste over de poster, der har ændret sig mest i forhold til det foregående kvartal målt i kroner, hvad enten det nu er en besparelse eller en merudgift. De vigtigste poster er indtægtsposter, boligposter, bilposter, øvrige udgifter, øvrige lån og opsparinger samt indkomstskatter. Boligposterne omfatter ydelsen på realkreditlån og restfinansiering med en separat visning af renteudgiften. Hertil kommer grundskyld og ejendomsværdiskat, husforsikringer, fællesudgifter (for ejerlejligheder), el, gas, vand og varme, samt 'andet'. Bilposten omfatter ydelsen på finansieringen med en separat visning af renten. Hertil kommer forsikringer, brændstof, grøn ejerafgift og 'andet'. Øvrige udgifter omfatter A-kasse og faglige kontingenter, pensionsindbetalinger, betaling for vuggestue, dagpleje, børnehave, SFO, fritidsklub og privatskole. Hertil kommer udgifter til Sygeforsikringen Danmark, familieforsikring, ulykkesforsikring, rejseforsikring og andre forsikringer. Endvidere indgår en række andre forbrugsområder, hvor det er muligt at hente gode dataoplysninger. Det er telefon, internet, TV pakker, medielicens. Der medtages også andre transportudgifter end biltransport, idet modellen indregner tog/buskort og udgifter til taxi. Endelig indgår en lang række andre udgiftsområder som tandlæge, briller/kontaktlinser, aviser og blade, alarmer, foreninger og organisationer, udstyr til hobby og sport, bådudgifter, udgifter til kæledyr med mere. Udgifter til mad og drikke, beklædning, rejser, gaver, tobak medtages derimod ikke. Disse udgifter dækkes ind via det rådighedsbeløb, som modellen beregner for familien. Afgørende for vurderingen af boligbyrden, og hvor realistisk et boligkøb er, bliver, om dette rådighedsbeløb er tilstrækkeligt for den pågældende familietype.\n8 8 SCENARIEFAMILIERNE Modellen regner på fem forskellige familietyper: - enlig uden barn - enlig med 1 barn - par uden børn - par med 1 barn - par med 2 børn Da der regnes på førstegangskøbere, er alle antaget at være yngre. Af hensyn til BOB-modellen er det nødvendigt at angive personernes eksakte alder, og dette er gjort for alle familietyper. Ældre kan naturligvis også være førstegangskøbere, men de fleste i denne kategori er nu yngre. Samtidig antager man hvilken type af stilling, personerne i de enkelte husholdninger har. Det er gjort ud fra oplysninger fra Danmarks Statistik, så stillingsbetegnelse, alder og indkomstgruppe passer sammen. For eksempel er der for par med 1 barn og med en husstandsindkomst på brutto ca kr. tale om en tømrer, der Gribskov lever sammen med en frisør. For et par med 1 barn, der har en bruttoindkomst på kr., er der tale om en elektriker, der bor sammen med en tandtekniker. Det højtlønnede par med en bruttoindkomst på kr. består af en mandlig revisor og en kvindelig psykolog. For hver familietype gælder, at der regnes på forskellige indkomstforhold. De husstandsindkomster, der regnes på, er: kr kr kr kr kr kr kr kr. Dog medtages ikke par med 1 eller 2 børn, der har en husstandsindkomst på kr. Disse familier er så udgiftsbelastede, at det ikke er realistisk, at de optræder som førstegangskøbere i Hovedstadsområdet. Enlige med en indkomst på kr. er heller ikke medtaget. Det skyldes, at der er relativt få enlige yngre med en så høj indkomst, og de, der findes, har sandsynligvis allerede foretaget et boligkøb, før deres indkomst nåede op over de kr. 12 MULIGE BOPÆLSKOMMUNER Familierne kan i udgangssituationen vælge mellem boliger i 12 kommuner. De er udvalgt, så de repræsenterer et bredt spektrum af boligpriser (målt ved prisniveauet pr. m 2 ). Alle voksne antages at arbejde i København. Så vælger man en bopælskommune udenfor København, må begge i et parforhold pendle ind til arbejde. Om det på langt sigt er holdbart for børnefamilierne kan diskuteres, men som udgangspunkt er det antaget, at familierne i det første år holder fast i at arbejde i København. Og modellen regner kun på familiens økonomi det første år. De 12 kommuner er: Frederiksberg, Gentofte, Rudersdal, København, Gladsaxe, Ballerup, Rødovre, Høje Taastrup, Ishøj, Køge, Gribskov og Halsnæs. Halsnæs Ballerup Rødovre Ishøj Høje Taastrup Køge Rudersdal Gladsaxe Gentofte Frederiksberg København Endvidere er der indenfor hver kommune mulighed for at vælge (men kun hvis man har råd!) mellem en 2 værelses lejlighed på 60 m 2, en større 3 værelses lejlighed på 90 m 2, et mindre parcel-/rækkehus på 110 m 2 og et noget større parcelhus på 140 m 2. Lejligheder i Halsnæs og Gribskov kommuner er fravalgt, fordi der er relativt få af dem. TRE TYPER FINANSIERING Endelig kan boligkøberne vælge mellem tre typer af finansiering: Den billigste på markedet i form af afdragsfrie F1 ere, og på den anden side fastforrentede lån med afdrag. Endelig er der mulighed for en mellemløsning med en tolagsfinansiering, der både indeholder afdragsfrie F1 ere og fastforrentede lån med afdrag. For alle familiety-\n9 9 per gælder, at restfinansieringen er banklån, og der opereres med 5 pct. egenfinansiering. Banklånet er et 20 årigt lån, hvor renten pt. er 7,5 pct. Faste etableringsomkostninger er sat til kr. og variable omkostninger til 1.5 pct. til tinglysning. Før der tages højde for de forskellige begrænsninger eller 'filtre', der er lagt ind i modellen, regner den på 5 familietyper gange 8 indkomstintervaller gange 12 mulige bopælskommuner gange 4 boligtyper gange 3 finansieringsmodeller. I alt kombinationer. FORSKELLIGE BILVALG Modellen regner også på forskellige bilvalg for familien. Den tager således højde for, at bilerne alt efter klasse har forskellige forsikringsudgifter og brændstoføkonomi. I første omgang er der åbnet for to mulige bilklasser. De spænder fra billige, brugte vogne til biler i den lille mellemklasse. Hertil kommer, at enkelte husstande ikke har bil (personer i lejlighed i København/Frederiksberg bortset fra højindkomstgrupper), mens andre husstande opererer med to biler. Om man har bil til rådighed er stærkt indkomstafhængigt. For det laveste indkomstinterval i modellen med en bruttoindkomst på mellem kr. og kr. gælder ifølge Danmarks Statistik, at 61 pct. af danskerne har bil. For bruttoindkomster mellem kr. og kr. har 74 pct. således bil. For husstandene med bruttoindkomst mellem og kr. er det 85 pct. For personer i ejerbolig gælder, at 87 pct. har bil. ENTEN ELLER Sandsynligheden for, at man har bil til rådighed, er imidlertid lav i København/Frederiksberg. Det taler for, at de mest pressede førstegangskøbere med lavere indkomster vil opgive bilen for at få råd til at købe en ejerlejlighed inde i København/Frederiksberg. Hvis de gør det og samtidig har relativt begrænset afstand til og fra arbejde, vil de kunne klare sig ved hjælp af kollektiv transport. Der er således et trade-off i modellen: Bosætter man sig langt fra centrum, hvor huspriserne er lavere, kræver det i praksis to biler for at kunne pendle til arbejdet for at få hverdagen til at hænge sammen. Kan man omvendt helt undvære en bil, kan man bosætte sig dyrt, men centralt i København/på Frederiksberg. Men det bliver i en mindre lejlighed, med mindre man er højtlønnet. Dette trade-off er meget kontant for en børnefamilie, der er førstegangskøbere. Huspriserne nær centrum af København er for høje for mange førstegangskøbere, og de må derfor flytte længere væk, hvis de ønsker ekstra børneværelse/r og have. Men de billige boliger i pendlerkommunerne har flere ulemper: Der kan være langt til og fra arbejde, hvilket betyder, at familien bliver nødt til at have en bil til rådighed, lige som det kræver, at man står tidligt op om morgenen for at undgå de værste køer ind mod centrum. Disse forudsætninger giver samlet fire mulige bilvalg. Dermed når antallet af mulige kombinationer med de givne forudsætninger op på (5.760 X 4). Som nævnt er der lagt visse begrænsninger ind i modellen for at reducere de usandsynlige kombinationer. Ud over de førnævnte begrænsninger, er der sat et loft over, hvor stort et boliglån, familierne kan få. Det er sat til 4,5 gange med bruttoindkomsten.\n10 Udgifter til administration drift og vedligehold i lejligheder 10 Boligøkonomisk Videncenter har i et working paper undersøgt et vigtigt led i de samlede omkostninger ved at bebo en lejlighed Udgifterne til administration, drift og vedligeholdelse i lejligheder er ikke uvæsentlige poster for en boligejer. Dertil kommer, at de spiller en central rolle i boligøkonomisk teori og økonomiske modeller. Cand.merc.fir. Marc Lund Andersen, Boligøkonomisk Videncenter, har gennemført en undersøgelse af udgifterne til administration, drift og vedligeholdelse i lejligheder. Undersøgelsen er et vigtigt led i kortlægningen af de samlede omkostninger ved at bebo en bolig de såkaldte 'user cost'. De indgår, når man skal bestemme boligpriserne i de økonomiske modeller. User cost for forskellige boligtyper som ejer- og lejeboliger afgør også forskydningerne i efterspørgslen mellem disse boligtyper. STOR USIKKERHED Mange af de forhold, der påvirker boligefterspørgslen og beboernes udgifter, er kendte og kan bestemmes med rimelig stor nøjagtighed. Det er også muligt at beregne den effektive rente på et boliglån med lige så mange decimaler, som man ønsker. Helt anderledes forholder det sig imidlertid med udgifterne til administration, drift og vedligeholdelse af boligen. Her råder der stor usikkerhed. En væsentlig del af disse poster vedrører forbrugsafhængige udgifter til el, vand og varme. Disse udgifter varierer med husholdningens størrelse, og derfor udelades disse poster normalt i en opgørelse af driften. Og selv om dette forhold fjernes, er der fortsat stor usikkerhed om udgifterne. I Danmark har man hidtil taget afsæt i stikprøver med regnskabsoplysninger for private udlejningsejendomme eller i boligforeningerne under den almene sektor. Og umiddelbart har man antaget, at oplysningerne kunne overføres til ejerboliger. ANALYSE AF FEM UNDERSØGELSER Boligøkonomisk Videncenter har udarbejdet en sammenlignende analyse af fem danske undersøgelser. Videncentret har også selv indsamlet data, der i modsætning til de tidligere undersøgelser bygger på oplysninger fra ejerlejligheder. Disse data er indsamlet i perioden ultimo 2012/primo Når der vælges ejerlejligheder frem for parcelhuse, skyldes det, at der kan rekvireres regnskabsoplysninger for ejerlejlighedsforeningerne. Der foreligger ikke tilsvarende oplysninger for udgifterne i parcelhuse, og det ville være tidskrævende og forbundet med store omkostninger at fremskaffe oplysninger fra parcelhuse i samme omfang som for ejerlejligheder. NØGLETAL FRA 1,8 TIL 4 PCT. For at kunne sammenligne udgiftsniveauet for administration, drift og vedligeholdelse for forskellige boliger, opgør man de samlede udgifter i kroner pr. m 2 som en procentsats i forhold til boligens værdi pr. m 2. I de fem undersøgelser, som BVC har gennemgået, lander dette nøgletal i intervallet fra 1,8 pct. til 4 pct. BVC s egen undersøgelse viser, at udgifterne i ejerforeningerne ligger på 1,45 pct. Her er ikke medregnet varmeudgiften i den individuelle bolig. Der er også indsamlet tal for varmeudgifterne, og lægges de oveni, lander man på 1,88 pct. og her er el, gas og vand fortsat ikke inkluderet.\n11 11 Udgifterne til vedligeholdelse indgår til dels i fællesudgifterne til ejerforeningerne, men der er en række vedligeholdelsesposter, som ikke er med. De omfatter ejerens egen indvendige vedligeholdelse og i nogle tilfælde større reparationsarbejder på ejendommen. Sidstnævnte vælger ejerforeningerne i nogle tilfælde at finansiere via låneoptagelse. BVC skønner, at når disse øvrige udgiftsposter medtages, ligger de samlede udgifter til administration, drift og vedligeholdelse for en gennemsnitlig bolig medregnet varme, vand med videre på 2,25 pct. I praksis vil tallet dog variere meget fra lejlighed til lejlighed alt afhængigt af ejendommens specifikke karakteristika såsom stand, alder og type af bebyggelse KR. PR. MÅNED Det fundne nøgletal svarer til, at man i en lejlighed på 100 m 2 til en værdi af kr. pr. m 2 vil have en samlet årlig udgift til administration, drift og vedligeholdelse på kr. eller knap kr. pr. måned. Det vil nok lyde dyrt for mange, men man skal huske, at varme og el er medregnet, og at der også indgår den vedligeholdelsesindsats, der ikke er dækket af fællesudgifterne. Oplysningerne i BVC s undersøgelse baserer sig på data fra 120 forskellige ejerforeninger. De er udvalgt, så de repræsenterer ejendomme i forskellige aldersgrupperinger (tre grupperinger), varierende antal lejligheder i ejendommen (2 grupperinger), samt forskellige m 2 priser for lejlighederne (målt på pris for en faktisk udbudt lejlighed i hver ejerforening og inddelt i tre grupperinger). Inddelingen i grupper er foretaget for at sikre, at et bredt udsnit af lejligheder er repræsenteret i undersøgelsen. Dertil kommer, at metoden gør det muligt at kigge efter mulige mønstre i tallene. Cand.merc.fir. Marc Lund Andersen, Boligøkonomisk Videncenter, står bag undersøgelsen 'Administration, drift og vedligehold af lejligheder'. Undersøgelsen er afrapporteret i et working paper, der kan downloades fra eller rekvireres i sekretariatet.\n12 Working paper om Holland 12 Boligøkonomisk Videncenter har undersøgt det private udlejningsmarked for boliger Holland er et af de lande, Danmark ofte bliver sammenlignet med på forskellige parametre. Lige som Danmark har Holland det, økonomer kalder 'en lille åben økonomi'. Velfærdsniveauet er højt, lige som landet har en høj boligforsyning. Relativt set er Holland det land i Europa, der har den største andel alment boligbyggeri. Og samtidig er Holland og Danmark de to lande i verden, hvor udlån til boligformål er højest i forhold til nationalindkomsten. Dertil kommer, at de to lande også har den mest restriktive lejelovgivning i Europa. Forskningsassistent, Master of public policy, Jonathan Fitzsimons, har udarbejdet et working paper om det hollandske boligmarked med særlig fokus på private udlejningsboliger. Det er tale om et forstudie til Boligøkonomisk Videncenters ambitiøse projekt, der går ud på at sammenligne markederne for privat udlejning i England, Holland, Tyskland og Danmark. ANDERLEDES REGULERING Markedet for private udlejningsboliger i Holland er blandt andet interessant, fordi man har valgt en anden form for regulering af, hvornår en udlejningslejlighed har et lejeloft, og hvornår det kan have en markedsbestemt husleje. Disse regler gælder for såvel private som for almene lejligheder. I det hollandske system tildeles lejligheden et antal points, der afhænger af lejlighedens størrelse og fysiske standard. Derimod indgår beliggenhed ikke. De points, lejligheden får, bestemmer en maksimal husleje. Opnår lejligheden et tilstrækkeligt højt antal points, 143 eller mere, er huslejen i princippet fri. I Danmark har vi fri husleje, hvis lejlighederne er taget i brug efter 31. december Vi bruger således ikke lejlighedens kvalitet som grundlag, når vi skal afgøre, om der kan tages en markedsbestemt husleje (eller helt præcist en aftalt husleje). For os virker disse regler om ibrugtagningstidspunktet selvfølgelige, men for udlændinge kan de forekomme overraskende og forvirrende. Arbejdspapiret gennemgår det hollandske pointsystem i detaljer. Systemet er kontroversielt, og regeringen har bebudet en revision, hvor lejlighedens beliggenhed i højere grad skal inddrages i pointgivningen. Hertil kommer, at de almene boligselskaber ikke altid udnytter deres ret til at opkræve en fri markedsleje for de lejligheder, hvor de har ret til det. Det betyder, at der lægges pres på den husleje, man kan opkræve i den private udlejningssektor for de ikke-regulerede lejligheder. MEGET DETALJERET Pointsystemet er meget detaljeret, for eksempel afhænger antal points af længden af køkkenvasken. Hvor i Holland lejligheden ligger, spiller en begrænset rolle, men næromgivelserne f. eks. nærhed til en park kan dog give op til 25 points. Den geografiske beliggenhed spillede tidligere ikke ind, men siden 2011 har man kunnet få et tillæg på op til 40 points, hvis lejligheden ligger i et område med mangel på boliger. Det hollandske system, hvor man forsøger at regne sig frem til en reguleret husleje, er endvidere interessant, fordi man i Tyskland opererer med et andet pointssystem, det såkaldte Mietspiegel. Her forsøger man med matematisk præcision at regne sig frem til en husleje, der i princippet skulle afspejle en sand markedsleje, og lejlighedens beliggenhed er et vigtigt element. FLERE WORKING PAPERS PÅ VEJ Endnu et working paper om det tyske boligmarked er således på vej. Disse working papers indeholder detaljerede informationer om de pågældende landes boligmarkeder med særligt fokus på den politiske og juridiske regulering. Det komparative studie, der udføres af blandt andre Cambridge University og London School of Economics vil omhandle en komparativ økonomisk analyse af, hvordan markederne fungerer. Der er således en klar arbejdsdeling mellem working papers og den efterfølgende analyse fra Cambridge universitetet.\n13 Det er i krisetider, at systemerne bliver testet 13 Tvangsauktioner er et nødvendigt onde for, at et godt realkreditsystem kan fungere, siger PhD og landinspektør Karin Haldrup, Aalborg Universitet København, der sammen med forskningsinstitutionen DREAM skal kortlægge et større antal tvangsauktioner Der er uvægerligt en negativ klang over ordet tvangsauktion, og de fleste forbinder det med ulykke, familier, der må flytte ud af deres huse til en usikker fremtid med store tab, økonomiske såvel som menneskelige. Dertil kommer tabene for kreditorer og for samfundet. Men man kan også opfatte tvangsauktioner som en afprøvning og en slags effektivitetstest af systemerne. Det gør landinspektør og PhD Karin Haldrup. Det er nødvendigt at have sikkerhed bag et realkreditlån, så långiverne i værste fald kan søge dækning for deres tilgodehavender ved at realisere den pantsatte ejendom. Men desværre påfører en tvangsauktion ofte både låntager og långiver tab: Hvis prisen på tvangsauktionen ikke dækker gælden, overføres resten som personlig gæld, som skyldner kan være belastet af i mange år efter, foruden at miste kreditværdigheden, siger Karin Haldrup. Tvangsauktioner er således et nødvendigt onde, hvis systemet skal være effektivt, og risikoen for investorerne skal være lav. En tvangsauktion er en kvalitetstest af systemet en test, der siger noget om långivning og tagning. Men der skal være en balance mellem at sikre adgang til realkredit til dem, der har brug for et lån, og så de betingelser, som lånet ydes på. Det er denne hårfine balance, der interesserer mig og som også kan genfindes i den undersøgelse, vi nu er i gang med. Hermed henviser Karin Haldrup til det projekt, som Boligøkonomisk Videncenter har sat i gang i dette efterår. Projektet skal udføres i et samarbejde mellem Aalborg Universitet København, og den uafhængige forskningsinstitution DREAM (Danish Rational Economic Agents Model). Frem til udgangen af næste år skal de to institutioner undersøge et større antal tvangsauktioner med det sigte at finde frem til årsager og de bagvedliggende strukturer for tvangsauktionerne. Hvilke roller indtager de forskellige aktører, og hvor meget betyder udviklingen på ejendomsmarkedet og de såkaldte socioøkonomiske faktorer? Karin Haldrup er uddannet landinspektør fra 1978 og har arbejdet i mange lande, hvor hun har løst opgaver for bl.a. FN, EU og Verdensbanken. F.eks. har hun været med at til at udvikle registreringssystemer for fast ejendom i de baltiske lande. Fra 2007 til 2010 gennemførte hun et PhDforløb om det danske realkreditsystem.\n14 14 Overordnet skal forskningsprojektet være med til at belyse, hvordan systemet kan gøres mere effektivt ved at forhindre de tab, som følger af tvangsauktioner. De har som bekendt vide konsekvenser for samfundet, men i særdeles også for den berørte låner og realkreditinstitutterne, der taber penge, og som sender regningerne videre til låntagerne i form af højere bidragssatser. NØDVENDIGT AT TESTE Det er et spændende projekt, og jeg er glad for, at Boligøkonomisk Videncenter tog godt imod henvendelsen om at få undersøgt disse forhold. Der er jo tale om et område, der ikke er særligt grundigt belyst. Og det kan undre, for det er jo et evigt relevant emne. For det første er det nødvendigt med regelmæssige mellemrum at få testet, om tvangsauktioner foregår effektivt. Hvis det ikke er tilfældet, får processen lov til at trække ud, og jo større bliver tabene. Restancerne hos debitor betales ikke, ejendommen forfalder osv. Der er altid sammensatte årsager til tvangsauktioner. I krisetider stiger antallet af tvangsauktioner, men hvad er de dybere årsager? Har der været udvist uansvarlighed af en eller flere af parterne? I hvilken udstrækning skyldes tvangsauktionerne ulykkelige omstændigheder eller ændrede markedsvilkår? Men der er også et andet og mere aktuelt forhold, som er vigtigt at få belyst. I dag kan vi se nogle geografiske mønstre i fordelingen af tvangsauktionerne, som hænger sammen med nogle markante strukturændringer på boligmarkedet. Lige nu er der en koncentration af tvangsauktioner på Vest- og Sydsjælland, mens det er begyndt at klinge noget af i Nordjylland. Problemet består i, at der er for mange boliger til for få mennesker i disse områder. Her kan folk ikke komme af med deres boliger. Læg dertil, at mange af husene i disse regioner er i en dårlig stand. Der er en livscyklus for huse, som der er for os mennesker. Ofte er der tale om gamle, nedslidte huse, som måske er tomme og forfaldne. Men der er også gode og dyre ejendomme på tvangsauktion, så koblingen mellem husenes art og tilstand og deres placering på Danmarkskortet bliver interessant at undersøge, siger Karin Haldrup. SPÆNDENDE SAMARBEJDSPARTNER DREAM s forskerteam gennemfører projektets socioøkonomiske analyser i samarbejde med Danmarks Statistik, der leverer integrerede data over de enkelte husholdninger. Det var Boligøkonomisk Videncenter, der foreslog, at vi skulle koble det socioøkonomiske element på undersøgelsen. Det synes jeg var en glimrende idé. På den måde får vi mulighed for at blive lukket ind i en ny verden, hvor man bruger avancerede modeller til at fremskaffe data og får mulighed for at følge enhederne over tid. Forhåbentlig kan vores forskellige kompetencer gå op i en højere enhed. Det bliver i al fald spændende at arbejde sammen med nogle personer, der har en hel anden indgang til forskningen. Selv er Karin Haldrup uddannet som landinspektør, hvis faglige profil er relateret til fast ejendom og ejendomsretlige forhold. ET NATURLIGT FORHOLD Vi går ikke kun og måler de store vidder, som myten ellers foreskriver. Vi arbejder med ejendomsregulering, ejendomsregistrering og arealforvaltning. Og det er jo disse værdier, der bliver pantsat. Så der findes faktisk et naturligt forhold mellem realkredit og landinspektørarbejde. Fundamentet for al pantsætning er den gamle tinglysningslov fra 1926, hvor man etablerede et system, der registrerede pant på en sikker måde. Systemet var faktisk så langtidsholdbart, at da man gik over til digital tingslysning for nogle år siden, behøvede man ikke at lave om på principperne. De var så stærke og gennemtænkte, at de kunne føres videre i digital form. GAMMELT, MEN VIGTIGT PRINCIP På samme måde med vores realkreditsystem. Vi har verdens ældste realkreditlovgivning, der blev grundlagt i Og et af de vigtigste elementer i den første realkreditlov var en bestemmelse om tvangsauktioner. Man kan nemlig ikke opretholde et realkreditsystem uden at operere med tvangsauktioner. For låner man som kreditor mange penge ud, skal man også have sikkerhed på en eller anden måde. Og kan låner ikke overholde sine forpligtelser, har kreditor mulighed for at kræve pantet realiseret på auktion. Det princip blev allerede fastlagt dengang. Og det er noget, mange lande misunder os. De oplever, at retssystemet ikke giver tilstrækkelig sikkerhed, og at tvangsauktioner bliver for tunge og for ineffektive. Det fordyrer realkreditten, som bankerne står for, øger risikoen og forårsager tab for kreditorerne. På den måde udtørrer realkreditten. Men er realkreditten nu også så effektiv, som den burde være. Den blev jo også kritiseret under finanskrisen? Vi har jo ændret lovgivningen af flere omgange og gennemført flere reformer. Faktisk var systemet allerede velfungerende i den vigtige periode omkr På det tidspunkt oplevede man den første boligboble i København, hvor folk, der flyttede til København, skulle have noget at bo i. Det blev ud-\n15 15 nyttet af spekulanter. Dengang undersøgte man om realkreditten havde fejlet. Den analyse fastslog, at det faktisk var bankernes og ikke realkredittens skyld, at denne spekulation havde fundet sted. Også i 1930-erne var der krise, og den førte til en stor revision af realkreditten. I 1989 fik vi en ny realkreditlov, der ændrede på foreningsstrukturen og gjorde institutterne til aktieselskaber. Og selv i 2008 under finanskrisen blev der ydet lån i modsætning til de lande, hvor der var koldt på markedet. Så grundlæggende mener jeg, at vi har en effektiv og solid realkredit, der bygger på pantesikkerhed. Dermed ikke sagt, at systemet ikke kan blive bedre. Fornuftigt nok var det jo hele finansieringssystemet, som kom under lup efter krisen. Men hvorfor slap vi så nådigt igennem krisen også målt på antallet af tvangsauktioner, som var lavere end ved tidligere kriser? Jeg tror, der er flere forklaringer. Dels lå arbejdsløsheden på et lavere niveau. F1-lånene har formentlig også haft deres betydning i den sammenhæng. Og så tror jeg også, at det handlede om tilliden til de danske obligationer. Når alting bryder sammen, søger kapitalen derhen, hvor der er sikker havn, sikre investeringer. Det danske obligationsmarked er faktisk relativt stort i forhold til vores bruttonationalprodukt. Det har i den givne situation tiltrukket mange europæiske investorer, der har villet placeres deres midler dér, hvor de kunne opnå den bedste sikkerhed. Så på den led har krisen i andre lande gavnet os, siger Karin Haldrup, der understreger, at hun ikke er ekspert på dette område. MAN SKAL LÆRE AF KRISERNE Det, jeg har belæg for at sige, er, at man skal lære af kriserne. Det er dem, der fortæller os, hvor solide systemerne er. Det er dem, der gør folk mere fornuftige og renser ud i systemets dårligdomme. Også i den forbindelse er det interessant at undersøge tvangsauktionerne: Hvad var det, der gik galt. Så denne undersøgelse skal fokusere på alle de elementer, der er i en tvangsauktion. Den udløsende årsag er jo altid en misligholdelse af et lån, men derudover ligger der formentlig mange andre årsager bag. F.eks. personlige forhold, strukturudvikling på boligmarkedet og det, vi kalder de socioøkonomiske faktorer. I en højkonjunktur kan man som regel komme af med sin ejendom, hvis man kommer i knibe. Så sælger man for at undgå tvangsauktion. Men hvis markedet er helt dødt, så er det svært at sælge. Hvad forventer du, at der kommer ud af projektet? Jeg håber, vi kan finde frem til en typologi altså finde nogle forklaringsmønstre på, hvorfor det går galt. Jeg håber også, at vi kan finde nogle veje til at forebygge. Alene det, at vi får afdækket processerne og får sat fokus på problemet med tvangsauktioner kan hjælpe os et godt skridt videre på forebyggelsesvejen. Faktisk er flere realkreditinstitutter begyndt at tænke i de baner, hvor de nærmest holder de låntagere, der er kommet i uføre, i hånden. Således kan det ende med et 'medvirkesalg', hvor resultatet bliver, at låneren må sælge sin ejendom med tab, men uden at det ender med en tvangsauktion. En tvangsauktion er på alle måder en ulykkelig situation for den, det går ud over med tab af kreditværdighed, bolig og selvtillid til følge. NYHEDSBREV NR 14 December 2013 Udgiver: Boligøkonomisk Videncenter Jarmers Plads København V Redaktion: Curt Liliegreen, og Per B. Jensen Tilrettelæggelse og layout: PeRscript og Kenneth Olsson Anvendte fotos: John Norddahl Scanpix Colourbox


Serveringspersonale søges – Fur Bryghus\nDu er fyldt 18 år og har egen bil. Du har erfaring, dog ikke et krav, da vi sørger for en grundig oplæring. Du kan bevarer roen og overblikket i travle situationer. Samtidig med at du er god til at tage ansvar, men mest af alt, er du en smilende og imødekommende person, der sætter en ære i at yde en god service\nSend din motiverede ansøgning samt CV til Restaurationschef Danni Boysen på dabo@furbryghus.dk. Har du yderligere spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at ringe på 23492198 eller skrive på ovenstående mail. Vi ansætter løbende og forventer at i kan starte, så snart regeringen giver os lov til at åbne igen


Henrik Bluncks politiske blog: februar 2013\nBorgen: Nok er nok!\nI går aftes viste den tidligere statsminister, Birgitte Nyborg, tænder i aftenens afsnit af Borgen. Det blev af enkelte udråbt til at være ganske urealistisk. Men hvad fortæller historien os?\nDa Mogens Glistrup kom ind i Folketinget med Fremskridtspartiet ved den såkaldte jordskredssejr, var der ikke mange der havde forudset den begmand befolkningen havde givet til politikerne. Historien går ofte i bølger, og politisk mod handler om, at turde stå ved sine holdninger.\nFor nylig var der nogle der spekulerede i om ikke der var plads til et parti på midten af dansk politik, og sådanne tanker var måske ikke matematisk realistiske. Ikke desto mindre sidder skuffelsen over Helle Thorning-Schmidts politik hos mange. Socialdemokraterne er blevet så blå af at sidde i regering at ALT blev skrottet efter en tur oppe i helvedestårnet, Crowne Plaza...\nI går kom der i fiktionsserien Borgen en tankevækkende udtalelse: "Der er ikke copyright på politik."\nNår nu Socialdemokraterne har skrottet det meste af den politik de selv fremlagde i Fair løsning, så er ballet åbent - hvis nogen melder sig.\nVi skal nok helt frem til kommunalvalget i november før det går op for ledende politikere, at projektet under dens nye form ikke faldt i borgernes smag. Til den tid vil oprøret allerede være godt på vej til at brænde for åbent tæppe. Troværdigheden er helt i bund hos dem som har ladet sig lokke til at give køb på holdninger i et omfang som for længst har passeret et almindeligt kompromis.\nJeg ser frem til at se hvad der sker. Noget MÅ være under opsejling, for jeg tror ganske enkelt ikke på, at alle sover Tornerose-søvn mens alle idealer om den nye tone bare trædes under fode af politisk ligegyldighed for magtens skyld...\nIndsendt af Henrik V Blunck kl. 08.55 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Borgen, Fair løsning, holdninger, kompromis\nPolitikernes rovdrift på kontanthjælpsmodtagerne\nDet er ret tankevækkende at se nyheder i disse tider. Beskæftigelsesminister Mette Frederiksen er rigtig ude med riven efter hvordan kontanthjælpsmodtagere skal i job, skal i uddannelse frem for tidligere metoder til opkvalificering m.v. Det hele handler om at få folk i job, og gerne via løntilskud, i en tid hvor jobbene bare ikke er der. Jo, der kan såmænd skiftes lidt mellem nogle tusinde folk der så er i beskæftigelse - en form for jobrotation....\nNettoresultatet er stadig, at arbejdsløsheden stiger, og regeringen er uvillig til at kigge i egne rækker. De indgåede forlig og reformer SKAL bare være nok, uanset hvad vi andre tænker om den målstyring der bruges.\nKickstarten havde IKKE den ønskede effekt, og den ordning hvor folk kunne trække 15.000 fra pr. voksne person i husstanden blev trukket væk, med det nettoresultat, at man også i en stagnationstid venter med at få udskiftet hoveddøren eller enkelte vinduer.\nJo, der tænkes tydeligvis med en lommeregner som er alternativ i forhold til den vi andre bruger. :-)\nVæksten kan sparkes i gang, men så kræver det altså, at man lader ALT komme på bordet. Lad os få set på samfundet som et samlet hele i stedet for kassetænkningen hvor det nærmest bare handler om at få folk flyttet kunstigt fra den ene kasse til den anden.\nDet er pokkers nemt når en MF'er med en månedsløn på 60.000 taler om at folk 'bare kan gå på SU'... Hvad skal de uddannes til? Mange uddannelser er IKKE SU-berettigede, og det nytter ikke noget at vi der HAR et job ser samfundet ud fra en kunstig virkelighed når folk står i situationer som ikke nødvendigvis kan lægges i skemaer.\nDet ville være dejligt hvis alt kunne placeres som Lego-klodser. Hvis alle var uniforme størrelser som nemt kunne kobles sammen til en løsning der passede på alle, men sådan ER virkeligheden bare ikke!\nDa den nuværende regering sad i opposition lovede den EN NY TONE.\nDenne tone er IKKE ændret. Tværtimod. Alle kan se det. Men når kritikken kommer, så kastes der straks med mudder om at man lige skal lade reformerne virke, og man skal holde op med at være pessimister. Når noget ikke virker, så skal man åbenbart bare tie, og vente på at løsningen falder ned fra himlen som sagnet om Dannebrog... :-)\nDer MÅ være en bedre vej, og når selv tidligere formnad Poul Nyrup Rasmussen er begyndt at kritisere regeringens NYE standpunkt på finansskatten, så er det vel på tide at vågne hos Helle & Co.... Det mener alle - undtagen folkene i toppen af Socialdemokratiet.\nI dét perspektiv kan det næppe undre, at vælgerflugten går i blå retning. Skal der køres borgerlig politik kan vi lige så godt få den 'ægte vare' frem for at stikke os selv blår i øjnene.\nIndsendt af Henrik V Blunck kl. 15.06 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: job, kontanthjælpsmodtagere, kunstig virkelighed, løntilskud\nKommunalreformen - hjalp ikke ligefrem udkantskommuner\nHer nogle år efter den store kommunalreform, vedtaget under VKO, står det klart for mange små landsbykommuner (som de nu er blevet), at det ikke nødvendigvis var lige sjovt at vælge forkert. Faste læsere vil erindre jeg tidligere har boet i såvel Dianalund som Ruds Vedby, der gik sammen med Sorø kommune til den nye 'storkommune' bestående af det oprindelige Sorø, Dianalund og Stenlille.\nI udkanten af Dianalund ligger Tersløse på vej mod Sorø. Hovedvejen er alle enige om befares af tusindvis af lastbiler, busser og biler. Fartbøderne ville stå i kø for at blive noteret i blokkene da folk blæser på de faktisk skal igennem en mindre by når de f.eks. kommer fra Jyderup og kører via Skellebjerg og Tersløse mod Sorø.\nI gamle dage havde vi ordsproget "Alle veje fører til Rom" - og det virker som om al trafik bare skal gennem Tersløse-området. Flere års manglende vedligeholdelse er ved at sætte sit præg på vejen, og alligevel fortsætter folk med at køre samme vej. Man undres! :-)\nVi danskere er nok traditionalister, men jeg troede faktisk, at når vores ejendele var i fare, som f.eks. risikoen for en defekt støddæmper når dette ramte et hul i vejen var nok til at finde en alternativ vej...\nStordrift, synergi - min bare r*v!\nDer er mange kommuner der oplever lignende forhold. Desværre. Hvorfor stopper vi ikke op et øjeblik og betragter landkortet nu hvor debatten har raset om udkantsdanmark? Det er jo ikke kun i de mørke kroge af Jylland der sker svigt, vel?\nDet manglende folkelige fokus på den slags får jo politikerne på Tinget til at tro det hele går så ganske godt, og hér tager de så grundigt fejl. Jeg håber folk vil betragte de handlinger deres lokalpolitikere har gjort, og vil give dem en passende begmand for det makværk det hele er endt med. Selv snerydning var de første år svært nogle steder fordi der ikke helt var styr på hvor kommunegrænserne lå, med fare for trafikanter, gående m.v.\nDe politiske partier er bekymrede for hvor mange borgmesterposter de får efter kommunalvalget - med god grund...\nSend de traditionelle partier en klar besked ved at vælger borgerlister med lokale interesser for øje så vi i det mindste ad den vej kan få medindflydelse, for den blev vi jo alle lovet. Der ville ikke blive længere mellem borger og beslutningerne, vel?\nPræcis det modsatte er sket, og det er på tide at fortælle, at vi ganske enkelt ikke finder os i det.\nIndsendt af Henrik V Blunck kl. 12.25 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: kommunalreform, Sorø, Tersløse\nPrins Henrik igen frustreret\nDet fremgår af TV2 Online, at Ekstra Bladet har fået fat på et interview i et fransk ugeblad hvor Prins Henrik endnu en gang lufter sin frustration over ikke at blive kaldt 'konge'...\nTankerne har han, som bekendt, luftet før. Tronfølgeloven er klar, og 'med lov skal land bygges'...\nDe kongelige drømme daterer sig langt tilbage, men som franskmand burde Prinsgemalen kunne forstå, at hans hjemland forlængst skrottede monarkiet. Hvis hans strategier går ud på at hævde gammelt blåt blod, så gør han det danske monarki en stor bjørnetjeneste. Det er præcis den slags arrogance som danskerne i forvejen ikke bryder sig om.\nJeg skal ikke afvise, at enkelte har sympati for hans argumenter, men mange monarkier har samme struktur som vores, og der er INGEN udsigt til ændringer. Så det er nok på høje tid, at Prinsgemalen viser sin hustru (HKH Dronning Margrethe II), sine sønner og sine børnebørn den respekt at acceptere, at stemningen meget hurtigt kan vende imod en republikansk tankegang hvis han bliver ved med at lufte de tanker.\nHan har ret til sin holdning. Ingen tvivl om det. Men verden roterer nu engang ikke omkrig hvad den store Papa mener. :-)\nIndsendt af Henrik V Blunck kl. 05.00 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: fransk, monarki, Prins Henrik, Prinsgemalen, republikansk\nKommunalreformen - hjalp ikke ligefrem udkantskomm...


Manuskript til klumme i Jyllands-Posten 18.12.2017 Af Lars Olsen Hvorfor sidder der næsten kun Djøf’ere og akademikere i Folketinget? Spørgsmålet stilles ofte – og med god grund. Danmark er et af de lande, hvor rekrutteringen til politik har ændret sig med størst hast. Det påviser Diploma Democracy – the Rise of Political Meritocracy; bogen analyserer de politiske skel i en stribe europæiske lande, deriblandt Danmark. Til forskel fra tidligere domineres politik i dag af folk med lange uddannelser: »Borgere med lav eller mellemuddannelse udgør omkring 70 procent af vælgerne, men er stort set fraværende i regeringer, parlamenter og for dén sags skyld i de fleste andre politiske arenaer,« skriver de hollandske professorer Mark Rovens og Anchrit Wille. Uddannelse er i stigende grad en social skillelinje, der både handler om levevilkår og holdninger. For mange kortuddannede har åbne grænser ført til virksomhedslukninger og utryghed. Folk med lange uddannelser er ofte »kosmopolitiske« i synet på globalisering, indvandring og EU, mens de kortuddannede er mere »nationalistiske«. Samtidig er de mere optaget af dagligdags spørgsmål som social sikkerhed, leveomkostninger og kriminalitet. Forfatterne samler store mængder data fra seks europæiske lande. Alle steder er rekrutteringen til parlamentet mere eller mindre U-formet: I 1800-tallet var politik domineret af en højtuddannet elite, midt i 1900-tallet var der flere arbejdere og kortuddannede, og i dag domineres parlamenterne igen af højtuddannede. Danmark skiller sig ud: »I Danmark havde flertallet i Folketinget langt op i 1900-tallet kun grunduddannelse… I det seneste årti har situationen i Danmark imidlertid med stor hast nærmet sig de andre lande,« skriver Rovens & Wille. Tallene viser, at skreddet især tog fart sidst i...\nIndvandring kan tage livet af Sveriges velfærdsstat\nManuskript til klumme i Jyllands-Posten 11.12.2017 Af Lars Olsen Europa er i gang med en dramatisk ændring. I de næste 30 år vil den muslimske befolkningsgruppe vokse markant, men nok så interessant: Der er store politisk bestemte forskelle fra land til land. Danmarks udfordringer er store, men formentlig håndterlige; derimod kommer den svenske velfærdsstat under livstruende pres. Det ansete Pew Institute analyserer befolkningen i europæiske lande frem til 2050. Det lyder som langt ude i fremtiden, men er det egentlig ikke. Til den tid har min datter på 29 den alder, jeg har nu. Det handler i bogstavelig forstand om det samfund, vi overlader til vores børn. Muslimerne udgør i dag 5,4 pct. i Danmark, og der er store integrationsproblemer knyttet til disse migranter fra Mellemøsten og Nordafrika. Hvis der stoppes totalt for yderligere flygtninge og indvandrere, vil tallet alligevel vokse til 7,4 pct. Det skyldes, at muslimerne er yngre og får flere børn end de oprindelige danskere. Men selvfølgelig kommer der også frem over nye indvandrere og flygtninge. Ifølge fremskrivningen vil danske muslimer i 2050 udgøre mellem 12 og 16 pct. Mange af disse bliver heldigvis integreret med tiden. Erfaringen fra de sidste 30 år viser imidlertid, at det er sværere end som så, og at mange lever i parallelsamfund. Hertil kommer massive sociale problemer, der ikke er religiøst funderet. Efterkommerne af indvandrere og flygtninge klarer sig selv i tredje generation markant dårligere i skolen. Migration betyder simpelthen, at velfærdsstaten påtager sig en stor – og dyr – integrationsopgave generationer frem. 12-16 pct. bliver en stor udfordring. Sceneskift: Indvandrerpolitik har domineret Danmark i årtier. På centrum-venstre-fløjen...\nVi er midt i en stor, men upåagtet, samfundsforandring: Tryghedens deroute. Det dokumenteres af de omfattende Tryghedsmålinger, som Trygfonden har foretaget siden 2004. Især sygemeldte og folk med skrantende helbred er utrygge – klummen handler om helbred som ny risikofaktor i velfærdssamfundet. I en tidligere klumme i Jyllands-Posten fortæller jeg om hovedtendenserne i Tryghedsmåling 2017, og i Fagbladet 3F sætter jeg særlig fokus på utrygheden blandt de...\nVelfærdens deroute: Hold dig for Guds skyld rask\nManuskript til klumme i Jyllands-Posten 4.12.2017 Af Lars Olsen Et gammelt ordsprog siger, at »sygdom er hver mands herre«. Måske har vi glemt det. Svigtende helbred er blevet en ny risikofaktor i velfærdssamfundet, der ellers skulle sikre os mod sygdom og uforskyldt ledighed. Jeg har tidligere på denne plads omtalt Tryghedsmåling 2017, der udkom i sidste måned. Utrygheden er steget dramatisk siden 2004 og har nu stabiliseret sig på et højt niveau. En afgørende faktor er helbredet. De sygemeldte er en af de mest utrygge samfundsgrupper. Samtidig er utrygheden massiv blandt folk i beskæftigelse, der har mindre godt eller ligefrem dårligt helbred. Mister jeg mit job? Bliver job, der passer til mig, overtaget af østeuropæere? Får jeg en værdig exit fra arbejdsmarkedet, når den tid kommer? På alle spørgsmål spiller helbred en afgørende rolle. Hos de sunde og raske er utrygheden beskeden, men blandt folk med dårligt helbred er 40-65 pct. utrygge. Og forskellen på raske og skrantende stiger med alderen – i takt med at gigt, dårlig ryg og andre skavanker rammer brede grupper. Hvad er der sket med vores ellers så berømmede sociale sikkerhedsnet? En af Tryghedsmålingens forfattere, professor Jørgen Goul Andersen, giver svaret i »Medborgerskab under pres« – et bidrag til en ny bog (Guldager & Skytte: »Socialt Arbejde«). Frem til 1990’erne var medborgerskab topprioritet i socialpolitikken, og danske arbejdsløse havde en relativ høj grad af trivsel og deltagelse i samfundet. Under Nyrup-regeringen blev arbejdsløsheden halveret på rekordtid – de ledige havde ressourcerne og tog jobbene, da der blev brug for dem. Siden skiftede politikken. Socialpolitik blev indsnævret til inklusion på arbejdsmarkedet for at...


USA New Mexico (NM) Jemez Springs Forslag til aktiviteter i Jemez Springs Jemez Hot Springs: Home of The Giggling Springs\n228 anmeldelser Nr. 2 af 20 aktiviteter i Jemez Springs Varme kilder og gejsere, Natur og parker 040 Abousleman Loop, Jemez Springs, NM 87025+1 575-829-9175Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 1 uge siden Wendy S\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 228 anmeldelserFremragende80 %Rigtig god16 %Gennemsnitlig2 %Dårlig1 %Frygtelig1 %Lukket nusø - ma11:00 am - 7:00 pmon - to11:00 am - 7:00 pmfr - lø11:00 am - 8:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 11:00 AM - 7:00 PMAnbefalet varighed: 1-2 timerPLACERING 040 Abousleman Loop, Jemez Springs, NM 87025\nKONTAKT Website +1 575-829-9175Forbedr denne registreringEr denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Kan der købes mad ved denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Anbefales drikkepenge for denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed lukket visse dele af året?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted at besøge i forbindelse med en bryllupsrejse?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Jemez Springs\n66 anmeldelser 10.5 km\n30 anmeldelser Soda Dam Hot Springs\nMedlemsvurdering Fremragende84Rigtig god18Gennemsnitlig3Dårlig0Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (107)Engelsk (228)Sprog Dansk (107)Engelsk (228)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWendy S1Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Alle af mig selv .....MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMeg L1Anmeldt 2 uger siden Fredfyldt oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLinda MSanta Barbara, Californien31Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Smukke mineralske kilderHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejitsdaynuhh61Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Hurtig pige rejseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSahar Z12Anmeldt 4 uger siden Balsam for en træt rejsende!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmichael c22Anmeldt 14 maj 2017 fra mobile enheder Mors Dag 2017MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejone1badpirateColorado Springs, Colorado27297Anmeldt 11 april 2017 Det er et vidunder 1 time Springs besøgMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.NewMexicoTandT, Owner hos Jemez Hot Springs: Home of The Giggling Springs, svarede på denne anmeldelseSvarede 13 april 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChris LAlbuquerque, New Mexico544234Anmeldt 10 april 2017 Helt ærligt, Kom Alle!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.NewMexicoTandT, Owner hos Jemez Hot Springs: Home of The Giggling Springs, svarede på denne anmeldelseSvarede 13 april 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejpotholderqueenjemez springs, NM133Anmeldt 8 april 2017 Smukke opgraderingerMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.NewMexicoTandT, Owner hos Jemez Hot Springs: Home of The Giggling Springs, svarede på denne anmeldelseSvarede 13 april 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejnancymartiraSeattle, Washington4Anmeldt 27 marts 2017 Perfekt bølgelængde oplevelse for Brude brusebad WeekendMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.NewMexicoTandT, Owner hos Jemez Hot Springs: Home of The Giggling Springs, svarede på denne anmeldelseSvarede 2 april 2017Google Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenHighway 4 Coffee147 anmeldelser 0,11 km væk Dave's Burgers & More6 anmeldelser 18,32 km væk El Bruno's328 anmeldelser 36,99 km væk Los Ojos Restaurant & Saloon282 anmeldelser 0,12 km væk Seværdigheder i nærhedenJemez Mountains120 anmeldelser 7,72 km væk Jemez Springs Bath House123 anmeldelser 0,2 km væk Jemez Trail National Scenic Byway57 anmeldelser 1,03 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Jemez Hot Springs: Home of The Giggling Springs.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSendForrigeNæste123


Tre personer kæntrede i jolle ved Samsø - Både Molslinjen og Samsøfærgen sejlede til undsætning | stiften.dk\nBilledet her er taget fra Tunø i retning af Samsø, hvor Molslinjen er sejlet til ulykkesstedet på den nordvestlige side af øen. Foto: Finn Olsen\nDer var ikke tale om en øvelse, da to færger pludselig lå side om side ud for Samsøs nordspids tirsdag aften.\n27 jul. 2021 kl. 20:03\nØSTJYLLAND: Tre personer blev tirsdag aften reddet op af havet på den vestlige side af Samsøs nordspids, efter deres jolle var kæntret.\nAlle tre var nedkølede efter turen i havet, men ellers i god forfatning.\nDe er blevet samlet op af Molslinjens færge, som nu giver dem et lift til Aarhus.\nØstjyllands Politi fik meldingen klokken 18.35, men da nødsituationen var opstået til søs, overgik den praktiske indsats til JRCC (Joint Rescue Coordination Centre), der varetager redningsopgaver på havet.\nJRCC sendte sin redningshelikopter på vingerne, og samtidig udgik også et sos til alle både i nærheden.\nFår et lift med færgen\nI dette tilfælde sejlede både Molslinjens store færge og Samsøfærgen til ulykkesstedet.\nDe to færgers uvante sejlmønstre kunne blandt andet observeres fra Tunø, hvorfra en læser har været kvik med kameraet og sendt et billede til avisen.\nDet er i området omkring den røde firkant, at jollen kæntrede, så i alt tre personer røg i vandet og måtte reddes. Kort: Google Maps / Jesper Bech\nHos Østjyllands Politi kunne vagtchef Rene Ludvig fortælle, at de tre nødstedte personer alle er meldt uden for livsfare og efter omstændighederne har det godt\n- Der er blevet smidt en redningsflåde ned fra helikopteren, og så er de efterfølgende blevet samlet op af Molslinjens færge, som efterfølgende gav dem et lift til Aarhus, hvor de blev hentet af en ambulance og kørt til undersøgelse på hospitalet, forklarede Rene Ludvig tirsdag aften.\nMOB-båden i vandet\nDer er et kodeks blandt søfolk om, at man i tilfælde af melding om personer i havsnød, dropper alle gøremål og hurtigst muligt sejler til ulykkesstedet, hvis man er tæt nok på til at kunne gøre en forskel.\nDet er således ikke mere end halvandet døgn siden, at både Kongeskibet Dannebrog og Molslinjen blev indsat, da en kutter var ved at synke ved øen Hjelm nær Ebeltoft\nEn af Søværnets redningshelikoptere var søndag på aktion ved Samsø i forbindelse med en kæntret jolle. Billedet her stammer fra en øvelse over Horsens Fjord. Foto: Axel Schüt\nHos Molslinjen forklarede pressechef Jesper Maack, at det hænder, at rederiets færger bistår ved nødsituationer til søs.\n- Vi har færger på mange ruter, og der er mange lystsejlere, så det sker nu og da. Men her er det jo sket to gange næsten inden for et døgn. Det er i hvert fald usædvanligt, sagde Jesper Maack, der glædede sig over, at alt forløb lige efter bogen.\n- Jeg har ikke talt direkte med nogen fra besætningen endnu, men jeg er sikker på, at det må udløse en stor tilfredsstillelse at være med til så veludført en operation. Det er jo noget, vi træner igen og igen, netop så vi er klar, hvis sitatutionen skulle opstå.\nKonkret søsatte Molslinjen sin såkaldte MOB-båd (Mand Over Bord).\n- Det er en motoriseret gummibåd, som vi kan sænke ned i vandet, og det lykkes så at få fat i de tre nødstedte sejlere og få dem hejst med om bord igen, fortalte Jesper Maack.\nTilbage på skibet blev der via højtalerne kaldt efter en læge. Blandt de cirka 1.000 passagerer er der ofte repræsentanter for sundhedsvæsenet, og det var også tilfældet tirsdag, hvor lægen tilså sejlerne og via radio koordinerede med redningshelikopteren.\n- De nåede sammen frem til, at det ikke var nødvendigt at flyve de tre til hospitalet, så de sejlede med færgen, der i forvejen var på vej til Aarhus, forklarede Jesper Maack.\nSøfolk står sammen\nVagtchef hos Østjyllands Politi, Rene Ludvig, tilføjede, at det var rigtig godt, at begge færger reagerede på nødkaldet tirsdag aften og lagde ruten om.\n- I dette tilfælde fik vi hurtigt bekræftet, at der kun var tale om de tre personer, som blev reddet op, men havde der nu været flere, ville det have været en fordel med skibe til at hjælpe med eftersøgningen. Helikopteren kunne i princippet også have været i Roskilde på en opgave, sagde han.\nDet vides ikke på nuværende tidspunkt, hvad der fik jollen til at kæntre.


Hvad er Superfoods? Blik klogere på superfoods her Artikelforlaget.dken dansk artikeldatabaseCookiesBrugerbetingelserForsidenAlt det andetErhverv og arbejdeArbejde og jobFirmabeskrivelserFerie og rejserFlybilletterSkiferie og skirejserRejseguidesHus og haveMøbler og indretningLamper og brugskunstGør det selvOmbygning og tilbygningHavemaskiner og udstyrHaven generaltIt og webSeo og søgemaskineoptimeringProgrammering og udviklingDiverse It og webHjemmesiderIt og web guidesKrop og sjælMad og drikkeKosttilskud og medicinHudpleje og hårplejeParfumerBriller og kontaktlinserDating og kærlighedBørn og familiePersonlig udviklingSygdom og sundhedTræning og fitnessMobiler og gadgetsIphonesAndroid mobilerWindows mobilerAppsIpads og tabletsAndre gadgetsSport og fritidFriluftsliv og naturHobbySport og aktiviteterTøj og accessoriesHerretøjDametøjSko og støvlerSmykkerBørnetøjBriller og solbrillerAndre accessoriesTransportmidler og udstyrBiler og udstyrCykler og udstyrknallert/scooter og udstyrØkonomi og finansA-kasse og fagforeningForsikringLån pengeSpar penge Hvad er Superfood? 26. august 2015 af Christian AndersenSuperfoods er en særlig kategori af fødevarer, der findes i naturen. Per definition er de kalorie sparsomme. De er rige på antioxidanter og essentielle næringsstoffer – næringsstoffer vi har brug. Her kan du få mere information om, hvordan du bruger superfoods i din dagligdag. Tag et kig på nogle af de vigtigeste 3 superfoods kategorier nedenfor;Grønne superfoodsGrøntsager er gode, grønne superfoods er endnu bedre! Grønne superfoods har de højeste koncentrationer af let fordøjelige næringsstoffer, fedtforbrændings forbindelser, vitaminer og mineraler, som beskytter og helbreder kroppen. De indeholder en bred vifte af gavnlige stoffer, herunder proteiner, beskyttende vitaminer og sunde bakterier, som hjælper dig med at opbygge muskler og væv, støtte dit fordøjelsessystem og beskytte dig mod sygdom.-Hvede græs:\nHvede græs er spiret græs er fremragende til at fremme en sund blod. Det normaliserer skjoldbruskkirtlen og stimulerer kroppens stofskifte, letter fordøjelsen og kan være fantastisk til at hjælpe med et ønsket vægttab.-Spirulina: Spirulina er mikroalge, som er blevet forbrugt i tusinder af år. Det er en af de højeste proteinkilder på Jorden og indeholder 70% komplet protein. Undersøgelser har vist, at spirulina kan hjælpe med at kontrollere blodsukker og kan virke som en naturlig appetitkontollør.Frugt og nødderFrugt og nødder er rige på antioxidanter, der bekæmper frie radikaler i kroppen. Unødvendige frie radikaler kan sætte belastning på vores organer af eksterne faktorer, herunder forurening, cigaretrøg, stråling, brændte fødevarer, umættet fedt og kogte fødevarer.Goji Bær: Goji bær dyrkes på vinstokke i de beskyttede dale i indre Mongoliet og Tibet. Disse markant aromatiseret røde bær er en meget rig kilde til C-vitamin, der har 500 gange mere C-vitamin end appelsiner og faktisk mere C-vitamin end nogen anden frugt. De er en fantastisk kilde til vitamin A, B1, B2, B6 og E og indeholder en komplet supplement af protein med 18 aminosyrer og 21 spormineraler. Mest af alt, de er en glimrende antioxidant, som beskytter kroppen mod aldring og mod sygdom.UrterUrter som næring tilbyder kroppen en lang række næringsstoffer, som den ellers ikke ville have modtaget enten på grund af dårlig kost eller miljømæssige forureninger i jorden eller luften. Urter anvendes i traditionel medicin, som hovedsagelig sætter kroppen i balancen. Urter har været brugt i århundreder og er kendt for at have naturlige helbredende egenskaber.– Aloe Vera: Det er blevet anset for en superfood og er anerkendt for sine femoghalvfjerds helbredende forbindelser herunder naturlige steroider, antibiotika, aminosyrer, mineraler og enzymer. Aloe vera har været anvendt siden egyptiske gange som en hud fugtighedscreme, og healer for forbrændinger, sår, blå mærker, akne og eksem.Skrevet i: Træning og fitness Tags: sundhed, superfood, superfoods


Musiker med lokale rødder spiller i Ubby - sn.dk - Kalundborg\nPublikum se frem til en guidet tur igennem følelsesregisteret, når Kennet Nefling kommer til Ubby og spiller et par sange. PR-foto\nArtiklen: Musiker med lokale rødder spiller i Ubby\nMusiker med lokale rødder spiller i Ubby\nKalundborg - 19. januar 2020 kl. 11:23\nNår Kalundborg Biblioteker offentliggør deres næste arrangementskatalog, står Hvidebæk Lokalråd for underholdningen på Ubby Bibliotek. Helt eksklusivt har rådet fået kontakt til Kenneth Nefling alias The Victim, som kommer og giver et par numre lørdag den 25. januar kl. 10.\nKenneth Nefling er fra Kalundborg Kommune og har bla. trådt sine barnesko på Buerup Skole. Kenneth Nefling besluttede, at det var musikkens vej, han ville gå, og derfor rykkede han til Aarhus og indspillede et par sange. I 2017 udkom debut ep'en »Letting Go«, som blev taget rigtig godt imod af DR's P4, hvor fire ud af seks af sangene fra ep'en er blevet spillet. I efteråret 2018 underskrev The Victim en kontrakt med pladeselskabet Target Group (Savage Rose, Hush m.f.).\nMusikmagasinet 33Plus har bl.a. skrevet: »Det er således et åbenlyst talent, der nu endelig springer ud, og 33Plus ser ingen grund til at albummet ikke kan ramme musikhjerterne hos et publikum, som med selvfølgelighed lytter til musik af f.eks. Passenger, Ed Sheeran, Jason Mraz og Josh Ritter.«\nPublikum se frem til en guidet tur igennem følelsesregisteret, når Kennet Nefling kommer til Ubby og spiller et par sange. Undervejs bydes på lidt at drikke og noget sødt til tanden, ligesom Dan Hansen er blevet inviteret til at deltage og præsentere forårets arrangementsprogram.\n- Kalundborg Biblioteker er utrolig glade for samarbejdet med Hvidebæk Lokalråd. De har mange kontakter og giver altid en hjælpende hånd ved biblioteksarrangementer i Ubby. Det er bl.a. deres store hjælp og input, der er årsag til, at Kalundborg Biblioteker kan præsentere så skarpt og kvalificeret arrangementsprogram i Ubby, fortæller faglig koordinator Stine Veisegaard.\n- Mød bare op til en hyggelig formiddag, som er gratis at deltage i, lyder opfordringen fra Stine Veisegaard.\nLæs mere om programmet for offentliggørelse af Kalundborg Bibliotekers arrangementsprogram på www.kalundborgbib.dk


Skole OL Tast Selv – Klassedysten\nDeltager klassen i ‘Klassedysten – i egen svømmeundervisning’ skal eleverne i klassen svømme så langt de kan på 20 minutter. Vinderklasserne, og altså de som kvalificerer sig til den store finale i Aarhus, er de klasser som svømmer flest meter i gennemsnit pr. elev i klassen. Vi finder altså vinderklasserne ved at dividere klassens samlede antal svømmede meter med antallet af elever i klassen. Er der en elev, som ikke kan deltage, skal eleven ikke tælles med i antallet af elever.\nSvømningens 10-kamp – Stævner og Finale\nDeltager klassen i et stævne og/eller er så dygtige at kvalificere sig til det store finalestævne i Aarhus, skal klassen dyste i Svømningens 10-kamp, hvor det både er elevernes færdigheder i vandet og deres evne til at samarbejde, som afgør, hvem vinderne bliver.\nArrangørerne, herunder dommere og hjælpere, lægger stor vægt på at alle elever, som har lyst og mod på det, får lov at deltage i lige stor udstrækning, så alle elever får en god oplevelse med dagen og oplever fælleskabet.\nVandpolo: Eleverne skal svømme med bolden og derefter kaste den for at ramme plader på bassinkanten.\nForhindringsbane: Eleverne skal svømme fra den ene ende til den anden og undervejs passere forhindringer.\nDen olympiske ild: Eleverne skal fragte den olympiske fakkel fra den ene ende af bassinet til den anden.\nMedleyholdkap: Eleverne skal svømme rygcrawl, brystsvømning og crawl, fra den ene ende til den anden.\nBoard Race: Eleverne skiftes til at padle et livredderboard fra den ene ende til den anden ende af basinnet.\nT-shirtstafet: Eleverne skal svømme fra den ene ende til den anden iført T-shirt. T-shirten iføres i hver ende.\nI hver disciplin deltager der typisk 4-8 elever. Se mange af disciplinerne i videoen her.\nNærmere beskrivelser af disciplinerne bliver tilsendt deltagerne forud for både stævne og finale. Disciplinerne kan variere fra stævne til stævne, ligesom rækkefølgen for disciplinerne kan ændres.\nPointsystem i Svømningens Tikamp\nDet gælder om at samle så mange point som muligt. I hver disciplin dystes der mod de andre klasser. Den klasse, som kommer først i mål, får tildelt det højeste antal point (10 point) nummer to får 9 point, nummer tre får 8 point og så fremdeles, og alle klasser får dermed point i hver disciplin. I tilfælde af at to klasser kommer i mål på samme tid, så deler de placeringen, og hver klasse får det antal point, som hører til den pågældende placering. Pointantallet varierer af, hvor mange klasser der kan deltage ved det enkelte stævne.


Alle restauranter i Napoli Restauranter i nærheden af Tartufi Che Passione\nRestauranter i Romantisk i Chiaia\nAlle aktiviteter i Napoli Aktiviteter i nærheden af Tartufi Che Passione\nEuropa›Italien›Campania›Province of Naples›Napoli›Restauranter i Napoli›Tartufi Che Passione\n556 anmeldelser Nr. 262 af 2.355 Restauranter i Napoli Udmærkelsescertifikatet $$$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Vico Satriano 8c, 80121, Napoli, Italien +39 081 245 5057\n556 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Dagens restauranttilbud Studio BurgerOp til 50 % i rabat Se alle tilbud Book lignende restauranter\nNapoli, Province of Naples 769 anmeldelser Reserver Ristorantino dell'Avvocato\nNapoli, Province of Naples 669 anmeldelser Ecomesara'\nNapoli, Province of Naples 594 anmeldelser Reserver Ristorante Napoli Mia\nNapoli, Province of Naples 203 anmeldelser Le Cantine dei Petrone\nNapoli, Province of Naples 485 anmeldelser Reserver La Terrazza\nNapoli, Province of Naples 118 anmeldelser Mere Osteria Il Gobbetto\nNapoli, Province of Naples 2.455 anmeldelser La Taverna del Brigante\nNapoli, Province of Naples 235 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Tartufi Che Passione Klik her for at vurdere\n4 nyttige stemmer “Hyggeligt sted og dejlig mad”\nDenne restaurant er et rigtigt pænt og hyggeligt sted. Meget professionel betjening. Vi fik steak, Sværdfisk og laks. Vores staks var fantastiske, portionen med Sværdfisk var lille og kræver en ret mere, hvis man skal blive mæt. Laksen var fin, men stegt lidt for meget efter min mening. Hvis man ønsker grønsager til sit måltid, skal man bestille det som...\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Tartufi Che Passione, kiggede også på\nHar du været i Tartufi Che Passione? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nReservationer, Siddepladser, Tjenerstab, Serverer alkohol, Gratis Wi-Fi, Handikapvenlig\nVico Satriano 8c, 80121, Napoli, Italien Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Tartufi Che Passione og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Tartufi Che Passione og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Tartufi Che Passione Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 8 anmeldelser Lido Selvetta\n249 anmeldelser Chiaia\n47 anmeldelser Museo Palazzo San Teodoro\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 944 anmeldelser Umberto\n365 anmeldelser 12 Morsi\n537 anmeldelser Terrazza Calabritto


Finansiering af Nokia Lumia 925 \nFinansiering af Nokia Lumia 925\nFinansiering af Nokia Lumia 925 - Bliv klogere på alt, der har med Finansiering af Nokia Lumia 925 at gøre her på hjemmesiden.\nEr du på udkig efter information om Finansiering af Nokia Lumia 925, så kig med her. Hos Mobiltelefon afbetaling.dk finder du nøje udvalgte ressourcer, der har med Finansiering af Nokia Lumia 925 at gøre.\nTjek vores henvisninger om Finansiering af Nokia Lumia 925\nI vores linkliste finder du ikke blot links til sider om Finansiering af Nokia Lumia 925, men også om andet, der relaterer sig til mobiltelefoner og smartphones, hvad enten det er via engangsbetaling eller finansiering.\nSpørgsmål ift. Finansiering af Nokia Lumia 925\nVi besvarer gerne dine spørgsmål, hvis du har noget at spørge om vedr. Finansiering af Nokia Lumia 925 eller andet mobiltelefonrelateret. Find vores kontaktoplysninger nederst på siden, hvis du vil spørge om noget. Vi kan ikke garantere, at vi kan svare på dit spørgsmål omkring Finansiering af Nokia Lumia 925 eller hvad du nu ellers vil vide mere om, men vi vil i hvert fald forsøge at gøre vores ypperste.


Indsendt af btk kl. 06.37 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 11.11 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 21.10 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 23.04 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 14.38 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 11.15 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 20.47 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 14.30 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 06.50 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 16.09 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 07.59 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 18.29 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 11.31 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 09.02 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 08.26 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af btk kl. 11.06 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg


Hjem / Keim Ecosil-ME / Keim Ecosil-ME Silikatmaling 10 Liter – Farve 9225\nVarenummer (SKU): KE-912-9225 Kategori: Keim Ecosil-ME\nMange leder efter den billigste Keim Ecosil-ME Silikatmaling 10 Liter – Farve 9225 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nKeim Ecosil-ME Silikatmaling 10 Liter – Farve 9225 med PrisMatch\nKeim Ecosil-ME Silikatmaling 10 Liter – Farve 9225 kan på grund af dens store popularitet nu findes i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Keim Ecosil-ME. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Keim Ecosil-ME Silikatmaling 10 Liter – Farve 9225 hos den populære shop DecoFarver.dk, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. I det store udvalg af varer kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Når der handles i webshop sparer du penge- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKeim Ecosil-ME Silikatmaling 10 Liter – Farve 9225 og fordele ved at købe online\nShoppes der produkter online, får du andre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det gør en prissammenligning let, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Du kan oven i købet gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Ungdomsdanmarksmestre 2016 – Dansk Skak Union / Nyheder\nPost published:8. oktober 2016\nI denne weekend blev der fundet nye Ungdomsdanmarksmestre ved stævnet i Køge. Køge Skakklub og Køge Skakskole havde lagt mange kompetente kræfter i at få lavet et flot stævne. Hovedarrangør Finn Stuhr skriver til skak.dk om tre spændende dage i Køge:\nForventningerne var store hos arrangør, såvel som hos de unge og deres forældre da 90 skakspillere i alderen 7-16 holdt træf på Asgård Skole i Køge, hvor Køge Skakklub var vært for dette års Danmarksmesterskaber for landets ungdomsspillere.\nDe mange ungdomsturneringer og træningssamlinger der bliver arrangeret rundt omkring i klubber er tydeligt medvirkende til at arrangøren og de mange hjælper kan se tilbage på et gnidningsløst arrangement.\nKammerater og venner mødtes, nye venskaber blev skabt og der blev hygget i de tre dage. Ventetiden mellem runderne blev udnyttet i skolegården hvor boldene kom frem.\nJyderne svigtede deltagelse og de fleste spillere kom fra Øst Danmark så hvis der skal være fokus på rykind fra Vest må det være Abigail Riis Weersing der drog til Køge med fly fra England, hvor hun bor med sin danske mor og amerikanske far. Hvad gør man ikke for at deltage i Danmarksmesterskaberne. Måske nogle jyske leder er lidt flove.\nDet ændrede dog ikke på at de 90 fremmødte fik en spændende oplevelse. Hvor de ældre årgange fordybede sig i skakspillets forunderlige verden, tog de det lidt lettere i de yngre årgange, hvor U10 gruppen hurtigt blev til ”kongegruppen”. Her kom rigtig mange guldkorn, såsom ”hvis min modstander tilbyder remis, opgiver han så”, ”min modstander har lavet ulovligt træk for 4. gang, må jeg godt spille videre”.\nHelt vildt blev de i U14 hvor klubkammeraterne fra BMS Nicolai Kistrup og Mads Pasztor skulle kæmpe om at blive Danmarksmester i gruppen. Efter 4 timer enes de om remis. Med ulig farvede løbere og bønder på de rette felter var de umuligt at finde en gevinst. Da der skulle beregnes korrektion, stod de lige også i 2 korrektion. Da der ikke var andre afgørende muligheder for at finde den ene bedre end den anden, valgte arrangørerne med råd fra ungdomsansvarlige, at udnævne begge til Danmarksmestre.\nU08: (7 runder)\n1. John Christoffer Christensen, Silkeborg Skakklub, 7 point\n2. Andreas Philip Cort Maleeva Hansen, GSF Caissa, 5½ point\n3. Valdemar Østergaard-Nielsen, Nørrebro Skakklub, 5 point\n1. Nanna Ehrenreich, Enkeltmedlem, 4 point\n2. Augusta Bollmann, Enkeltmedlem, 3 point\n3. Mallie Stage-Steffensen, Enkeltmedlem, 2 point\nU10: (7 runder)\n1. Marius Bøss Sørensen, Skive Skakklub, 6½ point\n2. William Østergaard-Nielsen, Nørrebro Skakklub, 5½ point\n3. Lukas Iskos, Nørrebro Skakklub, 5½ point\n1. Abigail Riis Weersing, Enkeltmedlem, 4½ point\n2. Jasmin Silberg Brender, Enkeltmedlem, 3 point\n3. Sara Kizilkaya, Brønshøj Skakforening, 3 point\nU12: (7 runder)\n1. Casper Liu, GSF Caissa, 7 point\n2. Jonathan Roed Gundorf Jacobsen, Frem, 5 point\n3. Kishichiro Kræmmer, Nørrebro Skakklub, 5 point\n1. Sigrid Erstad Jørgensen, Roskilde Skakklub, 3 point\n2. Ingrid Elmer Nielsen-Refs, Amager Skakforening, 3 point\n3. Signe Nielsen, BMS, 2½ point\nU14: (5 runder)\n1-2 Mads Paztor, BMS, 4½ point (ens korrektion!)\n1-2 Nicolai Kistrup, BMS, 4½ point (ens korrektion!)\n3. Donald Brinch, Greve Skakklub, 4 point\n1. Signe Sofie Bøss Sørensen, Skive Skakklub, 2 point\n2. Mikala Høyerup, Enkeltmedlem, 2 point\n3. Lotte Zsigri Dyndgaard, 1½ point\nU16: (5 runder)\n1. Victor Koch-Muller, Præstø Skakklub, 3½ point\n2. Julio Guillermo Quiñones-Maletti, BMS, 3 point\n3. Laurits Gorm Dahl, Skive Skakklub, 2 point\nJens Kristiansen igen i front


Udgivet den 13. maj 2014\nDer kommer mere og mere fokus på at spise efter årstiderne, hvilket jeg synes er fantastisk. Mest fordi det er mere bæredygtigt. Ikke, at jeg skal spille for hellig, for de jordbær, der er på billedet ovenfor, er godt nok danske, men jeg er sikker på, at de er dyrket i drivhus. Nogle gange må man godt snyde lidt, så længe udgangspunktet er, at man prøver at tænke årstiderne lidt med.\nDerfor har jeg lavet en ny kategori under bloggens opskriftsindeks, der hedder “sommer”. Sommermad kan være mange ting, og jeg har ikke medtaget alt (så var den blevet al for lang), så opskrifter på pizzabunde og burgerboller står stadig kun under bagværk, hvis man føler for at smække bøffer eller en pizza på grillen.\nJeg håber, at sommer-kategorien kan være til inspiration, og jeg vil prøve at opdatere den løbende, når der kommer nye sommeropskrifter på banen. Jeg har især tænkt på de dage, hvor det er så varmt, at man trænger til noget let og læskende.\nDet kunne være ananasispinde eller bananispinde med kakao. Måske en dejlig hyldeblomstsaft eller en læskende iskaffe, iste uden sukker eller en kold gazpacho. Eller en kærnemælkskoldskål eller kærnemælkskoldskål med skyr.\nMåske har du et bål, og har lyst til at lave plankefisk, eventuelt med en spidskålssalat med sennepsvinaigrette, radiser og ærter ved siden af. Eller måske vælter du i rabarber og trænger til en rabarbercrumble med lakrids eller en rabarberkage med marengs. Det ved kun du.