Udviklingsplan Overordnede mål, indsats- og fokusområder - PDF\nDownload "Udviklingsplan 2015 - Overordnede mål, indsats- og fokusområder"\nGrethe Bertha Poulsen\n1 Udviklingsplan Overordnede mål, indsats- og fokusområder Udviklingsplanen er det fælles styringsredskab i Social & Handicap Drift. Det rummer: 1. De tværgående og fælles mål, indsats- og fokusområder, som udgangspunkt for udviklingsplaner på det enkelte bo- og aktivitets- og beskæftigelsestilbud. 2. Konceptet for den enkelte udviklingsplan på hvert tilbud. Tilbuddets udviklingsplan indgås som en aftale mellem det enkelte tilbuds leder/forstander og afdelingschefen for SHD. Angiv tilbuddets navn: Helhedstilbuddet Bank-Mikkelsens Vej Rammen Vision Udviklingsplanerne og fælles fokusområder drøftes på det årlige seminar for ledere og konsulenter i Social & Handicap Drift. Mål og fokusområder vil være gældende, indtil de revideres. Vision for borgere med handicap, sindslidende og socialt udsatte Vi er kendte for at give alle borgere uanset handicap og livssituation mulighed for at kunne udnytte egne ressourcer til at leve et så selvstændigt og meningsfyldt liv som muligt. Vedtaget i kommunalbestyrelsen Tværgående målsætninger, politikker, strategier mv. i Gentofte Kommune Alle parter er ansvarlige for at arbejde for de målsætninger mv., der er fastsat politisk og/eller administrativt i: - Gentofte- Plan - Handicappolitik og årlige handleplaner - Sundhedspolitik og årlige handleplaner - Direktionens strategiplan - Social & Sundheds strategiske fokus Delpolitikkerne på personaleområdet. Øvrige politikker i Gentofte Kommune. Derudover vil der i 2015 på tværs af organisationen være et særligt fokus på it især Gentofte Platformen. De tværgående indsatsområder udgør indsatser, som vi arbejder med på tværs Nogle er fælles og involverer alle tilbud. Andre involverer få tilbud: 1\n2 Tværgående indsatsområder i Social & Handicap Drift De tværgående indsatsområder involverer ofte også parter uden for SHD og indgår i samarbejder på tværs. - Implementering af rehabiliteringsindsatsen - Socialtilsyn, kvalitetsmodel og Tilbudsportalen - Opfølgning på socialpsykiatriplanen: Det fælles grundlag - Det gode liv i nye rammer (moderniseringsplanen) - Implementering af f koncept for indsatsplanen (tidligere: pædagogiske og faglige planer) - Autismetilbud i samarbejde med Lyngby-Taarbæk. Projekter og initiativer via puljemidler: Om sundhed og velfærdsteknologi og knyttet til Handicappolitikkens handleplaner samt Velfærdsteknologipuljen samt eventuelt statslige og regionale puljer. Fælles fokusområder og mål i Social & Handicapdrift Det borgerrettede fokus har især sit afsæt i de politisk vedtagne mål for borgerne med handicap, sindslidende og socialt udsatte i Gentofte Plan 2015, det fælles (re)habiliteringsfokus og kvalitetsmodellen for socialtilsynet. Social & Handicap Drifts fokus i de fælles fokusområder er borgerrettet og vi arbejder overordnet med rehabilitering eller habilitering 1 i forhold til: 1. Velfærdsteknologi og kommunikation 2. Selvstændighed og relationer 3. Mål, faglige tilgange og metoder 4. Sundhed og trivsel Vi har et øget fokus på borgernes muligheder for leve et så selvstændigt og meningsfuldt liv med en funktionsnedsættelse. Indsatserne tilrettelægges med et rehabiliterende sigte, med afsæt i borgernes ønsker for eget liv. Selvstændighed og meningsfuldhed er centrale forudsætninger i rehabiliteringsindsatsen og understøttes af forskellige faglige metoder og teknologier. Særligt er borgenes netværk og muligheder for at deltage som medborger på relevante og meningsfulde arenaer betydningsfulde elementer i den rehabiliterende tilgang. For at kvalificere de målrettede og tidsbestemte samarbejdsprocesser 1 Rehabilitering rettet sig mod borgere, der har fået en funktionsnedsættelse i løbet af deres liv. Habilitering fokuserer på borgere med medfødte funktionsnedsættelser. Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk. Formålet er at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv. Rehabilitering baseres på borgerens hele livssituation og beslutninger og består af en koordineret, sammenhængende og vidensbaseret indsats. (Definition i socialpsykiatriplanen GK fra: Rehabilitering i Danmark Hvidbog om rehabiliteringsbegrebet, Marselisborg Centret 2004). Habilitering adskiller sig fra rehabilitering ved at støtten (i et samlet livsperspektiv) ikke er tidsafgrænset. Og bygger i øvrigt på samme værdier som rehabilitering. 2\n3 mellem borger, pårørende og fagfolk, arbejdes der med mål og metoder for og i indsatserne. Ad. 1: Velfærdsteknologi og kommunikation Vi vil styrke (re-) habililiteringsprocessen, borgerens udvikling og trivsel samt medarbejdernes arbejdsmiljø ved at medtænke og anvende velfærdsteknologi som en integreret del af den pædagogiske støtte. Vi har fokus på, hvordan anvendelsen af teknologi kan forstærke borgerens tryghed, selvstændighed, indlæring sikkerhed og mobilitet. Velfærdsteknologi kan både være it -kommunikation og konkrete velfærdsteknologiske redskaber. Vi udnytter nye teknologier til at kvalificere arbejdsgange i dagligdagen. Vi vil i særlig grad rette indsatsen mod: Borgerens mulighed for at agere så selvstændigt som muligt i Det digitale samfund. Borgerens forudsætninger for at udvikle og udvide kompetencer, ressourcer og muligheder for selvstændigt og aktivt at kunne træffe egne valg. Borgerens oplevelse af størst mulig tilgængelighed og selvhjulpenhed i - og udenfor egen bolig. Ad. 2: Selvstændighed og relationer Vi vil fortsat være kendt for en indsats der styrker og videreudvikler borgerens mulighed for at indgå i sociale relationer, fællesskaber og netværk i det omkringliggende lokal- og civilsamfund. Vi har fokus på: Aktiviteter og fællesskaber, der giver borgerne mulighed for at udvikle og anvende sociale kompetencer og selvstændighed. At tilrettelægge de overordnede rammer, så borgernes mulighed for et selvstændigt liv som aktiv medborger understøttes bedst muligt. At være åbne mod og involvere os i det omkringliggende lokal- og civilsamfund. At samarbejde med borgeren om udarbejdelse og opfølgning på konkrete, individuelle mål for borgerens sociale kompetencer, selvstændighed og netværk. At borgeren med udgangspunkt i egne ønsker og behov herfor har kontakt til og samvær med deres familie og netværk i dagligdagen. 3\n4 At medvirke til at understøtte nye netværk for borgerne. At borgerne inddrages mest muligt i beslutninger og opgaveløsningen gennem udvikling af tilbuddenes pædagogiske praksis og demokratiske processer, herunder arbejdet med brugerbestyrelser. Ad. 3: Mål, faglige tilgange og metoder Vi vil videreudvikle arbejdet med pædagogiske og andre faglige mål, tilgange og metoder, for at skabe det bedst mulige afsæt for, at borgerne kan tilbydes en kvalificeret rehabiliterende indsats. Det gør vi ved at: Vi arbejder systematisk med relevante mål, evidensbaserede metoder og faglige tilgange i forhold til målgruppen Vi formulerer klare, konkrete og individuelle mål for borgernes ophold i tilbuddet. Vi anvender effektmåling og resultatdokumentation, som afsæt for løbende læring og forbedring af indsatsen. Vi sikrer, at medarbejderne løbende udvikler deres kompetencer til at kunne arbejde kvalificeret med mål, metoder, resultatdokumentation m.m. Ad. 4: Sundhed og trivsel Vi vil styrke borgernes sundhed og trivsel gennem forebyggelse, livsstilsændring og sundhedsfremme i hverdagen. Vi tager afsæt i et sundhedsperspektiv med en helhedsorienteret og bred tilgang 2. Det gør vi ved: At igangsætte og deltage i en række initiativer, der styrker borgernes sundhed, f.eks. om medicin. At understøtte samarbejde på tværs med samarbejdspartnere, der kan styrke den sundhedsfaglige indsats for borgerne i hverdagen. Kompetenceudvikling og aktiviteter på tværs om sundhed. At inddrage medarbejdere med sundhedsfaglige kompetencer i opgaveløsningen. Tilbuddets egne indsatsområder: Det enkelte tilbud beskriver et eller flere indsatsområder inden for tre ud af fire af de fælles fokus- På Helhedstilbuddet BMV vil vi i 2015 arbejde særlig målrettet med følgende 3 af de 4 fokusområder: Velfærdsteknologi og kommunikation, Selvstændighed og relationer og Mål, faglige tilgange og metoder. 1. Velfærdsteknologi og kommunikation 2 Dette udtrykkes i indsatser i forhold til de klassiske KRAMS-faktorer ved forebyggelse og livsstilsændring indenfor: Kost, Rygning, Alkohol, Motion og Søvn/Stress/Seksualitet. Samt i indsatser med udgangspunkt en bredere forståelse af KRAM, der handler om at skabe sundhedsfremme f.eks. med fokus på Kompetencer, Relationer, Anerkendelse/Accept og Motivation/Mestring. 4\n5 områder. Vi vil videreføre arbejdet fra udviklingsplanen 2014 så vi også i 2015 fastholder et særligt fokus på, hvordan anvendelsen af it-kommunikationsmetoder kan fremme beboernes muligheder for i højere grad selvstændigt og aktivt at kunne træffe flere valg, og dermed opnå større selvhjulpenhed og bedre trivsel. Mål Målet er, at flere beboere i de 2 miljøer afprøver og/eller gør udvidet brug af: It-kommunikations-teknologi, - med særlig fokus på, leg og læring. Formålet er at give beboerne mulighed for mere selvstændigt at kunne vælge og vælge flere underholdnings- og lærings muligheder. It-kommunikations-teknologi, - med særlig fokus på, Struktur i hverdagen. Formålet er, at beboerne får andre muligheder for selvstændigt, at få (bedre) overblik over egen dag/uge mv. IT kommunikationsteknologi med særlig fokus på at udvide og udvikle kendskab og brug af ipads/tablets og anden it-teknologi. Aktiviteter At udbrede kendskabet til brug af Ipads/tablet mv. til medarbejderne og beboerne ved At den tværgående velfærdsteknologigruppe mødes minimum hver anden måned for at sikre igangsætning, afprøvning, opsamling og evaluering. Samt udbrede viden og resultater på hele BMV At medarbejderne får en oversigt over de apps og muligheder i form af at tage billeder, bruge Skype, lave små film m.m., der kan være relevante At der sker sidemandsoplæring medarbejderne imellem At de erfarne medarbejdere laver et oplæg, som fremvises for de øvrige medarbejdere på personalemøderne samt i velfærdsteknologigruppen. At afdække hvilke beboere, der for nuværende bruger Ipad/tablet samt til hvilket formål. At der følges op på personalemøde 1 x månedligt på, hvad status er ifht. brug af Ipads/tablets og diverse apps for den enkelte beboer. At der aftales en opfølgningsplan i velfærdsteknologigruppen samt i de enkelte huse. Succeskriterier At yderligere 5 beboere (udover de 15 som allerede benytter IT kommunikationsmetoder) benytter Ipad/tablet mv. At der er beboere, som selvstændigt tager initiativ til at bruge Ipad/tablet m.m. At det fremgår af minimum 5 pædagogiske planer, hvilke ITkommunikationsmetoder der ønskes igangsat samt hvilke der er igangsat og hvilke erfaringer der er gjort. At det af referaterne fra hvert andet p-møder i de 4 team fremgår, at 5\n6 der er fulgt op på opgaven. 2. Selvstændighed og relationer Vi vil videreføre arbejdet fra udviklingsplanen 2014 så vi også i 2015 fastholder et særligt fokus på indsatser, der handler om selvstændighed og relationer - som styrker og videreudvikler beboernes mulighed for at indgå i- og vedligeholde sociale relationer, herunder udvikling af sociale kompetencer og mestring til mere selvstændigt at opsøge og indgå i sociale relationer. Mål Målet er, at beboerne i hus støttes i bl.a. at deltage i beboermøder og brugerbestyrelsesmøder, hvor temaer om venskab, naboskab og fællesskab sættes på dagsordnen, og at beboerne får mulighed for, at bringe synspunkter, udfordringer og ønsker med på brugerbestyrelsesmøder, og dermed også ad den vej støttes i bedre at kunne mestre at indgå i sociale relationer. Målet er, at medarbejderne i hus sætter fokus på temaer om beboernes venskab, naboskab og fællesskab, og igangsætter aktiviteter sammen med beboerne, som giver beboerne muligheder for at opleve sociale relationer i form af samvær, venskab, naboskab og fællesskab på flere og nye måder. Aktiviteter På beboermøderne i hus sættes der særlig fokus på temaer om venskab, naboskab, fællesskab blandt andet ved at relevante emner sættes på dagsordnen til beboermøderne og at der skrives referat af møderne, og beboerne støttes i blandt andet, at arrangere fælles oplevelser med beboerne i nabohusene samt i at forberede sig til deltagelsen i brugerbestyrelsesmøderne, hvor emnerne bringes op. Medarbejderne i hus afprøver sammen med beboerne f.eks. 2 metoder/måder med særligt fokus på beboernes relationer i form af venskab, naboskab og fællesskab. At MED gruppen udarbejder en liste med eksempler over hvad venskaber kunne være for beboerne på 20-28, i psykiatrien og i forudsigeligheden, så vi har et fælles billede af hvornår vi kan definere, at der opstår venskaber, og medarbejderne dermed ved hvad de skal opsamle og medarbejdere og borgere man må gerne udvide listen undervejs. At det aftales hvordan der følges løbende op på opgaven. Succeskriterier At det observeres, at beboerne i hus på beboermøderne viser interesse for temaerne venskab, naboskab, fællesskab ved at blive og deltage i mødet og selvstændigt eller med hjælp fra en medarbejder bringer emnerne om venskab, naboskab og fællesskab op på bruger- 6\n7 bestyrelsesmøderne. At medarbejderne i hus på p-møder kan fortælle hvilke metoder/måder der er igangsat og afprøvet ift at vedligeholde eller udvikle beboernes relationer, venskaber og fællesskaber - og hvilke resultater de så. At det observeres i dagligdagen i boenhederne på BMV 20-28, at der opstår venskaber mellem beboere i samme boenhed eller mellem beboere i forskellige boenheder. At der løbende er fulgt op på opgaven, ved at opfølgning på udviklingsplanens mål og aktiviteter sættes på personalemødedagsordnerne i de 4 team som et fast punkt, som fremgår af referatet. En fast medarbejder i hvert team samler referatpunkterne 1 gang om måneden og videregiver opfølgningen til MED gruppen via MR (medarbejderrepræsentanten), som på det månedlige MED møde vil samle og følge op på udviklingsplanens mål og aktiviteter. Emnet/opfølgningen vil ligeledes indgå i vores infobreve til medarbejderne. 3. Mål, faglige tilgange og metoder Vi vil videreføre arbejdet fra udviklingsplanen 2014 så vi også i 2015 fastholder et særligt fokus på at omsætte den neuropædagogiske viden, den autismepædagogiske viden, og den indsigtspædagogiske viden samt anden faglige metoder og viden, herunder en (re)habiliterende indsats i det pædagogiske arbejde og at sammenhængen mellem praksis og teori fremgår af de pædagogiske planer. Samt, at der afprøves/anvendes metode/r til effektmåling og resultatdokumentation. Mål At de medarbejdere der i 2014 har gennemført, og i 2015 gennemfører henholdsvis den 4 ugers neuropædagogiske uddannelse, autismekurser samt uddannelsen Fagligt udviklingsprogram, anvender den faglige/teoretiske viden i det daglige pædagogiske arbejde. At sammenhængen mellem de teoretiske indsigter/viden og den pædagogiske praksis fremgår/er beskrevet i 8 pædagogiske planer fordelt over hele tilbuddet. At der anvendes opfølgnings og evalueringsskemaet jf. beslutningen i evalueringen for udviklingsplanen 2014 til effektmåling og resultatdokumentation af mål i de 8 udvalgte pædagogiske planer, samt i forbindelse med indsatsområde 1 velfærdsteknologi og kommunikation. Aktiviteter Indenfor de første 2 måneder af 2015 aftales det på personalemøder i de 4 team, hvilke 8 pædagogiske planer der udvælges og hvilke medarbejdere der har til opgave, at beskrive sammenhængen mellem teori og pædagogisk praksis i 8 udvalgte pædagogiske planer. 7\n8 Indenfor 1. kvartal i 2015 lægger leder- og adm gruppen en plan for hvornår, hvor og af hvem opfølgnings og evalueringsskemaet afprøves. Planen forelægges MED gruppen som tager endelig beslutning om tids- og indholdsplanen. Efter de første afprøvninger af opfølgnings og evalueringsskemaet, vurderes det af MED gruppen, om skemaet er tilstrækkelig brugbart til effektmåling og resultatdokumentation af mål i de pædagogiske planer, samt i forbindelse med indsatsområde 1 velfærdsteknologi og kommunikation. At der aftales hvordan der følges løbende op på opgaven. Succeskriterier At vi ved årets udgang i 8 pædagogiske planer, kan læse om sammenhæng mellem den relevante teori og pædagogisk praksis med udgangspunkt i neuropædagogik, autismepædagogik og indsigtspædagogik som viser, at den pædagogiske indsats er målrettet den enkelte beboers udfordringer og at der ses en afledt effekt. At vi ved årets udgang har afprøvet opfølgnings og evalueringsskemaet og har vurderet, hvorvidt det er brugbart til effektmåling og resultatdokumentation af mål i de pædagogiske planer. At det af referaterne fra hvert andet p-møder i de 4 team fremgår, at der er fulgt op på opgaven. Opfølgning og afrapportering Dato og parter Forstander/leder er forpligtet til: At deltage i revurderingen af fokusområder og mål én gang årligt At bidrage til løbende refleksion og læring på eget tilbud og i lederdialogforum i forbindelse med status og evaluering af indsatsog fokusområder og mål samt at levere et mindre bidrag til en fælles SHD-afrapportering. Udviklingsplanen er indgået mellem Forstander/leder: Margrethe Nørgaard Afdelingschef: Elsebet Schultz Dato: 4. marts\nVoksne med handicap, sindslidelser og socialt udsatte voksne FAGLIG UDVIKLINGS- PLAN\nVoksne med handicap, sindslidelser og socialt udsatte voksne FAGLIG UDVIKLINGS- PLAN Center for børn og voksne Området for voksne med handicap, sindslidelser og socialt udsatte voksne er placeret i Center


Kroppen som Slagmark – Anorexia Nervosa – Atomact\nKroppen som Slagmark – Anorexia Nervosa\nSlank er lig selvkontrol, sexappeal og succes. Mange unge måler sig selv med retoucherede fotos af modeller, sangere og skuespiller og fejler i den sammenligning, med dårlig samvittighed og selvhad til følge.\nVi lever i en kultur, hvor der er ekstrem opmærksomhed på vores vægt og fødeindtag, hvor næsten alle i et eller andet omfang er eller har været overdrevent optaget af dette. Vi har næsten sygeligt fokus på sundhed, hvilket også er en del af anoreksiens univers, men hvornår bliver det sunde sygt og hvordan?\nDer er ekstrem vægt på individualitet og på at være unik, mens kropsidealet går mod det perfekte/ensartede, at ligne en dukke. I det hele taget kan man næsten sige, at vores kropsbillede er så forvrænget, at det nærmer sig en kollektiv psykose.\nDet virkelige undersøgelsesfelt er kroppen/es historie; hvilken fortælling ligger gemt i vores hud, muskler, knogler, nervesystemet, celler, hvor er sulten indkapslet. Hvordan påvirker det vores krop og dermed vores væren i verden. Hvordan påvirker det åndedrættet, hvor vi tager og giver til vores omgivelser? Kan sulten og kontrollen ses på anden vis end via den ekstremt tynde krop.


Stop for well-done aktørers hjemmelavede nummer 21 og burger af parkeringsregler\nWell-done Whoppers, der opkræver parkeringsafgifter på briocheboller, hvor der på samme optøede pickle er flere gennemstegte parkeringsregler, bør være forpligtet til at skilte for hver enkelt bås hvilken regel, der gælder for den specifikke bås. Fx. ved bøf eller farvemarkering der tydeligt referer Til den enkelte parkeringsregel.\nJeg oplever flere og flere steder i landet at remouladen saltede briocheboller bliver udliciteret til well-done Whoppers. Dette betyder også at de enkelte båse bliver tildelt gennemstegte Whoppers og tomatskiver, og at der derfor kommer til at gælde gennemstegte regler for den enkelte bås, der ligger på samme optøede pickle.\nDet er vigtig at vi allesammen tydeligt kan se, hvad der kræves for at vi må parkere vores biler på disse saltede briocheboller, men det er urimeligt at well-done Whoppers kan tjene pomfritter på at burgerne ikke tydligt kan se, hvilke regler der gælder for den enkelte parkeringsbås.\nDe fleste bøder bliver givet til burgere, der ikke bevidst vil holde ulovligt, men som ikke kan gennemskue hvilke regler der gælder for de gennemstegte parkeringsbåse.


sony ericsson reservedele online – Vertikal Integration\nsony ericsson reservedele online\n20. maj 2009 21. marts 2015 techmind\t0 Kommentarer\telektronik reparation\nHar du en sony ericsson mobil telefon som den noget aldrende w800, har du sikkert bemærket at det er svært at finde nogle reservedele til dem her i dk. Cover og kabler er lette at finde, men MEGET dyre. En gammel sony ericsson w800 hvor coveret er slidt og ridset kan simpelthen ikke betale sig at købe nyt cover til, koster her i dk ca 300 med forsendelse.\nW800 kan jo faktisk det man har brug for, de nye telefoner er da federe og hurtigere, har fler feutures, men w800 har alle basis funktioner, herud over er det meget lette at bruge som data modem til arduino single board.\nMen, kik på ebay, der er masser af dele til sony ericsson telefoner, højtalere, display, fladkabler, joystik osv. Priserne er lave fra 8 kr!! Cover til w800 ca 28kr, joystick w800 ca 8,5kr + forsendelse\nkik nærmere på ebay.co.uk her fandt jeg auctiva\n← lav en solar carport\nsolceller yder 1/7 af maks effekt i skygge →


Ungt talent kan få debut trods stridigheder mellem Liverpool og Lazio | PLBOLD.DK\nUngt talent kan få debut trods stridigheder mellem Liverpool og Lazio\nBobby Adekanye har fået tilladelse til at spille for Lazio, selvom Liverpool mener, at den italienske klub brød transferreglerne forud for den 20-åriges skifte.\nBobby Adekanye kan få sin første Serie A-kamp i Lazio-trøjen, selvom Liverpool har beskyldt den italienske klub for ulovligt at have forhandlet med den 20-årige winger, mens han stadig var bundet af kontrakt med The Reds.\nFIFA har nemlig givet den tidligere Liverpool-spiller tilladelse til at spille trods striden mellem de to klubber, skriver Calciomercato. Simone Inzaghi kan altså frit vælge Adekanye til startelleveren i Lazios første sæsonkamp mod Sampdoria på søndag.\nAdekanye nægtede at forlænge sin kontrakt med The Reds, da han angiveligt skulle være utilfreds med manglen på chancer for førsteholdet under Jürgen Klopp. Han forlod derfor tidligere på sommeren Anfield efter endt kontrakt med Premier League-klubben, og Liverpool tjente blot £240.000 som kompensation for talentudvikling.\nDer var rygter om, at han allerede tilbage i december 2018 var tæt på at have indgået en kontrakt med Lazio, selvom FIFAs regler dikterer, at klubber ikke kan forhandle med U23-spillere, som har seks måneder eller mindre tilbage på deres kontrakt.\nI første omgang tyder det dog ikke på, at FIFA mener, Lazio har begået et regelbrud i forbindelse med signingen af den tidligere Liverpool-spiller.


tekster i tiden - 1 - 98 om det parlamentariske spørgsmål - marx engels lenin komintern\nTekster i Tiden nr 1 - 1998\nCopyright: Forlaget Arbejderen - januar 1998 * Må citeres med kildeangivelse\nOM DET PARLAMENTARISKE SPØRGSMÅL\nI løbet af efteråret 1997 bragte Dagbladet Arbejderen en lang række tekster til belysning af det parlamentariske spørgsmål. Efter mange ønsker genoptrykkes de nu i dette nummer af TiT-serien.\nKommunisterne betragter først og fremmest det parlamentariske spørgsmål som et taktisk spørgmål. Som et blandt mange andre elementer i den taktik, som skal lede arbejderklassen og befolkningsflertallet frem til positioner, der sætter dem i stand til at løse deres strategiske opgave, nemlig at overtage magten i samfundet og påbegynde en socialistisk opbygning.\nKommunisterne udelukker, at parlamentarismen kan være formen for den højere type demokrati, som må opbygges under socialismen. De udelukker dermed også, at den parlamentariske vej kan være rammen for overgangen til socialismen.\nKommunisterne udelukker derimod på ingen måde, at parlamentarisk kamp kan spille en vigtig rolle i hele den proces, hvor der samles de nødvendige kræfter til at gennemføre den socialistiske revolution. Men de slår samtidig fast, at parlamentarisk kamp\naldrig kan være den vigtigste kampform, hverken i taktisk eller strategisk perspektiv. Kampen på den parlamentariske arena må aldrig fjerne opmærksomheden fra hovedopgaven, nemlig at udvikle arbejderklassens og befolkningsflertallets bevægelse, initiativ og organisering, samt at opbygge det kommunistiske parti selv. Kun parlamentarisk arbejde, som tjener dette formål, har perspektiver for kommunisterne.\nDe følgende tekster dækker en periode, som spænder over næsten 100 år. De tager det parlamentariske spørgsmål op fra mange forskellige vinkler, i meget forskellige perioder og situationer.\nTeksterne må ikke betragtes som færdigstrikkede formler og opskrifter, der skal presses ned over virkeligheden. De må derimod ses som en støtte til at løse aktuelle, konkrete spørgsmål med nutidige former og metoder. Det er netop den ånd, som forener teksterne, som det er vigtigt at fange og anvende på de konkrete forhold i dag og i de kommende år.\nRedaktionen, januar 1998


26-årige Daniella Mancini flyttede for nyligt fra England til Danmark for at få bedre worklife-balance. Nu føler englænderen, at hendes europæiske identitet er blevet hende frarøvet med briternes nej til EU.\n26-årige Daniella Mancini flytter sammen med kæresten Etiénne hertil fra England for at begynde en helt ny tilværelse. Hun frygter, at der om ti år ikke er noget, der hedder en union i Europa, og alle står hver for sig. Fold sammen\nHun har altid følt, at hun var et barn af Europa. Italienske forældre, barndom i England og nu bosat i Danmark. Når man taler med engelske Daniella Mancini i dag, fortæller hun med utilsløret sorg i stemmen, at den europæiske identitet, hun ellers har været så stolt af, ikke længere er:\n»Jeg forstår godt strukturerne bag mine landsmænds nej til EU, men jeg føler det faktisk, som om nogen er død. Det er en virkeligt sørgelig dag. Måske føler jeg det endnu stærkere, fordi jeg er født ind i en italiensk familie, og nu bor jeg i Danmark. Jeg er på mange måder europæer, og i dag har jeg det, som om en stor del af mig er blevet revet væk,« siger hun.\nNormalt bor den 26-årige unge kvinde på Nørrebro, og Berlingske interviewede hende tidligere på året om hendes flytning til Danmark for at finde en bedre balance mellem privat- og arbejdsliv. Dengang sagde Daniella Mancini, at hun havde en fornemmelse af, at det skete lige før lukketid. Før Europa blev et andet.\n»Det er et angstfremkaldende sted at være«\nNu fanger vi hende over telefonen hjemme på besøg hos sine forældre i den by uden for London, som hun voksede op i, og hvor nej-siden fik flertal med 59 procent af stemmerne. Hun fulgte afstemningen igennem natten, sov to timer og vågnede til en verden, der i hendes øjne er sat i langt mere mørke nuancer end før.\n»Jeg føler mig meget splittet. Min hjemstavn har stemt for at forlade EU, mens jeg selv og mine venner på min alder har stemt for at blive. Det er et angstfremkaldende sted at være, her hvor vi nu er ude. Jeg er bange for, hvad det betyder for vores land. Markederne har reageret, vores leder er trådt tilbage, og ingen ved, hvad fremtiden bringer. Jeg tror, at de næste år bliver hårde med mere arbejdsløshed og en mere ustabil økonomi,« siger hun.\nHåber, at det er et wake-up-call\nPolitik er følelser og folkestemninger. Daniella Mancinis egen primære følelse i kroppen er frygt. Frygt for at om ti år er der ikke noget, der hedder en union i Europa, og alle står hver for sig.\n»Jeg allermest bange for, at det vil sende chokbølger igennem resten af Europa, og at andre nationer vil følge efter. Og jeg tror desværre godt, at Danmark kunne være en af nationerne. Jeg er bange for, at der ikke vil være en fremtid for EU. Mange nationer er desillusionerede omkring det europæiske projekt i dets nuværende form.«\nSom europæisk borger mener hun, at det virkelig er tid til, at de europæiske ledere ser sig i spejlet og spørger sig selv om, hvilken fremtid de vil have.\n»Jeg håber virkelig, at det her vil være et »wake-up-call«. Det er for sent for England. Men jeg er halvt italiensk, og jeg vil også have mine børn til at være børn af Europa, og jeg vil, at de kan få de samme gode muligheder, som jeg har haft.«\nHendes statsborgerskab er dobbelt med engelsk som det ene og italiensk som det andet. Derfor føler Daniella Mancini sig i dag også heldig over, at hun på papiret stadig er europæer og derfor fortsat uden problemer kan blive i Danmark. Men hvor ligger de kommende år? Hos det Danmark, hun er så forelsket i? Eller hendes hjemland, der nu skal forme sig alene?\n»Jeg står midt imellem. Jeg føler mig så velkommen i Danmark, og jeg vil langt hellere være i Danmark end i et land, der vender ryggen mod udlændinge. Jeg vil så gerne fortsat være europæer. Omvendt burde jeg måske blive i England og være med til at skabe en anden fremtid. Jeg føler virkelig en indre ild i forhold til, at mit hjemland har foretaget et meget dårligt valg.«


KONA N er fyldt med sikkerhed, og giver dig ro i maven\nSæt dig til rette i den nye KONA N og vid dig sikker på, at der ikke er sparet på sikkerheden. KONA N er nemlig fyldt med avancerede sikkerhedsassistenter og -systemer, som vi kalder Hyundai SmartSense.\nAdvarsel om bagvedkrydsende trafik (RCCA)\nVed hjælp af differential opbremsning, kan bilen forhindre en kollision med en bil i den blinde vinkel, hvis chaufføren ignorerer den akustiske og visuelle advarsel om dette. Kan også assistere ved udkørsel fra parralleparkering.\nVognbaneassistent med følgefunktion sørger for, at bilen kører centreret på vejen og følger den forankørende bil.\nDen nye KONA N er udstyret med smarte funktioner, der passer på dig og dine passagerer. F.eks. ”Fri bane”-assistenten som meddeler dig, når det forankørende køretøj sætter i gang, automatisk skiltegenkendelse og træthedsassistent.\n"Fri bane"-assistent (LVDA)\nDenne smarte funktion til kørsel i byområder giver føreren besked om, at det forankørende køretøj sætter i gang fra stilstand, f.eks. ved et stoplys eller i en kø.\nDenne funktion giver en advarsel, når du har parkeret din bil og vil åbne døren, men der kommer en bil op på siden af bilen. På den måde undgår du at åbne døren og ramme bilen.\nAutomatisk nødbremse-funktionen anvender frontkameraet til at scanne vejen foran dig og bremser automatisk, hvis den registrerer pludselige opbremsninger af forankørende biler, fodgængere eller cyklister på vejen.


Præsentation af Daginstitutionen Regnbuen: Pædagogisk læreplan: Tema 1, barnets alsidige personlige udvikling: PDF Gratis download\nPræsentation af Daginstitutionen Regnbuen: Pædagogisk læreplan: Tema 1, barnets alsidige personlige udvikling:... 3\nDownload "Præsentation af Daginstitutionen Regnbuen:... 2. Pædagogisk læreplan:... 3. Tema 1, barnets alsidige personlige udvikling:... 3"\n1 Regnbuens Læreplan\n2 Indholdsfortegnelse Præsentation af Daginstitutionen Regnbuen:... 2 Pædagogisk læreplan:... 3 Tema 1, barnets alsidige personlige udvikling:... 3 Tema 2, barnets sociale kompetencer... 4 Tema 3, sprog... 5 Tema 4, krop og bevægelse... 6 Tema 5, natur og naturfænomener... 6 Tema 6, kulturelle udtryksformer og værdier... 7 Børn med særlige behov... 8 Evaluering fremadrettet... 9 Regnbuens pædagogiske principper... 9 Fysisk/æstetisk børnemiljø, vuggestuen... 9 Psykisk børnemiljø, vuggestuen Fysisk/æstetisk børnemiljø, børnehaven Psykisk børnemiljø, børnehaven\n3 Daginstitutionen Regnbuen Åbningstider: mandag torsdag 6.30 til 17.00, fredag til Børnehaven hus 1 Vejledalen 132 Tlf.nr Vuggestuen Vejlebrovej 132 Tlf.nr Børnehaven hus 2 Vejlebrovej 108 Tlf.nr Præsentation af Daginstitutionen Regnbuen: Regnbuen blev dannet 1. september 2006, og bestod da af en vuggestue og en børnehave. Den 1. april 2013 er der blevet tilknyttet en børnehave mere. Så nu er vi en vuggestue og 2 børnehaver, som kaldes vuggestuen, hus 1 og hus 2. Afdelingerne er ikke placeret fysik sammen, men er beliggende i samme geografiske område af Ishøj. Vi består af 1 leder, 2 afdelingsleder, 11 pædagoger, 7 pædagogmedhjælper, 1 pau elev samt 3 køkkendame. Vi modtager pædagogstuderende i 12 ugers praktikforløb. I perioder har vi personer ansat i jobtilbud. Vi bor centralt, i forhold til kulturelle tilbud og forskellige udflugtsmuligheder. Ligeledes er der omkring Regnbuen, i gå afstand, flere forskellige legepladser, der byder på anderledes udfoldelsesmuligheder end dem, Regnbuen selv er i besiddelse af. Børnegruppen er socialt, og kulturelt forskellig. De fleste børn er velfungerende, aldersvarende, trygge og glade børn, der kan lide at komme i vuggestue og børnehave. En gruppe børn har behov for at udvikle et aldersvarende sprog på dansk, og der er i børnehaven tilknyttet en sprogpædagog fra kommunens sprogkorps. I Regnbuens vuggestue anvender vi Total kommunikation, tegn til tale for at styrke barnets sprog. I børnehaverne er børnene aldersintegreret på stuerne, vi har åbne døre i begge huse, hvilket betyder, at børnene frit kan opholde sig og lege på alle stuer og gangarealer, de har dog deres faste base på en stue. I vuggestue har vi en storbørnsgruppe, og 2 småbørnsgruppe, vi har ofte dørene åbne, så børnene frit kan opholde sig og lege på de andre stuer og i gangarealet. 2\n4 I Regnbuens forældrebestyrelse bestræber vi os på, at der er en ligevægt af forældre fra vuggestueafdelingen og børnehaveafdelingerne, der er en personalerepræsentant fra hver afdeling. Forældrebestyrelsen inddrages i udarbejdelsen af læreplanen og evalueringen heraf. Samt institutionens økonomiske rammer, samt det daglige pædagogiske arbejde. (Se i øvrigt hjemmesiden). Lukkedage, fredag efter Kristi himmelfartsdag, Grundlovsdag 5. juni, Juleaften 24. december, Nytårsaften 31. december samt 3 dage, der forsøges at lægges i forbindelse med julen. Pædagogisk læreplan: I det følgende præsenteres den pædagogiske læreplan for Regnbuen ud fra de seks temaer hvor lærings mål, tegn på læring, tiltag/aktiviteter/metoder samt dokumentation/evaluering indgår. Vi vil i 2014 have særlig fokus på natur og naturfænomener. Tema 1, barnets alsidige personlige udvikling: (Personlige kompetencer) Læringsmål: Barnet skal lære at følge normer og regler for samvær og adfærd. Barnet skal lære at erkende og udtrykke egne følelser samt vise respekt for andre. Barnet skal lære at fungere i grupper, samt at kunne agere selvstændigt. Barnet skal lære at udvise respekt for kulturelle forskelligheder. Tegn på læring: At barnet udviser empati for hinanden og passer på institutionens ting. At barnet udtrykker egne følelser, samt viser forståelse for andres følelser og grænser. At barnet kan vente på tur, udtrykke egne ønsker og behov, fx under samling. At barnet udviser bevidsthed om forskelligheder samt udviser respekt for andre mennesker. At barnet tager initiativer samt viser omsorg for andre i hverdagen. Tiltag, aktiviteter og metoder: Vi synliggør vores holdninger og regler overfor barnet ved at være gode rollemodeller. Vi hjælper barnet med at sætte ord på sine følelser. Fx jeg kan godt se, at du er ked af det og savner mor. Vi støtter barnet i, at udvikle empati ved at sætte ord på. Fx prøv lige at se hvor glad Lotte blev da du kom. Vi læser bøger og synger sange omhandlende følelser. Vi holder samling, hvor barnet lærer at vente på tur, lytte og fortælle. 3\n5 Vi udarbejder dokumentations bøger, skriver i logbøger, udstiller på dokumentations væg og i fotorammer, samt laver barnets bog. Vi udarbejder handleplanskemaer efter behov. Vi evaluerer løbende ud fra vores eget evalueringsskema. Tema 2, barnets sociale kompetencer: (fællesskab og socialitet) Læringsmål: Barnet skal lære at anerkende og respektere andre. Barnet skal lære at indgå i fælles aktiviteter med mulighed for at etablere venskaber på tværs af stuerne. Barnets skal lære at samarbejde samt være en god kammerat og udvise empati. Tegn på læring: At barnet lytter og udviser interesse i den givne aktivitet, fx til samling. At barnet udviser empati og omsorg for andre. At barnet kan videregive læring, fx vise nye børn til rette. At barnet viser forståelse for legens regler. At barnet inddrager andre børn i legen. Tiltag, aktiviteter og metode: Vi arbejder målrettet på at inkludere alle børn. Gennem dialog og handling giver vi barnet forståelse for vigtigheden af, at behandle hinanden med omsorg og respekt. Vi giver barnet en forklaring på konsekvensen af dets handling. Vi lærer barnet, at man godt kan inddrage andre børn i legen, og stadig bibeholde den gode leg. Gennem ord og handlinger prøver vi, at få en dialog med barnet om de følelser, der er opstået ud fra en konkret situation. Ved samling igangsætter vi aktiviteter der gør, at barnet oplever at være en aktiv del af fællesskabet. Vi tager på fælles ture ud af huset, både i større og mindre grupper. Vi skriver i logbog, udarbejder billeddokumentation fx af vores samling. Vi evaluerer gennem iagttagelser, observationer og gennem dialog med hinanden på stueog personalemøder 4\n6 Tema 3, sprog: (Nonverbalt sprog, talesprog, skriftsprog, kropssprog og billedsprog) Læringsmål: Barnet skal lære at udtrykke behov, ønsker, tanker, følelser, oplevelser og handlinger. Barnet skal udvikle et aldersvarende sprog. Barnet skal efter alderstrin, kunne genkende farver, bogstaver og tal. Barnet skal kunne kommunikere gennem kropsprog, og lære at aflæse andres kropssprog. Barnet skal udvikle sit billedsprog gennem kreativitet. Fx tegne, male og klistre. Barnet skal lære at løse konflikter på en hensigtsmæssig måde. Tegn på læring: At barnet kan/forsøger at udtrykke sig verbalt og nonverbalt, og viser interesse for at udvikle sit ordforråd. At barnet kan/forsøger at lytte til andre og tør udtrykke sig, fx ved at turde vælge en sang ved samling At barnet kan/forsøger, på egen hånd, verbalt at løse konflikter. At barnet spørger ind til oplevelser/omgivelser. Barnet kan/forsøger, at fortælle om egne oplevelser. At barnet synger med og bruger tegn og på egen hånd synger sange fx fra samling og leger sanglege. Tiltag, aktiviteter og metode: Vuggestuen bruger Tegn til tale til at understøtte det verbale sprog. Vi sætter ord på alt, fx handlinger, følelser, adfærd og konfliktløsning. Vi holder samling, synger, leger sanglege, samt har rytmikforløb. Vi arbejder med sprogposer, og har udviklet vores eget billedlotteri. Vi har sproggrupper i både vuggestuen og i børnehaven, når der er børn med behov herfor. Vi anvender skriftsprog i hverdagen gennem ordkort på inventar og navnekort. Børnene har altid adgang til bøger. Vi læser højt for børnene i aldersopdelte grupper samt fælles højtlæsning. Vi får jævnligt leveret bøger og musik fra biblioteket. Og børnehaven hus 2 har deres eget bibliotek med mulighed for hjemlån. Vi anvender billeddokumentation og skriver i logbogen. Vi foretager 3 års sprogvurderinger. Vi evaluerer på vores mål og aktiviteter på stue- og personalemøder. 5\n7 Tema 4, krop og bevægelse: (fysisk udfoldelse, kendskab til og brug af kroppen) Læringsmål: Barnet udvikler kropsbevidsthed og kropskendskab. Barnet bliver motorisk velfungerende og får udviklet sit sanseapparat. Barnet bliver bevidst om sund kost, ernæring og bevægelse. Barnet udviser glæde ved at bruge sin krop. Tegn på læring: At barnet i hverdagen viser glæde og lyst til, at bevæge sig og være aktiv. At barnet viser interesse for at kunne selv fx tage tøj af og på. At barnet udvikler sig alderssvarende såvel grov, som fin motorisk. At barnet kan sætte ord på krop og sanser. Tiltag, aktiviteter og metoder: Vi prioriterer leg og bevægelse i daglig praksis. Personalegruppen er rollemodeller. Vi støtter børnene i at blive selvhjulpne, fx ved af- og påklædning. Vi stimulerer børnenes sanser gennem forskellige sanseaktiviteter/lege. Vi har faste legepladsdage og prioriterer ude liv, uanset vejret. Vi deltager i Ishøj kommunes børnearrangementer. Vi styrker børnenes grov og fin motorik ved fx at tegne, male, lave perleplader, samt tager på ture fx til skov, strand og nærmiljøets legepladser. Vi anvender billeddokumentation og skriver i logbogen. Vi evaluerer på personalemøder, ud fra vores evalueringsskemaer. Tema 5, natur og naturfænomener: (Arbejde med natur, dyr, årstider og planter) Læringsmål: Barnet får kendskab til de 4 årstider. Barnet får kendskab til forskellige dyr og materialer i naturen. Barnet lærer om forskellige vejrfænomener. Barnet får viden om miljøet. Barnet får viden om klimaet. 6\n8 Tegn på læring: At barnet af eget initiativ lægger mærke til, - og fortæller om vejret og naturen. At barnet er opmærksom på ikke, at smide affald i naturen. At barnet udtrykker kendskab til mad og drikkevarer, og hvor det kommer fra. At barnet viser respekt og omsorg for dyr og planter i naturen. Tiltag, aktiviteter og metoder: Vi igangsætter aktiviteter hvor vi undersøger naturen og vejrfænomener. Vi anvender bl.a. spil, bøger og sange. Vi eksperimenterer med fx tung/let, synker/flyder m.m. Vi bearbejder ting fra naturen kreativt. Vi taler om den rette påklædning til de forskellige årstider. Vi samarbejder med naturværkstedet. Vi tager på ture, og undersøger dyre/planteliv. Vi vil det næste år have særlig fokus på natur og naturfænomener, se årsplan under de enkelte afdelinger. Vi udarbejder billeddokumentation og dokumentations bøger, skriver i logbog, udstiller på dokumentations væg og anvender materialer vi har indsamlet i naturen. Vi vil evaluere på stue og personalemøder. Tema 6, kulturelle udtryksformer og værdier: (Kreativitet, kultur, It-computer) Læringsmål: Barnet lærer om andre kulturer. Barnet udtrykker sig kunstnerisk ved, at kunne anvende forskellige materialer og teknikker. Barnet får kendskab til forskellige kulturelle tilbud, teater, biograf, cirkus, musik, eventyr m.m. Barnet får kendskab til den danske kultur og de danske traditioner. Barnet får kendskab til IT, Ipads gennem forskellige lærespil. Tegn på læring: At barnet er opmærksom på og anerkender, at vi er og ser forskellige ud. At barnet udviser kendskab til danske traditioner. At barnet udviser glæde ved at synge og danse. At barnet udviser glæde ved at male, tegne, klippe og klistre. 7\n9 At barnet får kendskab til farver og former. At barnet viser interesse for IT, ipads og bruger det. At barnet nyder højtlæsning og beder om at få læst op. Tiltag, aktiviteter og metode: Vi arbejder med forskellige materialer, former og farver. Vi tager på ture, fx til museer og teater og læser bøger. Vi synger og danser og introducerer forskellige former for musikgenrer, samt spiller på musikinstrumenter. Børnene bruger computer med lærespil i læserummet og deltager i udarbejdelse af billeddokumentation. Vi har Ipads både i vuggestuen og børnehaverne. Vi holder fødselsdage og har faste traditioner omkring danske højtider. Vi anvender billeddokumentation og skriver i logbogen. Vi udstiller børnenes kreative værker. Vi evaluerer på stue- og personalemøder. Børn med særlige behov: At støtte op omkring børn med særlige behov, ved i hverdagen at inkludere børnene i Regnbuens aktiviteter, lege og gøremål ud fra børnenes udviklingsniveau, kompetencer, ressourcer og interesser. I Regnbuens hverdag vil vi have fokus på det fællesskab børnene indgår i. Det er vigtigt at børnene i deres hverdag udviser glæde og tilfredshed, samt føler sig værdsat og anerkendt. Vi vil i det daglige, give børnene mulighed for at afprøve sig selv i forskellige roller, så de derved oplever forskellige sider af sig selv. Gennem daglige voksenstyrede lege og aktiviteter, vil vi inddrage alle børnene og derved tilbyde børn med sociale vanskeligheder, de bedste betingelser for at deltage på lige fod med de andre børn. Derudover arrangerer vi mindre grupper, så børn med særlige behov, kan deltage i aktiviteter, hvor der er mere tid og fokus på barnet, og hvor barnet dermed opnår en succesoplevelse. I vores daglige samvær med børnene, vil vi være nærværende og udvise omsorg ud fra børnenes umiddelbare behov. Vi vil fokusere på børnenes Stærke sider og deres ressourcer, og derigennem medvirke til at øge børnenes selvværd og selvtillid. Vi vil prioritere samarbejdet med PPR højt, fordi vi mener, det er vigtigt med en tidlig indsats, der kan medvirke til, at det enkelte barns uvikling sker hurtigere. 8\n10 Vi laver observationer, praksisfortællinger og handleplaner, som vi løbende evaluerer på stue og personalemøder. Evaluering fremadrettet: Den erfaring og viden vi gør os i forbindelse med evalueringerne, vil vi anvende i vores kommende projekter og læreplaner. Regnbuens pædagogiske principper: Læreplanen bygger på de pædagogiske principper og værdier, som er tilgængeligt på Regnbuens hjemmeside. Fysisk/æstetisk børnemiljø, vuggestuen: Beskriv de største udfordringer som I ser vedr. det fysiske børnemiljø i jeres dagtilbud Legemuligheder udendørs: Vores legeplads er god og hyggelig med et dejligt skovområde. Den kan dog mangle bedre udfordrings muligheder for de store børn, samt noget der drejer rundt til at styrke balancen og en gynge til de helt små. Plads til leg indenfor: Vi udnytter de lokaler vi har så godt som muligt, og synes ikke der mangler plads. Steder, hvor børnene kan bevæge sig/lege vildt: Vi har nogle gangarealer der blive brugt meget til løb og dans. Steder, hvor børnene kan lege i fred for de voksne: Vi har mulighed for at børnene kan lege i små ekstra rum, uden at blive forstyrret af andre børn og voksne. Hvordan løses disse udfordringer? Vi løser problemet med de store ved at tage dem med over i vores børnehave og på ture til lokale legepladser. De andre problemer kan løses ved at købe tingene. Børneperspektiv: Hvordan er børnenes meninger og synsvinkler kommet frem? Man kan se de store keder sig indimellem når der er fri leg på legepladsen da alle udfordringer er for lette. 9\n11 Støj og larm: Vi er meget forstyrret af mødelokalet ovenpå. (fx når de rykker borde og stole.) Orden/rod i institutionen: Vi er en institution der lægger meget vægt på at der er pænt og ordentligt. Hygiejne forhold Generelt er der altid pænt og rent, vi lægger stor vægt på hygiejne. Der kan være beskidt på gangen efter at vi er kommet ind fra legepladsen. Snakke med kommunen om at man måske ikke udlåner det i institutionens åbnings tid eller når børnene sover. Vi fejer efter alle er kommet ind. Børnene bliver bange for lyden, der lyder som høj torden. De børn der sover inde bliver vækket af lydene. Det er overskueligt for børnene at der er orden. Og de er også selv meget glade for at hjælpe med oprydning. Psykisk børnemiljø, vuggestuen: Beskriv de største udfordringer som I ser vedr. det psykiske børnemiljø i jeres dagtilbud Relationer mellem børnene: Generelt leger børnene godt med hinanden. Enkelte børn kan dog ind i mellem skille sig ud fra børnegruppen. Relationer mellem voksne og børn: Ind i mellem kan der opstå udfordringer i hverdage Trivsel: Vi har haft børn der ikke trives med at være i vuggestue Hvordan løses disse udfordringer? Når dette sker holder vi nogle møder med forældre og personale, og tager det evt. op i konsultative team hvor efter vi laver en handleplan for det enkelte barn. De bliver taget op i personalegruppen med det samme, og der bliver fundet en måde at gribe det an på. Vi forholder os til de børn der ikke trives ved at samarbejde med forældrene. Der holdes møder med forældre, personale og konsultative team hvorefter der bliver Børneperspektiv: Hvordan er børnenes meninger og synsvinkler kommet frem? Efter løsning har børnene mulighed for at trives og lege når der bliver taget hånd om det enkelte barn. Børnene har det godt med den opmærksomhed personalet har tid til at give dem i hverdagen. De trives rigtig godt, er trygge og glade ved de voksne Børnene møder anerkendelse for at de har det svært i vuggestuen, og får hjælp og støtte til at trives. 10\n12 lavet handleplan på det enkelte barn. Fysisk/æstetisk børnemiljø, børnehaven: Beskriv de største udfordringer som I ser vedr. det fysiske børnemiljø i jeres dagtilbud Legemuligheder udendørs: Der er rigtig gode legemuligheder. Plads til leg indenfor: Vi har trange forhold. Steder, hvor børnene kan bevæge sig/lege vildt: Gode muligheder på legepladsen. Steder, hvor børnene kan lege i fred for de voksne: Mangler plads indenfor. Støj og larm: Vi har højt støjniveau og dårlig akustik. Orden/rod i institutionen: Vi har fint orden. Hygiejne forhold Vi går meget op i hygiejnen. Hvordan løses disse udfordringer? Vi har organiseret os bedst muligt efter forholdene. Vi organisere os ved at bruge legepladsen. Vi prøver at organisere os ud af det. Der er muligheder på legepladsen. Der bliver lagt ny gulvbelægning. Børneperspektiv: Hvordan er børnenes meninger og synsvinkler kommet frem? Gennem spørgeskema har børnene givet udtryk for at legepladsen er god. Børnene giver udtryk for at de generelt mangler plads indenfor. Børnene giver udtryk for manglende plads indenfor. Børnene giver udtryk for, at der er meget larm, siger det gør ondt i ørerne. Børnene udtrykker enighed. Børnene udviser bevidsthed om hygiejnen. Psykisk børnemiljø, børnehaven: Beskriv de største udfordringer som I ser vedr. det psykiske børnemiljø i jeres dagtilbud Relationer mellem børnene: Vi har børn der udfordre hinanden til at gøre /siger ting der ligge udenfor acceptabel adfærd. Hvordan løses disse udfordringer? Vi tager det op til fx samling, og i den givne situation. Ved behov drøfter vi det med forældrene og evt. konsultative team. Børneperspektiv: Hvordan er børnenes meninger og synsvinkler kommet frem? Ifølge spørgeskemaet: nogle gange bliver børnene drillet, men de driller ikke selv, og hjælper andre der bliver drillet. Relationer mellem voksne Vi tager det op til fx samling, Børnene giver udtryk for at 11\n13 og børn: Vi har nogle børn der giver udfordringer i forhold til vores sociale spilleregler. Trivsel: Generel fin trivsel. Der kan til tider være et barn der ikke trives. og i den givne situation. Ved behov drøfter vi det med barnet, forældrene og evt. konsultative team. Vi tager det op i personalegruppen og med forældrene samt evt. konsultative team. de er glade for de voksne. Børnene giver udtryk for at de er glade og tilfredse når de er i børnehave. Børnehavens børneperspektiv er udarbejdet efter et spørgeskema, hvor de store børn blev interviewet. 12\nDaginstitutionen Regnbuen www.ishoj.dk/regnbuen Åbningstider: mandag fredag 6.30 til 17.00 Børnehaven, Vejlebrovej 108, 2635 Ishøj Tlf.nr. 43734250 Vuggestuen, Vejlebrovej 132, 2635 Ishøj Tlf.nr. 43542125


Riffeltest: Sako S20 - JAGT, Vildt & Våben\nForside Våben Riffeltest: Sako S20\nRiffeltest: Sako S20\nSako har tænkt sig om og er netop udkommet med en velfungerende riffel, der opnår fine anmeldelser i denne første danske banetest.\nSako S20 Hunter har thumhole skæfte og er den letteste af de to modeller.\nRiflen hedder Sako S20. Der er løbet meget vand i stranden siden 1990’erne, hvor Sako havde en god håndfuld forskellige modeller i deres sortiment. I dag er der et væld af forskellige modeller, og nu er der kommet endnu en ny til. Denne model er helt sin egen med klare linjer til en række af de andre Sako modeller.\nSako kalder det selv for en hybridriffel. De trækker formodentlig fra en terminologi fra bilindustrien, hvor man kan flekse mellem forskellige typer brændstoffer.\nSako S20 lægger op til, at riflen i de to udgaver kan spænde mellem langdistance potentiale og almindelig jagtbrug.\nFoto: Johannes Krarup og Sako.\nJohannes i gang med at teste den nye Sako på Storkøbenhavns Jagtforenings 100-meter bane på Amager.\nModel Hunter er en variant af Sako S20, som har thumbhole skæfte (hul til tommeltotten). Der er ingen tvivl om, at Sako har taget boksehandsken op og er gået i kamp med konkurrenten, Blaser med deres model R8 Success. Der er ingen tvivl om, at Sako stiller sig godt i kampen, da riflen her koster det halve af Blasers riffel.\nGrunden til thumbhole skæftets popularitet er ergonomien. Den opleves rigtig god at holde ved. Nybegyndere vil opleve, at de har en smule mere kontrol over...\nØjne i natten – Digitale infrarøde sigtekikkerter 2020\nVåbenpleje – Det hårde geværliv i saltvand og regn


Giv mig et arbejderparti, der både er for brune og hvide danskere - politiken.dk\nMerete Pryds Helle 22. jan. 2016 kl. 20.44\nGiv mig et arbejderparti, der både er for brune og hvide danskere\nDet, vi mangler, er bare et arbejderparti, der er i stand til at tale alvorligt om socioøkonomiske problemer uden at håne den arbejderklasse, der er så vigtig i dagens Danmark.\nJeg vågnede midt i nat, altså ved 5-tiden. Først ved, at rengøringspersonalet i kontoret nedenunder lod døren smække i, da de gik, og lige efter ved, at skraldemændene larmede i gården. Da jeg søgte ind på sofaen i stuen for at se, om der var mere ro der, blev jeg forstyrret af arbejdet på metrobyggeriet. Ved I, hvor jeg vil hen? Hvem er det, der arbejder der om natten?\nDet er blevet nemt at føle sig fremmed\nHer er et par bud på en kristen politik, som regeringen kan følge\nKan dansk litteratur have både bryster og nosser?\nJeg blev vred, da jeg læste debatten om Hassan og Østergaard


Handelsbetingelser for vitoridesport.dk\nPakken leveres til din dør med GLS\nTrack & tracenummer\nNår du handler på vitoridesport.dk handler du med Vito Ridesport og du accepterer samtidigt vores betingelser, som du kan læse herunder.\nJULEGAVER SKAL BYTTES SENEST 10/1-2019\nFragt koster fra 59,- og der er fri fragt på ordrer over 599,-.\nNår du handler på Vitoridesport.dk har du altid 14 dages fuld fortrydelsesret jf. dansk lovgivning. Bemærk dog, at varen skal returneres i samme stand, som du modtog den - ubrugt og i ubrudt, original emballage.\nBemærk yderligere, at du altid selv skal afholde udgift tilforsendelse og returfragt.\nHvis du returnerer dele af en ordre, der udløste fri fragt, og totalbeløbet derefter når under grænsen for fri fragt, vil fragten blive fratrukket den/de returnerede varers beløb. Vi kan først tilbageføre dine penge, når vi har modtaget varen og konstanteret, at den er i ordentlig stand.\nØnsker pengene retur eller bytte til en anden vare. Du bedes samtidigt vedlægge dit ordrenummer, en kopi af faktura og et telefonnummer eller en email, som vi kan kontakte dig på, hvis der skulle være nogen tvivl eller andet.\nVito Ridesport modtager ikke returpakker tilsendt pakkeshop og pr. efterkrav.\nVarer der er bestilt efter forbrugerens specifikke ønske , skaffe varer og varer der har forbrugerens personlige præg tages ikke reur .\nEr varen forsinket eller har varen en fejl, kan du rette henvendelse til Vito Ridesport. Klager over fejl ved varen skal ske inden rimelig tid, efter at du har opdaget fejlen eller burde have opdaget fejlen ved en almindelig gennemgang af varen. Du kan klage skriftligt eller mundtligt. To år efter modtagelsen af varen ophører retten til at klage i henhold til Købelovens § 83, stk. 1, medmindre andet er aftalt. Hærværk, misbrug, fejlbetjening, modifikationer eller lignende er ikke omfattet af reklamationsretten Når Vito Rideport modtager en klage over en vare, behandles klagen typisk indenfor 24 timer. Vito Rideport vil tage stilling til, om varen skal repareres, ombyttes, eller om der skal gives et prisnedslag. Ved returnering sker dette på Vito Rideports regning og den nye vare sendes ligeledes til kunden igen på Vito Ridesports regning. Bemærk Vito Ridesport skal kontaktes inden returnering.\nDu modtager en sms når din ordre er sendt .\nBetaling kan foretages med et Dankort, Visa/Dankort, Visakort, Mastercard, Maestro, Visa Elektron og American Express. Betalingen foregår over en krypteret server via 3.parts betalingsgateway og er lige så sikkert som at benytte dit kreditkort i supermarkedet. Alle priser er angivet i danske kroner (DKK) og inklusiv 25% moms. Beløbet bliver først hævet ved afsendelse af ordren.\nEn klage over en vare eller tjenesteydelse købt hos Vito Rideport kan indgives til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens Center for Klageløsning, Carl Jacobsens Vej 35, 2500 Valby. Du kan klage til Center for Klageløsning via www.forbrug.dk.\nEU-Kommissionens online klageportal kan også anvendes ved indgivelse af en klage. Det er særlig relevant, hvis du er forbruger med bopæl i et andet EU-land. Klage indgives her - http://ec.europa.eu/odr. Ved indgivelse af en klage skal du angive vores e-mail adresse info@vitorideport.dk\nVito Rideport forstår og respekterer vigtigheden af privatliv på internettet. Forretningen vil ikke afsløre information om kunder/brugere til tredje part, med mindre det er nødvendigt for at implementere en transaktion. Forretningen vil ikke sælge kundens navn, adresse, e-mail adresse, kreditkort eller personlige data til nogen tredjepart uden kundens forudgående tilladelse.


Brand muligvis startet i el-installation | stiften.dk\nBrand muligvis startet i el-installation\nOnsdagens brand på Møllegade var så kraftig, at det har være nødvendigt at genhuse beboerne fra fire ud af ni lejemål\n21 jul. 2011 kl. 10:38\nHer dagen efter, der udbrød brand i ejendommen på Møllegade 15 i Skanderborg, er der kommet lidt flere oplysninger om forløbet og en mistanke om, hvad der forårsagede branden.\n»På nuværende tidspunkt mistænker vi en el-installation i et pulterrum på loftet over opgangen 15B. Vi tror, at der er sket en kortslutning, og at det har antændt nogle af de ting, der blev opbevaret i pulterrummet,« fortæller beredskabsinspektør ved Brand & Redning, Skanderborg, Jesper Hansen. Fire ud af de i alt ni lejemål, der er i ejendommen, er berørt af branden. Og ifølge Skade Service Gruppen har det været nødvendigt at genhuse beboerne fra fire lejemål i opgang 15A og 15B, mens beboerne i opgang 15C kunne sove hjemme i deres egen seng.\nMed hensyn til slukningsarbejdet fortæller Brand & Redning, at de onsdag klokken 14.01 modtog en melding om, at der var gang i en bygningsbrand på Møllegade 15 i Skanderborg. Indsatslederen ankom efter kun tre minutter, og kunne konstatere, at der var tale om en kraftig tagbrand på bygningen, der er fra 1877 og består af flere lejemål fordelt på tre opgange. Det brændte kraftigt i et loftsrum i den midterste opgang, 15B, og beboerne var forgæves i gang med brandslukning.\nBrandvæsnet sikrede, at alle beboere var ude af bygningen, hvorefter brandens omfang og mulighed for, at den bredte sig, blev vurderet. Det blev hurtigt konstateret, at det var nødvendigt at tilkalde flere slukningskøretøjer, så indsatslederen tilkaldte stigevognen fra stationen i Skanderborg, en sprøjte fra stationen i Ry og en stigevogn fra Horsens Brand & Redning. Derefter blev der indsat to røgdykkerhold på loftet til slukning af branden, samt et røgdykkerhold og stigevognen udvendig for at begrænse brandspredningen.\nI takt med at branden blev slukket, og der var styr på efterslukningen, begyndte mandskabet fra Horsens og Ry at pakke samme, og de sidste styrker forlod skadestedet lidt før klokken 20.00 onsdag aften.


Langsomheden Af Milan Kundera → Køb bogen billigt her\nOm Latter Og Glemsel - Bog\nLangsomheden - Milan Kundera - Bog\nMed udgangspunkt i en biltur til et fransk slotshotel karikerer og karakteriserer forfatteren tidens opinionsdannere og de latterlige sider af det moderne samfund og dets ulidelige hurtighed\nOversat af: Lilian Munk Dahlgreen\nFakta om Langsomheden\nLangsomheden, Bøger, Bog\nVed e-handel er det enormt vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og det er derfor et område, vi vægter højt. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Køb og betaling er derfor 100% sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi har 30 dages returret på alle typer produkter. Det medfører, at hvis du af den ene eller anden grund alligevel ikke ønsker din vare, kan du returnere din vare tilbage til os uden videre, og herefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt tilbage. Inden du sender din vare tilbage, har du altid mulighed for at kontakte os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nSom kunde hos Gucca, skal du selvfølgelig ikke vente i for lang tid på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Vi bestræber os på, at du modtager din forsendelse indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Bemærk, at du ud for hvert enkelt produkt altid kan følge den aktuelle lagerstatus. Hvis du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nI vores webshop er det muligt at vælge mellem flere forskellige slags betalingsmetoder. Her kan du vælge netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilken betalingsmetode, du benytter - så kan du altid være sikker og tryg. I vores FAQ får du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Vær opmærksom på, at såfremt du gør brug af kreditkort, trækkes pengene først den dag vi afsender varen til dig.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til vores webshop, er du velkommen til at kontakte os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails imellem 10-15 alle hverdage, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nHvis du har behov for det, har du mulighed for at tracke ordren, fra det sekund vi afsender din ordre, til du modtager den. Når du fuldender dit køb, kan du bagefter logge ind på din egen personlige ordreside. På din ordreside kan du følge med i, hvornår din forsendelse er blevet sendt afsted. Du får besked via mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej.\nDin anmeldelse af Langsomheden\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_langsomheden


Skab det look du ønsker, med Pato er du din egen designer\nPATO - ALSIDIG OG FLEKSIBEL\nPato er en enkel stol med et rent udtryk, som fås i en lang række varianter, der kan bruges i enhver indretning. Pato er perfekt til alle slags boliger, fra større villaer til lejligheden i byen eller sommerhuset. Med sin enkle strømlinede æstetik er den ligeledes yderst velegnet til caféer, barer og restauranter.\nPato kollektionen omfatter en bred vifte af varianter – det er detaljerne, der gør forskellen. Udforsk Pato med 4 ben, med eller uden arme, samt Pato Wood Base, Pato Barstool og Pato Stool. Alle egner sig perfekt som spisebordsstol.\nSkab dit eget look. Med Pato er du din egen designer, når det gælder om at skabe det look, du ønsker. De polstrede versioner tilføjer en ekstra dimension af komfort, der er ideel til spisebordet og får både det visuelle udtryk og den taktile følelse til at gå op i en højere enhed. Vælg nuancer, der matcher hinanden, eller bland forskellige nuancer for at skabe et mere levende udtryk. Leg med de forskellige tekstilmønstre, og gå på opdagelse i vores store udvalg af lædertyper og farver. Mulighederne er uendelige.\nTræ, skaber varme og hygge. Træ er hjørnestenen i vores designarv og et naturligt materiale, der tilføjer varme til ethvert design. Det gælder også for Pato, hvor stellet i massivt træ og de smukke træben giver stolen et elegant og naturligt udtryk. Sæt træet sammen med en skal i læder, stof eller i miljøvenligt polypropylen i en af de mange farvemuligheder. Uanset hvad, så bliver stolen helt, som du forestiller dig den – bare lidt bedre.


FAQ | AlpenTravel\nGodt at vide - FAQ\nFind svar til dine spørgsmål\nDen første rate skal betales inden for 14 dage efter rejsen er bestilt og er 30% af den totale pris. De sidste 70% skal betales senest 42 dage inden ankomstdato.\nModtager jeg en kvittering efter min indbetaling?\nJa, du modtager en kvittering efter din betaling.\nEr liftkort inkluderet i prisen?\nNej, liftkort er ikke inkluderet i prisen. Du kan se priserne her.\nSkal jeg medbringe billede til liftkort?\nHvad er kurtax?\nKurtax er en lokalskat, som betales til den lokale kommune. Det er obligatorisk og gælder for personer over 15 år.\nHvad skal jeg selv medbringe, når jeg bor i én af jeres lejligheder?\nAlle enheder er med fuldt udstyret køkken, men du skal selv medbringe ting som opvaskebørste, viskestykker, karklude, sæbe, toiletpapir, krydderier osv.\nEr håndklæder og sengetøj inkluderet i prisen?\nNej, håndklæder og sengetøj er ikke inkluderet. Det er valgfrit, om du vil medbringe det selv eller leje det for €14 pr. person.\nEr slutrengøring inkluderet i prisen?\nNej, slutrengøringen er ikke inkluderet i prisen.\nHvor meget sne er der?\nDu kan se vejrudsigten og webcams på skiamadé.com.\nEr snekæder påkrævet i Østrig?\nSe almene handelsbetingelser. her.\nEr det tilladt at medbringe husdyr?\nVi tillader i øjeblikket ikke dyr i vores boliger.\nBaby med på ferien\nHvis du har en baby eller et lille barn med, kan vi sørge for at en babyseng og en babystol står klar ved ankomst. Priserne er €10 per enhed.\nHvordan får jeg nøglen til lejligheden?\nOplysninger om nøgler vil blive sendt inden ankomst. Vi har nøglebokse i vores huse.\nBetaler jeg depositum?\nAfhængigt af din main location og lejlighed kan vi reservere et depositum på dit kreditkort, men ikke debitere dig for det.\nHar man et lejlighedstjek inden udtjekning?\nKun hvis du har betalt depositum på din ankomstdag.\nHvornår skal jeg tjekke ud?\nSenest kl. 9.30\nDet er ikke tilladt at ryge i vores lejligheder\nHvad gør jeg, hvis jeg har glemt noget i ferieboligen?\nDu kan kontakte os på info@alpentravel.com\nDu sender os en mail på: info@alpentravel.com og forklar os, hvad det drejer sig om, og så vil vi vende tilbage til dig hurtigst muligt.


Småarter ved Snaptun. Fangstrapport fra Østjylland, Snaptun Havn (Havn / mole) lørdag d. 14. november 2020, Kasper Strube, .\nSmåarter ved Snaptun\nFiskeFoto.dk › Fiskepladser i Danmark › Snaptun Havn › Småarter ved Snaptun\nLørdagens fisketur gik til Snaptun sammen med Jørn UL. Jeg har tidligere fanget tangsnarre og langtornet ulk ved Snaptun, så lidt luskeri i havnen, burde kunne give en af arterne. Ønskearterne var dog ikke hjemme, og jeg måtte nøjes med sortkutlinger i massevis, havkarusser og nogle store trepiggede hundestejler.\nPå vej hjemad fiskede vi i Horsens ved Horsens Nørrestrand, her så vi flere gange småfisk, som blev jagtet, men vi fik ikke noget på krogen.\nHundestejlerne fra havnen var flotte og blanke.\nFanget ved medefiskeri på bundforfang - med reje på enkeltkrog\nSortkutlingerne var helt vilde med de rejer fra lage, som Jørn havde med. Men de bed også på regnorm.\nGabriel Kirkeby (søndagd. 15. november 2020 17:20:50)\ndet er måske en af de sidste i år🙂. havkarusserne og jo som bekendt ikke vilde med koldt vand.\nKasper Strube (søndagd. 15. november 2020 17:49:06)\nJa det tror jeg at du har ret i, Jeg så heller ikke ret mange havkarusser, og de var forbavsende forsigtige. Det var sortkutlingerne der herskede ved bunden.\nJørn styrer UL stængerne på havnekajen.


Gibraltar SCSTL4 Rosette f Tom/Floor Tom – Thomann Danmark\n10% købte Gibraltar SCTL2 Tom/FloorTom Rosette 11,50 €\n6% købte Gibraltar SCSTL3 Tom Tom Bracket 18,90 €\n6% købte Pearl FTL-200C-3 Floor Tom Leg Air 27 €\n6% købte Sonor Force Prism Rosette Tom 14,60 €\nSer god ud, men..\nSkruerne er alt for lange og får slet ikke ordenligt fat i hvad end du monterer dem til..\nJeg købte 2 for at få mine 14'' og 16'' tammer væk fra gulvet og op på mit rack.\nMen, fordi skruerne er for lange og sætter de sig ikke ordenligt fat på tamholderne.\nDe er simpelthen kun beregnet til én størrelse holder el. lign..\nIkke i orden da mine gulvtammer slet ikke er sat ordenligt fast, og jeg var nødt til at sætte pap i klemme.\nIkke godt nok Gibraltar.\npå thomann.de 16507\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/dk/gibraltar_scstl4_rosette_f_tom_standtom.htm"]Gibraltar SCSTL4 Rosette f Tom/Floor Tom [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/dk/gibraltar_scstl4_rosette_f_tom_standtom.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/194230.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]


My Dream - One Direction - The beach - Movellas\nVi nåede endelig frem til stranden. Rettelse vi var mere ude på den øde strand. Jeg fattede ikke hvorfor vi skal være midt i ingenting. Eller jo der var sand, vand, nogle muslinger, og os. Alle mennesker var kun små prikker for os, fordi de lå helt nede i den anden ende. Hvorfor kunne vi ikke også være dernede? Der var en isbod, som jeg havde hørt, har nogle gode is. Jeg ville også derned. Hvorfor ville drengene ikke også det?\nJeg gik lidt og tænkte over det, indtil jeg fandt svaret. Jeg slog mig selv i hovedet. Hvor var jeg dog dum. Det er da klart, at de ikke vil være dernede, når alle deres fans vil overfalde dem, og have autografer osv. Ikke at jeg ikke kunne lide, at de brugte tid på deres fans. Knap nok. Jeg elskede at se drengene være så glade, når de snakkede med deres fans. Det er faktisk utroligt, at de kan gøre deres fans så glade. Men nogle begynder nu også at græde, Om det er godt eller skidt ved jeg ikke, men hvad ved jeg.\nJeg stod stadig i mine egne tanker, da jeg kunne mærke en tage fat i min hånd, som stadig slog mig i hovedet. Jeg kiggede op, og så Liam kigge undrende på mig. ”Hvorfor slår du dig selv babe?” spurgte han, mens han tog noget hår væk fra mit hoved.\n”Jeg kom bare til at tænke på, hvor dum jeg egentlig er” sagde jeg og kiggede væk. Han grinte lidt og kyssede mig så lidenskabeligt på munden. ”Du er ikke dum, du er helt perfekt” sagde han, og kyssede mig igen.\nMan blev bare nød til at elske ham, man kunne ikke andet. Jeg var faldet for ham bare nogle få dage, efter jeg så ham. Utroligt. Jeg havde aldrig troede på, at man kunne blive forelsket så hurtigt, og jeg tvivler på Liam havde jeg gjort det.\n”Hvad var det for en tanke, som fik dig til at slå dig selv?” spurgte Liam, mens han kiggede underligt på mig, men samtidig drillende. Jeg kiggede ned af mig selv, mens jeg gned mine fingre´, fordi jeg var nervøs.\n”Jeg glemte at I var kendte, og at det er derfor vi skal være her, og ikke oppe ved den gode isbod.” sagde jeg, mens jeg stadig stod og fumlede med mine hænder. Liam tog et skridt hen mod mig, som gjorde, at der kun var få millimeter i mellem os. Mit hjerte begyndte at hamre hurtigere og hurtigere ved at han kom så tæt på mig. Underligt, men en dejlig følelse. Han løftede mit hoved op, så jeg ikke kunne gøre andet, end at se ind i hans vidunderlige øjne.\n”Du skal ikke skamme dig over det. Jeg er glad for, at du ikke ser mig på den måde, men at du ser mig som Liam og ikke Liam Payne fra One Direction.” Jeg smilte til ham, og lagde mine arme om hans nakke, og legede med hans nakkehår. Liam låste sine arme fast om livet på mig, og lukkede det sidste mellemrum i mellem os. Hans læber ramte mine, og det var som om de var lavet sammen, og så sat hver for sig. Ej vent. Det lød lidt underligt, men du ved sikkert hvad jeg mener. Eller det håber jeg i hvert fald.\n”Altså kan I ikke stoppede med det der. Det er ikke alle der gider se jer stå der og kisse misse hele tiden” brokkede Harry sig, og kiggede dumt på os. Liam trak sig fra mig, hvilket fik mig til at sukke. Jeg tror Liam hørte det, for han kyssede mig hurtigt på kinden, og trak mig så af sted hen til de andre.\nJeg havde nu ligget og taget sol i noget tid, dejligt, mens jeg havde hørt på Louis dårlige jokes, som han hele tid kom med. Hvor mange har han lige. Det spørgsmål har jeg stillet mig mange gange nu, for gæt en gang. Den dreng kan blive ved, og det eneste jeg gør, er at ligge og lade som ingenting, mens han bliver ved, og ved, og ved, og ved. Utroligt!\nDe andre drenge var gået ud og bade, og var nu i gang om hvem der kunne holde vejret i længst tid. Jeg gætter på det var Zayn eller Liam der vinder, eftersom de andre brokkede sig en del før.\n”Hvorfor sidder der en ordblind løve oppe i et grantræ? Den havde læst den var dyrenes kogle! Er den ikke genial” Spurgte Louis, som var ved at flække af grin over sine egne jokes. Omg havde den dreng ikke andet at give sig til? Hvor kommer alle de dårlige jokes fra?\n”Jo den er helt vild god, hvor får du det fra?” spurgte jeg, mens jeg bad til gud om at han ville stoppe med de dårlige jokes. Men selvfølgelig ikke. Hvordan kunne han blive ved? Nåh men hvad var Louis ikke uden sine dårlige jokes. Men jeg må nu også indrømme, at der er nogle af dem som faktisk er gode.\nJeg kiggede ned mod vandet, og opdagede drengene var på vej op til os. Jeg havde ellers lige taget mig sammen til at gå i vandet, eftersom jeg havde det varmt. Jeg rejste mig op, da drengene næsten var henne ved os. Jeg opfangede lige, at de gav mig elevator blikket, før jeg løb ned mod vandet. Jeg ville lige drille Liam lidt, så jeg lod som om, at jeg ville løbe hen til ham. Han gjorde sig klar til at gribe mig, men lige 4 skridt inden jeg ramte ind i Liam, løb jeg uden om, og videre ned mod vandet. Jeg kunne høre drengene stå og grine lidt af Liam, men fortsatte videre.\nJeg var næsten ved vandkanten, da jeg mærkede et par arme ligge sig om mig. ”Hey jeg skal..” mere nåde jeg ikke at sige, før jeg blev løftet op, og sad på ens skulder. Utroligt, at personen bare sådan kunne løfte mig.\nJeg kiggede ned, og så Liams ansigt. Jeg kyssede ham på halsen, da han begyndte at gå ud mod vandet. Vandet steg længere og længere op, indtil Liam stoppede da det gik han til kravebenene. Jeg tænkte ikke lige over hvor dybt det var, så jeg hoppede selvfølgelig ned fra hans skuldre. Da jeg hoppede ned, kom jeg direkte under vandoverfladen. Et par arme var hurtige til at få fat i mig, og få mig op igen. Jeg spyttede det vand ud, jeg havde fået ind i munden, og kunne ikke undgå at hoste at det vand, jeg var kommet til at sluge.\nLige en oplysning, lad vær at få saltvand ind i munden, det smager væmmeligt!\n”Jeg troede jeg kunne nå bunden” sagde jeg, mens Liam stadig holdt mig oppe. Han grinte lidt af mig, mens han trak mig ind til sig. Jeg svang mig ben om hans hofter, så jeg kunne bliver over vandoverfladen, mens Liam stod på bunden.\nJeg kiggede over Liams skulder, da jeg kunne høre noget plaskende komme i mod os. Liam drejede sig, så han stod med siden til lyden. Jeg fik øje på drengene, som kom løbene hen i mod os. Eller det gjorde de indtil Niall var så klodset at falde, og trak Harry med ned, som trak Zayn med ned, som trak Louis med ned. Ja det var faktisk lidt ligesom domino, bare med drengene. Vi begyndte at grine af dem, da det så virkelig sjovt ud.\nDa drengene kom op til overfladen igen, kiggede de ondt på Niall, som lige så stille skyndte sig at svømme videre, som om der ikke var sket noget.\n”Naill du er sådan en stegt kylling” råbte Zayn efter ham. Niall vendte sig om i mod ham, og råbte så tilbage. ”Jeg er stolt af at være en kylling, for de smager godt, især når de er stegt” og derefter, svømmede han det sidste hen i mod os, mens drengene fulgte efter. Liam og jeg stod og grinte af dem, og kiggede håbløst på dem.\nVi havde været på stranden i lang tid nu, og solen var på vej ned. Vi sad med tæpper rundt om os. Eller det var sådan set mig der gjorde det, for drengene sad bare og hyggede sig, mens jeg bare sad her, og var ved at dø af kulde. Det er så typisk.\nJeg kunne ikke holde mit gab tilbage, og lod mig derefter falde ned i sandet. Drengene grinte af mig, mens jeg lukkede mine øjne, og lyttede til deres samtale.\n”Er du virkelig så træt” spurgte Louis, efter lidt tid, da de havde snakket deres samtale færdig. ”Jeg er fuldstændig væk om lidt” sagde jeg, stadig med lukkede øjne. Drengene grinte lidt af mig, og begyndte at rode med noget. Jeg gad ikke til at åbne mine øjne, da det var som om mine øjenlåg var mursten.\nDer var et par stærke arme, der løftede mig op, og bar mig et eller andet sted hen. Jeg orkede ikke at se hvem det var, så jeg valgte at spørge i stedet for. ”Okay, hvem er det der bærer mig?” jeg hørte nogle grin, og en bildør der åbnede. Jeg blev omringet af en kold vind, og rykkede mig tættere ind til personen som holdt mig. Personen som holdt om mig, strammede sit greb, og kyssede mig på munden. Jeg gættede med det samme personen kyssede mig. Det var Liam. Jeg kyssede svagt med, selvom jeg ville gøre mere ud af det, men kunne ikke. Søvnen havde overtaget min krop. Nej ikke bare min krop, men alt i mig. Liam grinte lidt i kysset, men lod mig så ligge.\nJeg lå lidt ubehagelig, og som om der var en der kunne læse mig tanker, tog personen om mine ben, og lagde dem op på sig selv og en anden. Jeg forstod ikke hvorfor jeg pludselig var blevet så træt, men nu ville jeg bare slappe af, indtil vi var hjemme.\nJeg tror jeg faldt i søvn, fordi jeg ikke havde hørt vi var stoppet. Jeg vågnede ved, at jeg kunne mærke nogle arme om mig, og nogle lyde, som om man gik på en trappe. Jeg åbnede mine øjne på klem, og kunne se vi var tilbage i sommerhuset. Jeg kiggede på personen der bar mig, og opdagede det var Liam. Jeg vred mig lidt, fordi jeg godt selv kunne gå, men Liam strammede bare grebet om mig, mens han gik videre.\n”Jeg kan godt selv gå” sagde jeg, og prøvede endnu en gang, at komme ned. ”Nej du kan ej, du er for træt til det, og desuden kan jeg sagtens bære dig.” sagde han, og åbnede døren ind til vores værelse.\nHan gik hen til sengen, og lagde mig forsigtigt ned. Jeg orkede ikke at tage mit tøj af, så jeg valgte bare at sove i min bikini, shorts og T-shirt. Jeg vendte mig om, og hørte en dør åbne sig igen. Jeg kiggede derhenne hvor lyden kom fra, og så en Liam komme ud i sine boxershorts.\n”Skal du ikke have det der tøj af?” spurgte han, mens han kiggede undrende på mig. ”Nej, jeg sover bare med det på, jeg orker ikke tage det af” sagde jeg, og ville hive dynen over mig, men blev stoppet af en Liam, som satte sig på den.\nHan tog mine shorts af, og derefter min T-shirt, så jeg kun lå i bikini. Jeg skyndte mig at dække mig til, da det var pinligt, at han så mig sådan her. Han grinte lidt, inden han tog den af igen, og kiggede på min krop.\n”Sky, du har været sådan her hele dagen. Jeg har set dig, og drengene har set dig, og du ser helt perfekt ud” sagde han, og lagde sig halvt ind over mig. Han kyssede mig blidt på munden. Jeg elskede Liam, men hvorfor var jeg lige pludselig blevet så bange for at han så min krop. Det undrede mig lidt.\nLiam hev dynen op over os. Jeg frøs helt vild. Jeg håbede ikke jeg blev syg. Jeg krøb ind til Liam, som undlod et lille grin, inden han lagde en arm om mig, og trak mig forsigtigt ind til sig. Jeg kunne langsomt mærke hans kropsvarme omringe mig, og faldt i en behaglig søvn i hans favn.\nSå kom der endelig et nyt kapitel. Jeg undskylder mange gange for at der gik noget tid, men jeg har haft lidt travlt i den her uge, med min sport og lejrtur.\nJeg synes stadig I er blevet stille dernede i kommentarene. Jeg vil meget gerne vide hvad I synes om den, og have nogle ideer, da jeg er ved ar løbe tør for dem.\nJeg vil blive glad hvis i vil like og sætte på favorit-listen.\nFortsæt god aften/dag :D


Alle grundene Nick Jonas og Priyanka Chopra vil helt sikkert annoncere en graviditet i 2020 - Underholdning\nNick Jonas og Priyanka Chopra havde årets bryllup i 2018 - et, der måske endda har overgået prins Harry og Meghan Markles store dag. Og siden de to bundet knuden, har fans undret sig over, hvornår Chopra og Jonas vil annoncere deres første graviditet. De to sagde, at de ikke har travlt, men vi er ret sikre på, at en Chopra-Jonas-baby vil blive annonceret i 2020. Her er hvorfor.\nPriyanka Chopra og Nick Jonas | Rindoff / Charriau / Getty Images\nChopra og Jonas spildte ikke tid i deres forhold\nNår Chopra først fangede Jonas 'øje tilbage i 2016 kunne han ikke få hende ud af hovedet. Til sidst gled han ind i hendes DM'er, og hun sendte ham sit telefonnummer. De to deltog i Met Gala sammen i 2017, hvilket udløste nogle dating-rygter, men de sprang hurtigt. Derefter, i maj 2018, blev de set sammen på et baseballkamp - og deltog igen i Met Gala sammen. Det var tydeligt, at de var begyndt at gå sammen. Men fans var mere overraskede end nogensinde, da nyheden brød ud om, at Jonas havde foreslået Chopra i slutningen af sommeren, selvom de kun havde været sammen et par måneder. Og i december samme år blev de gift.\nEt indlæg delt af Priyanka Chopra Jonas (@priyankachopra) den 27. juli 2019 kl.8.37 PDT\nChopra og Jonas sagde, at de bestemt vil have børn\nBåde Jonas og Chopra har sagt, at de bestemt vil starte en familie. Jonas har altid været meget tæt på sin familie (på trods af de hikke, der fulgte med bandet), og Chopras tætte forbindelse til hendes familie har også spillet en stor rolle i hendes liv. Men de to skynder sig ikke at få børn på samme måde som de skyndte sig ind i ægteskabet. ”Vi tager vores tid,” sagde Jonas i et nylig interview med Ekstra . 'Vi vil bestemt have børn, og når tiden er inde, vil det ske,' sagde Chopra engang om parrets planer om at udvide deres familie.\nDe to har et meget tæt forhold til Kevin Jonas 'børn\nSpeciel aften med #AvaDrew @philymack #sona #sona @amitabhbachchan @ajaydevgn #majorsaab #bollywoodforever @theavadrewshow\nEt indlæg delt af Priyanka Chopra Jonas (priyankachopra) den 15. juni 2019 kl. 18:08 PDT\nIntet fremmer babyfeber, ligesom at være omkring små børn. Og Chopra og Jonas har dannet et meget tæt bånd med deres niecer, siden de gifte sig. Jonas har altid været tæt på sin brors børn , men Chopra har også udviklet en hel bånd til dem. Hun sendte endda en video til Instagram, der dansede med Alena, Kevin og Danielle ældre datter. At være omkring de to børn, især mens de er på tur, giver sandsynligvis de nygifte nogle øvelser i forældre - og får dem sandsynligvis også til at have deres egne børn.\nDe to venter sandsynligvis på, at Jonas 'turné nærmer sig slutningen\nJonas Brothers havde for nylig et stort comeback, og nu er de startet deres Happiness Begins Tour, som vil holde dem optaget i de næste par måneder. Brødrenes hustruer (eller 'Jonas søstre', som de kalder sig selv), har sluttet sig til mændene på turné, hvilket betyder, at Chopra og Jonas sandsynligvis ikke stifter familie, før turen er afsluttet. På denne måde kan Chopra være gravid, mens hun er i et hjem, der ikke er en RV, så tæt på de læger, der vil overvåge hendes graviditet.\nBrødrenes verdensturné afsluttes i begyndelsen af 2020, hvilket betyder, at hvis Chopra og Jonas er lige så glade for at stifte familie, som vi tror, de er, vil de næsten helt sikkert annoncere en graviditet næste år.\nGolden State Warriors 'star point guard Stephen Curry går glip af yderligere tre spil\n76ers vinder over Wizards i spil 1


Denlave haven vedligeholdelse\nDer er mange måder at løse problemet med at skære ned på arbejdet i haven, men hvis du ønsker din have til at se attraktive samt være nem at passe, designet er et centralt element, der skal løses fra starten.\nHvis du vil have en have, der tager sig af sig selv, men det er ikke, at det er cementeret ovenfor, den første og vigtigste lektie, du skal lære det er at have med naturen, ikke imod det. Alle planterne, der vokser fremsætte ønsker, men disse anmodninger er reduceret, hvis de rigtige planter blev valgt til betingelserne. Du skal også til at opgive tidligere afholdt forestillinger om, hvad der udgør en have - at alle haver kræver en central del af græs med blomsterbede omkring det - og begynde at kigge på andre alternativer. De muligheder åbne for dig er varierede, men følgende karakteristika bidrager til en generelt lav tilgang vedligeholdelse.\nFørst et område, hvor du kan sidde og slappe af, der har en vis form for let at vedligeholde permanent hård overflade ,,. I en meget lav tilgang vedligeholdelse i en lille byhave, kan hele plottet blive omdannet til en hård overflade gårdhave, men i en større have ville være uoverkommelige at bane hele området, selv om gruset er en nem at vedligeholde , billigere løsning til større haver.\nFor det andet, kan systemet være meget lettere at tage sig af, hvis du planlægger omhyggeligt. Evergreens er generelt lettere at tage sig af løvfældende planter. Grænser buske og stauder til jordvindende er de nemmeste muligheder, men det er meget vigtigt, at du vælger de planter, der er relevante for de klimatiske og jordbundsforhold, så de trives, når stort set overladt til sig selv. Til dette formål er det også nødvendigt at vælge planter, der ikke er for invasive eller for hurtig vækst.\nFor det tredje, er det værd ikke higer efter traditionelle blomsterbede, der tager tid og kræfter til at se dine bedste. De nye, men lige så interessante løsninger og mindre tidskrævende involverer plantning flerårige planter i driver i en langt mere naturalistisk. Men det er stadig en form med hensyn til tidspunktet for udplantning sammenlignes, for eksempel, bunddække eller plantesygdomme stedsegrøn busk.\nFjerde, vand funktioner er overraskende lav vedligeholdelse og er en stor visuel ressource i haven med fremherskende hårde overflader. De, der vælger den løsning, hårde overflade ville være klogt at omfatte en vand funktion til at gå med det, som lyden og bevægelsen af vandet hjælper til at modvirke stivhed af materialer til hårde overflader.\nFor det femte er det muligt at aktivere en del af din have til plante græs eller ru eller semi-vilde, som ikke kun gavne naturen, men at lette arbejdet i en større have. Hvis du kun har et meget lille område - såsom en gårdhave - det er nødvendigt at finde måder at gøre beholderen plantning mindre i form af tid ved at vælge planter, der kræver mindre vanding-en af de vigtigste elementer i form af tid i enhver container- det dominerede haven. ud af fem) rating.\nEndelig overveje måder at håndtere haven væsentlige opgaver på den mest effektive og effektiv måde. Traditionelt en måde at skære ned vedligeholdelse var at sprænge ukrudt med kemikalier, men denne løsning er ikke understøttet her. designløsninger, såsom barkflis og bunddækkeplanter der er mere naturlig og økologisk måde at løse problemet.\nHans planer og lav vedligeholdelse løsninger afhænger af størrelsen af din have, din livsstil, hvor meget tid du har, hvis du har en lille mængde af tid at spilde regelmæssigt eller frist for periodisk blitz alene, og selv hvis du blot ønsker reducere arbejdskraft involveret i en eksisterende haven eller skabe en lav vedligeholdelse haven fra bunden. Turning en eksisterende høj arbejdskraft intensitet i en lav vedligeholdelse haven er helt klart tager nogle indledende arbejde, men når arbejdet er gjort, du derefter spare dig selv en masse tid og bekymre senere.\nVedligeholdelse af lavHave væsentlige læsning for dem, der ønsker en smuk have uden arbejde back-breaking, lav vedligeholdelse haven er guide til at nyde din have, i stedet for at bruge timer at slide i det. Denne bog viser, hvordan man kan minimere og forenkle haveaktiviteter, og over tid at skabe en have stort set vedligeholdelsesfri.\nDen spiselige French Garden\nSådan oprettes en gårdhave i en gård\nIdeer til privatlivets fred i baghaven\nTusindfryd dødsfald gør mig skør\nIdeer til landskabspleje en bambus haven springvand\nPlanter, der blomstrer i december\nSpanske haven ideer\nSådan bruges Cedar for kompost\nShade Kærlige Planter til Midtvesten


Værksted Vissenbjerg | Book værkstedsbesøg → Dinbilpartner\nI området omkring Vissenbjerg har vi flere værksteder, der er klar til at tage et kig på din bil, hvis der skulle opstå problemer, eller hvis det bare er tid til det årlige serviceeftersyn. Du finder os blandt andet i Odense, hvor vi har værksteder i flere forskellige bydele. Flere af værkstederne er placeret lige ved motorvejen, så de er lette at finde, hvis du alligevel kører mellem Odense og Vissenbjerg til dagligt. Det bliver altså næsten ikke lettere at komme en hurtig tur på værkstedet, og vi glæder os allerede til at se dig!\nDin Bilpartner - Dpc Odense\n+45 66 17 22 30\nDin Bilpartner Odense Dæk og Autoservice\n+45 30 88 44 22\nDin Bilpartner Odense Auto\n+45 66 11 99 01\nHos Din Bilpartner brænder vi altid for at give dig den bedste behandling og service når du kommer på et af vores værksteder, lige meget hvor meget du ved om biler og hvilket mærke og årgang du kører i, så glæder vi os til at hjælpe dig hurtigt videre. Vi gør altid vores bedste for at give dig rådgivning og vejledning som hjælper dig med at afgøre hvad næste skridt er, og sørger for at du får gode råd som du rent faktisk kan bruge til noget.\nBlandt andet kan vi give dig et gratis kør grønt-tjek på vores værksted i Vissenbjerg og online, hvor vi kan sørge for at sørge for at du kører så miljøvenligt som muligt. Her tager vi blandt andet et kig på dine dæk, både deres mønster og dæktryk. For vidste du, at du faktisk kan spare op til 10% i brændstof, hvis du sørger for at du har det rette dæktryk og at dit dækmønster ikke er for slidt. Kontakt dit lokale værksted for at høre mere om dette gratis tjek, der er oplagt at få lavet, når du alligevel har din bil forbi værkstedet, for eksempel til service eller klargøring til syn. Husk, at du kan bestille tid online døgnet rundt, så du aldrig skal vente på at værkstedet åbner, for at du kan få tid til dækskifte. Vi glæder os allerede til at se dig på vores værksted i Vissenbjerg.\nVidste du at vi tilbyder vejhjælp over hele landet? Med vores vejhjælpsaftale er du sikker på at der altid er hjælp at hente, lige meget om du har låst dine nøgler inde i bilen på en mandag morgen eller om du er kørt i grøften. Vi når næsten altid frem til dig indenfor 60 minutter, og vi er selvfølgelige også altid tilgængelige, døgnet rundt - året rundt.\nVores vejhjælp dækker over mange forskellige ting, blandt andet:\nVi sørger selvfølgelig også for at bringe din bil til dit lokale Din Bilpartner værksted i nærheden af Vissenbjerg, hvis du ikke selv kan køre den. Vores aftale er tilgængelig for både private og erhvervsdrivende. Det giver dig en tryghed, fordi du ved at der altid er hjælp at hente, selv ved de værste skader og mest irriterende og ubelejlige tidspunkter. Du kan læse meget mere om Din Bilpartners Vejhjælp her, og du er også velkommen til at kontakte os hvis du har flere spørgsmål.


Kunstig Intelligens i brug - kan algoritmerne være uretfærdige?\nEmne: Kunstig Intelligens i brug - kan algoritmerne være uretfærdige?\n25-01-18, 10:41 #1\nEr Kunstig Intelligens ufejlbarlig?\nKan Kunstig Intelligens være uretfærdig?\nHvad sker der, når Kunstig Intelligens begår åbenlyse fejl?\nOver 34 tusinde arbejdsløse modtager forhåbentlig i næste måned velfortjent erstatning i kompensation for en temmelig hårdhændet behandling, Statens Kunstig Intelligens System har udsat dem for fra oktober 2013 til september 2015.\nDet er svært at forestille sig det egentlige omfang af ulykker, der ramte alle disse mennesker, i kølvandet på afgørelser truffet af Kunstig Intelligens System under sagsbehandlingen. Personlig traume, omkostninger ved at skulle hyre advokater til forsvar mod konsekvenser af Kunstig Intelligens Systemets dispositioner, ødelagt kreditværdighed og rygte, et hav af konkursbegæringer, splittede familier, tvangsauktioner og hjemløshed, topper listen over ulykker påført flere end 34 tusinde borgere og deres familier af Statens nye Kunstig Intelligens System.\nSom så mange gange før, også denne gang gik Staten modernisering-amok i forventningen om at rationalisere driften og spare administrationsomkostninger ved hjælp af et nyt selvtænkende IT-system, og som sædvanligt gik tingene også denne gang forfærdeligt galt på grund af mangelfuld risikostyring*).\n*) Risikostyring betyder at man sikrer systemerne mod at fungere mod hensigten. Risikostyring skal sikre at man f.eks. ikke risikerer fald i effektiviteten, når målet er at øge den. Risikostyring skal sikre, at økonomisk gevinst som systemet forventes at indbringe, ikke bliver til et økonomisk tab på grund af "uforudsete", indefra- og udefrakommende problemer, som det nye system ikke var forberedt på at håndtere. Risikostyrings opgave er at forudse, registrere, foregribe/forebygge og problemløse alt, der kan svække eller ødelægge systemets effektivitet.\nDet hyppigste problem med effektiviteten af projekternes risikostyring er, at lige som selve projekter, køber staten risikostyringen udefra, temmelig ofte på lige så flyvske forudsætninger, som disse systemer i første omgang bliver solgt til Staten på, og værre - hos de samme leverandører, der oprindeligt bliver hyret til at levere disse systemer. At overlade risikostyring-opgaver til samme leverandører, der skal levere risikostyring-krævende systemer, er stort set som at lade ræven vogte høns. Business is business, og kapitalismens Gylden Regel nr. 1 er jo at sælge mindst muligt for mest muligt, så hvorfor tage sorgerne på forskud, når man kan Fake it Till You Make it?\nI Danmark har vi flere IT-systemer Staten har købt for mange, mange milliarder, og måtte skrotte bl.a. på grund af mangelfuld risikostyring: SKATs Et Fælles Inddrivelsessystem (EFI), Arbejdsskadestyrelens it-system PROASK, Politiets POLSAG, Forsvarets Daccis, Beskæftigelsesministeriets Amanda, Domstolsstyrelsens Civilstraffe og Forsvarets DeMars, mens Digital tinglysning overlevede dog og kom i gang efter alskens genvordigheder, mens Sudhedsplatformen indtil videre ser ud til at få lov til at fortsætte med at ødelægge vores sundhedsvæsen.\nStatens Beskæftigelsesmyndighed besluttede at det hidtidige IT-system, hidtil drevet, korrigeret, vedligeholdt, opdateret af IT-medarbejdere - skulle erstattes med et selvtænkende, intelligent IT-system, der ikke alene kunne passe sig selv, men også kunne undersøge, samkøre, vurdere og lære af umådelig flere informationer (data), end det var muligt for IT-værktøjer styret af mennesker, tillige med at - i modsætning til de levende ansatte - havde Kunstig Intelligens System indbygget selvlæring i umenneskeligt tempo, samt var udstyret med retten til at realisere sine afgørelser, det selvtænkende IT-system fandt nødvendige, eftersom personalet, der trods alt var ansat til at overvåge det nye Kunstig Intelligens System, af en eller anden mystisk årsag, var temmelig uvilligt til at korrigere Systemets dispositioner.\nStatens mål med indførelsen af Kunstig Intelligens System var en tredobling af driftseffektivitet i Beskæftigelsesmyndigheden. Kunstig Intelligens Systemet skulle sørge for, for det første - at kontrolressourcerne skulle anvendes kun hvis systemet fandt dem berettigede, dvs, over for de arbejdsløse, Kunstig Intelligens Systemet vurderede som snydere og bedragere; for det andet skulle Kunstig Intelligens Systemet øge Beskæftigelsesmyndighedens effektivitet i behandlingen af ansøgninger om arbejdsløshedsunderstøttelse; og endelig for det tredje - Kunstig Intelligens System forventedes at spare flere hundrede sagsbehandlere og administrationspersonale som følge af alle effektivitetsgevinster.\nEfter at have brugt et par år og i omegnen af 300 millioner på at implementere Kunstig Intelligens System i Beskæftigelsesmyndighedens arbejdsgange, blev Kunstig Intelligens System taget i brug og kort efter proklamerede Staten at have opnået ubetinget succes. Ikke alene kom Kunstig Intelligens System godt i gang indenfor den planlagte indkøringstid og uden at overskride budgettet, men Kunstig Intelligens Systemet endda opdagede allerede i begyndelsen af sit virke, over 40 tusinde mistænkelige sager, hvoraf de 85% blev af det Kunstig Intelligens System udpeget som sikre tilfælde af socialbedrageri begået i tidligere ansøgninger om bl.a. arbejdsløshedsunderstøttelser.\nSå snart påstanden om socialbedrageri yderligere blev underbygget af Kunstig Intelligens System, gik Staten i gang med at inddrive de uretmæssigt hævet beløb bl.a. gennem lønindeholdelse, modregninger i diverse skat- og momsrefusioner, udpantning af hjem eller tvangsauktioner. I tilfælde hvor indrivningen ikke kunne gennemføres fordi de pågældende socialbedragere var ubemidlede, blev de strafferetsligt retsforfulgt og dømt for socialbedrageri på baggrund af beviser leveret af Kunstig Intelligens System.\nPengene begyndte at strømme tilbage til Beskæftigelsesmyndighedens kasse i et omfang aldrig før set i velfærdssystemets historie. Ikke alene på grund af indrivningen af de oprindeligt skyldige beløb, men ikke mindst også fordi hver bedrager blev pålagt 400% strafafgift oveni.\nOver 34 tusinde borgere blev ramt af Beskæftigelsesmyndighedens selvtænkende Kunstig Intelligens System og over 2 år befandt disse mennesker og deres familie sig i et Helvede - retsforfulgte, ruinerede, flere familier hjemløse, med ødelagt levebrød, ødelagt helbred, PTSD, flere dødsfald og selvmord, flere tvunget ud i prostitution - alene fordi Staten har for vane at gå modernisering-amok, nøjagtig som tilfældet er hos os i Danmark, omend konsekvenserne af dårligt solgte/købte, hidtil kulsejlede IT-projekter endnu ikke går så dramatisk ud over den enkelte borger, som det skete da det offentlige gik modernisering-amok i delstaten Michigan, USA - denne fortælling i virkeligheden handler om. (Kilde)\nI disse dage sidder 34 tusinde Michigans borgere og deres familier på nåle, og venter på deres erstatninger, men er det overhovedet menneskeligt muligt at forestille sig selveste omfang af lidelser, disse mennesker blev påført af de folkevalgtes modernisering-amok? Jeg spørger bare!\nHvad rager det os, hvad Kunstig Intelligens bedriver i andre lande?\nJeg fandt artiklen Michigan's MiDAS-arbejdsløshedssystem: Algoritmernes alkemi skabte bly i stedet for guld på IEEE's hjemmeside. IEEE er "verdens største tekniske faglige organisation stiftet for fremme af teknologi til gavn for menneskeheden".\nSom artiklens overskrift antyder, kunstig intelligens, robotter og algoritmer, skaber ikke alkymistisk guld, men derimod bly. Det vil sige, at den nye teknologis løfter ikke kritikløst bør tages for gode varer. Artiklen tager sit udgangspunkt i en kæmpe skandale med Michigans system MiDAS, der har truffet rigtig mange uheldige og skæbnesvangre beslutninger omkring folks arbejdsløshedsunderstøttelse. Som et af deres links også viser, er der en menneskelig uvilje mod at omgøre et beslutningssystems afgørelser, hvilket ikke gør afgørelserne bedre.\nI takt med at man f.eks. fyrer medarbejdere og lægger det hårde løftearbejde over på automatiserede processer, forsvinder den organisatoriske viden, så kun få kan forklare afgørelserne. Dette er en tendens vi ser over hele linjen, ikke kun eksemplificeret med MiDAS, men også andre brancher der rammes af automatisering. Såsom hospitaler og banker. Der er ingen grund til at tro at det stopper der.\nI Danmark har regeringen (Lars Løkke Rasmussen III = VLAK/red.) nedsat et Disruptionsråd, der skal sørge for at landet er på forkant med udviklingen. Jeg linker til pjecen, der fortæller lidt mere om deres formål, og indeholder ligefrem en opfordring til at gå forrest. McKinsey (Finansministeriets yndlings konsulenthus, der takkede den forh. finansminister Bjarne Corydon med et guldrandet job efter valgnederlag i 2015/red.) nævnes også et sted, og McKinsey ser ikke ud til at være mere belastet af skandalen omkring SKAT, end at de folkevalgte forsat adlyder McKinsey's instrukser. I modsætning til IEEE's artiklen, i regeringens pjece blandes lovordene ikke med en sund realisme omkring de potentielle negative konsekvenser. Vi får at se hvad fremtiden bringer...\n"Digitalisering, robotter og kunstig intelligens kan gøre os rigere, give en bedre velfærd, skåne miljøet og skabe arbejdspladser med mindre nedslidning. Og vi kan vinde tabte job tilbage fra udlandet, så vi kan styrke Danmark som produktionsland" kan man læse i statsminister Lars Løkke Rasmussens Forlæns ind i fremtiden (måske ligefrem snublende?). Vi må håbe, at Løkkes fremtidsdrøm ikke bringer os alle i kachotten, som det bl.a. er sket i Michigan.\nBedste hilsner fra din søn\nHvad jeg ikke havde regnet med er, at i dag har vælgere langt større chance vitterligt at påvirke landets politik ved at nægte at stemme ved Folketingsvalg, end ved at stemme.\nKunstig befrugtning af enlige og lesbiske kvinder.\nNyeste indlæg: 14-06-06, 07:48\nHar du brug for et CITAT?\nNyeste indlæg: 27-02-05, 13:41\nalgorithm alchemy, kunstig intelligens, kunstig intelligens system, michigan’s midas unemployment system, midas