Procedure : 2018/0226(NLE)\nDokumentforløb : A8-0406/2018\nom forslag til Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation\nOrdfører: Miapetra Kumpula-Natri\n– der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0437),\n– der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0380/2018),\n– der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0406/2018),\n2. opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;\n(1a) Europa-Parlamentet bør høres på alle relevante trin i forbindelse med gennemførelsen og evalueringen af programmet. Rådet har anmodet Europa-Parlamentet om en udtalelse om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab for perioden 2021-2025. Da den almindelige lovgivningsprocedure imidlertid ikke finder anvendelse i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, anses Europa-Parlamentet ikke for at være på lige fod med Rådet i forbindelse med vedtagelse af lovgivning om atomenergi. I betragtning af Europa-Parlamentets rolle som medlovgiver på budgetområdet og for at sikre en sammenhængende udformning og gennemførelse af Unionens rammeprogram for forskning og innovation, bør Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram også vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure.\n(2) Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd, økonomisk velstand og miljømæssig bæredygtighed ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen. Forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings potentielle bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde.\n(2) Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd og økonomisk velstand ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen. Nuklear forskning yder et vigtigt bidrag til den miljømæssige bæredygtighed og kampen mod klimaændringer ved at mindske Unionens afhængighed af importeret energi, mens forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde.\n(4) Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017) 697 final) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere.\n(4) Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017) 697 final) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, ydeevne, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af radioaktivt affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse, så der sikres færdigheder på højt niveau, navnlig blandt den nye generation af ingeniører; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere, hvilket vil bidrage til at sikre sammenhæng og effektivitet i hele Euratomprogrammet.\n(4a) Euratomprojekter om håndtering af affald bidrager til en bedre forståelse af spørgsmål vedrørende håndtering af radioaktivt affald i Unionen, herunder sikkerheden på fremtidige geologiske deponeringsanlæg, konditionering af radioaktivt affald og brugt brændsels opførsel på lang sigt på et deponeringsområde.\n(5) Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring.\n(5) Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring, herunder udvikling af viden om sikker, effektiv og omkostningseffektiv dekommissionering af anlæg, der når slutningen af deres levetid – et område, hvor bestemmelserne og investeringerne halter bagefter.\n(5a) Programmet er et yderst vigtigt led i Unionens indsats for at bevare og styrke sin videnskabelige og industrielle førerposition inden for energiteknologi. For at understøtte en sikker drift af de eksisterende fissionskraftværker og lette dekarboniseringen af energisystemet bør fissionsforskningen fortsat indgå som en integrerende del af Euratomprogrammet.\n(5b) Sikkerhed og sikring i forbindelse med anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling, herunder nuklear sikkerhed og dekommissionering, bør understøttes af strukturelle grænseoverskridende inspektioner og deling af viden og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater.\n(7) Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation ("Horisont Europa"), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...]20, og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum.\n(7) Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation ("Horisont Europa"), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...]20, navnlig ved at fremme topkvalitet og åben videnskab, og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum.\n20 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) […] af […] om oprettelse af EU FP9 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1291/2013 (EUT [...]).\n(8) Programmet skal tilstræbe synergier med Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa.\n(8) Programmet skal tilstræbe synergier med og en større tilpasning til Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. Det er afgørende, at nøgleprincipperne om topkvalitet og åben videnskab fastholdes i programmerne. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa.\n(17a) JRC yder støtte til standardisering, åben adgang for EU-forskere til individuelle nukleare anlæg og uddannelsesaktiviteter på områder som f.eks. nukleare garantier, nuklear eftersporing eller nuklear dekommissionering.\nb) der bidrages potentielt til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.\nb) der bidrages til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.\na) anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering\na) anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og effektiv og sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering\nArtikel 3 – stk. 2 – litra d\nd) Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes.\nd) Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes, herunder udvikling af viden om sikker, effektiv og omkostningseffektiv dekommissionering af anlæg, som når slutningen af deres levetid.\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af Programmet er fastsat til […]1 675 000 000 EUR i løbende priser.\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er fastsat til 1 516 000 000 EUR i 2018-priser (1 675 000 000 EUR i løbende priser).\nArtikel 4 – stk. 2 – afsnit 1 – indledning\nDen vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:\nFordelingen af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:\na) 724 563 000 EUR til fusionsforskning og -udvikling\na) 43 % til fusionsforskning og ‑udvikling\nb) 330 930 000 EUR til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse\nb) 25 % til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse\nc) 619 507 000 EUR til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter.\nc) 32 % til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter.\nKommissionen må ikke inden for rammerne af den årlige budgetprocedure afvige fra det beløb, der er omhandlet i stk. 2, litra c).\nKommissionen kan inden for rammerne af den årlige budgetprocedure højst afvige med 10 % fra de beløb, der er omhandlet i stk. 2, første afsnit.\nArtikel 5 – stk. 1 – afsnit 1 – litra c – led 3 a (nyt)\n– de respekterer retsstatsprincippet\n1) Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og sikre synligheden af fællesskabsfinansieringen (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.\n1) Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og angive EU-midlernes oprindelse for at sikre synligheden heraf (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.\n2) Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.\n2) Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter rettet mod både specialister og den brede befolkning vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.\n1. Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation.\n1. Evalueringer gennemføres hvert andet år, således at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation.\n2. Den foreløbige evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest tre år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af Programmet, hvis dette er relevant.\n2. Den første evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest to år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse programforlængelser og gennemførelsen af programmet, hvis dette er relevant.\n3. Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer.\n3. Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest to år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer.\nBilag I – stk. 2\nProgrammet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser], for så vidt at de er i tråd med disse fondes målsætninger og bestemmelser.\nProgrammet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser] eller andre af Unionens programmer og finansielle instrumenter, for så vidt at de er i tråd med de pågældende fondes, programmers og instrumenters målsætninger og bestemmelser.\nBilag I – stk. 4\nKommissionen fastsætter prioriteterne i arbejdsprogrammerne på grundlag af sine politiske prioriteter, input fra nationale offentlige myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der er samlet i organer eller rammer som f.eks. europæiske teknologiplatforme, sammenslutninger, initiativer og tekniske fora vedrørende nukleare systemer og sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald, brugt nukleart brændsel og strålingsbeskyttelse/risiko for lave doser, nuklear sikkerhedskontrol og sikring, fusionsforskning eller andre relevante interessentorganisationer eller -fora på det nukleare område.\nKommissionen fastsætter prioriteterne i arbejdsprogrammerne på grundlag af sine politiske prioriteter, input fra nationale offentlige myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der er samlet i organer eller rammer som f.eks. europæiske teknologiplatforme, sammenslutninger, initiativer og tekniske fora vedrørende nuværende og fremtidige nukleare systemer og sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald, brugt nukleart brændsel og strålingsbeskyttelse/risiko for lave doser, nuklear sikkerhedskontrol og sikring, fusionsforskning eller andre relevante organisationer eller -fora for relevante interessenter.\nBilag I – stk. 5 – litra a – nr. 1\n1) Nuklear sikkerhed: sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløbsanlæg, som er i brug i Fællesskabet, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Fællesskabet, de reaktortyper og brændselskredsløbsanlæg, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne, herunder alle aspekter af brændselskredsløbet såsom separation og transmutation.\n1) Nuklear sikkerhed: sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløbsanlæg, som er i brug i Fællesskabet, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde og udvikle generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Fællesskabet, de reaktortyper og brændselskredsløbsanlæg, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne, herunder alle aspekter af brændselskredsløbet såsom separation og transmutation. Støtte til udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater.\nBilag I – stk. 5 – litra a – nr. 3\n3) Dekommissionering: forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader; støtte til udveksling af bedste praksis og viden om dekommissionering.\n3) Dekommissionering: forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader; støtte til udveksling af bedste praksis og viden om dekommissionering, herunder videndeling i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater, og ved at samle ressourcer og personale i ekspertisecentre.\nBilag II – undertitel 4 – tabel - kolonne 4 - række 3\nIndikatorer for innovationsrelaterede virkningsveje\nEuratomprogrammets bidrag til EU's fremskridt hen imod målet om 3 % af BNP\nEuratomprogrammets bidrag til EU's fremskridt hen imod det forsknings- og udviklingsrelaterede (F&U) udgiftsmål på 3 % af BNP\nOrdføreren glæder sig over Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025. Forslaget fortsætter ad den etablerede kurs for tidligere programmer, men tager fat på nogle af de centrale betænkeligheder, som Europa-Parlamentet tidligere har givet udtryk for, nemlig behovet for en forenkling af programmet og en bedre tilpasning til det bredere forskningsprogram Horisont Europa.\nOrdføreren er af den opfattelse, at en fortsat udvikling på sikkerhedsområdet i forbindelse med nukleare aktiviteter er afgørende for at kunne udnytte fordelene ved denne teknologi og samtidig minimere de dermed forbundne risici. Den aldrende flåde af kernekraftværker i EU vil ikke alene kræve øget forskning i dekommissionering, men også nye, sikrere og mere effektive metoder til at drive og vedligeholde de eksisterende reaktorer.\nFor at nå Parisaftalens klimamål er EU nødt til at anvende alle sikre og bæredygtige teknologier og innovationer. Kernekraft, der er en lavemissionsenergiform, er en vigtig del af energimikset i visse medlemsstater, og den har potentiale til at bidrage til dekarbonisering af EU's energisystem som helhed. Sikker drift af de eksisterende reaktormodeller og forberedelse på nye teknologier er imidlertid afgørende.\nEuropa er førende på verdensplan inden for nuklear forskning og nuklear sikkerhed, herunder sikkerhed i forbindelse med nukleart materiale og nukleart affald. Vi bør fortsætte med at investere i frontlinjeforskning inden for disse områder for at bevare de færdigheder og den viden, der er nødvendig med henblik på en sikker drift af kernekraftværker. Desuden er der behov for investeringer i udvikling af fusionsteknologier og en engageret fuldførelse af fusionskøreplanen. De fleste midler under dette program bør fortsat anvendes til fusionsforskning.\nEftersom programmet henhører under Euratomtraktaten, er det fortsat adskilt fra EU's generelle rammeprogram for videnskab og forskning. Ordføreren mener, at denne sondring er fuldstændig vilkårlig, og at der vil kunne opnås flere synergier og bedre videnskab, hvis de to programmer lægges sammen. Det er særligt vigtigt at få udvidet Europa-Parlamentets kontrol- og lovgivningsbeføjelser til også at omfatte Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram i betragtning af Parlamentets rolle som medlovgiver på budgetområdet.\nDette forslag går imidlertid i den rigtige retning for så vidt angår en tilpasning i praksis af programmet til Horisont Europas regler og bestemmelser. Ud over den tekniske tilpasning er det også afgørende, at de samme principper om topkvalitet og åben forskning fastholdes i begge programmer.\nOprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation\nBendt Bendtsen, Cristian-Silviu Buşoi, Jerzy Buzek, Christian Ehler, Françoise Grossetête, András Gyürk, Krišjānis Kariņš, Janusz Lewandowski, Marian-Jean Marinescu, Nadine Morano, Angelika Niebler, Dennis Radtke, Massimiliano Salini, Algirdas Saudargas, Vladimir Urutchev, Henna Virkkunen, Hermann Winkler, Anna Záborská


Kun i Presse\nJournalister og fotografer fra alle medier er meget velkomne til Brønshøj Boldklubs hjemmekampe, eller andre arrangementer afholdt af Brønshøj Boldklub. For adgang til hjemmekampe i Tingbjerg Idrætspark med pressehenseende skal der foreligge en akkreditering, som der kan ansøges om frem til 24 timer inden kampstart. Ansøgningen foregår pr. mail til nedenstående mailadresse.\nFotografer bedes i ansøgningen om akkreditering nævne, at dette er deres formål, således, at der kan udleveres en pressevest, som er adgangskrav til baneområdet. Denne skal afleveres til vagterne efter kampen.\nI Tingbjerg Idrætspark forefindes en VIP-loge på hovedtribunen. Journalister og fotografer kan frit benytte presselogen før kampen, i pausen og efter kampen. Der vil være gratis mad og drikke under kampen.\nAlle fotografer skal bære en pressevest, når de befinder sig på baneområdet.\nTlf: 28 40 53 53\nRegler for brug af Brønshøj Boldklubs tekster, billeder og logo m.m.:\nBrønshøj Boldklubs billedbank indeholder billeder og logoer til fri redaktionel brug i forbindelse med artikler om/fra Brønshøj Boldklub. Vær opmærksom på, at billederne og logoet ikke må bruges kommercielt (det vil sige i annoncer eller brochurer på souvenirs og lignende).\nHvis der ønskes, at kunne anvende billeder eller motiver i kommerciel sammenhæng skal Brønshøj Boldklubs administrerende direktør kontaktes for skriftlig godkendelse.\nBilleder og logo må ikke ændres i farver eller forvanskes, så det optræder anderledes end originalen. Undtaget er dog sort/hvid kopier.\nBilleder og logoer må ikke bruges på sider på internettet (herunder Facebook og andre sociale medier) samt i pjecer, magasiner m.v. på en sådan måde, at det kan give indtryk af, at det er Brønshøj Boldklub, der står som ejer af siden eller afsender af informationen.\nBrønshøj Boldklub forbeholder sig retten til at kræve logo og billeder fjernet for fremtidig publicering, hvis det skønnes anvendt i strid med Brønshøj Boldklubs interesser eller skader Brønshøj Boldklubs anseelse.\nVed brug af billeder og tekster, skal de bringes med tydelig kildeangivelse / krediteres Brønshøj Boldklub.\nDownload Brønshøj Boldklubs officielle logo her.


Mette F. om ekstremister: Vi skal gøre alt for at få dem ud - Avisen.dk\nMette F. om ekstremister: Vi skal gøre alt for at få dem ud\n- Jeg er glad for, at partierne er enige om at styrke Politiets Efterretningstjeneste, PET, så de kan overvåge, hvad der sker på nettet og styrke exit-indsatsen, siger Mette Frederiksen. (Foto: Keld Navntoft/Scanpix)\nImamer kommer ikke til at være en del af indsatsen mod antiradikalisering efter pres fra borgerlige partier.\n27. januar 2015 13:05\nSamtlige partier i Folketinget undtagen Enhedslisten er blevet enige om en aftale, der skal bremse radikalisering af unge.\nDet skal være med til at forhindre, at unge drager i krig for eksempelvis Islamisk Stat i Irak og Syrien. Og sørger for, at de kan komme ud af det ekstreme miljø, hvis de er taget af sted og vender hjem igen.\nDet fastslår justitsminister Mette Frederiksen (S).\n- Jeg er glad for, at partierne er enige om at styrke Politiets Efterretningstjeneste, PET, så de kan overvåge, hvad der sker på nettet og styrke exit-indsatsen, siger Mette Frederiksen.\nPartierne bag satspuljen - hvilket er alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten - var på forhånd enige om at bruge 60 millioner kroner på indsatsen. Det ligger dermed fast, at der vil blive brugt millioner på at forebygge radikalisering blandt unge.\nHidtil har de dog ikke været enige om, hvordan pengene skal bruges. Det blev man tirsdag.\nEfter pres fra blandt andre Dansk Folkeparti er parterne blevet enige om ikke at inddrage imamer i indsatsen, som i stedet blive lagt i hænderne på især PET og kommunerne.\nRegeringen havde ellers oprindeligt lagt op til at bruge en del af de afsatte 60 millioner kroner på at lade PET inddrage imamer i indsatsen.\nTil gengæld er parterne enige om at bruge seks millioner kroner på et exit-center for unge, som har været i kamp i Syrien og Irak.\nSareen vil forske i antiradikalisering\n- Vi gør flere ting med vores plan. Der kommer stort fokus på at forebygge, at unge ender i radikaliserede miljøer, men hvis nogle går den vej, skal vi gøre alt for at få dem ud af det, siger Mette Frederiksen.\nSamtidig vil man styrke overvågning af ekstreme udsagn på nettet. Det skal formentlig dæmme op opfordringer til at kæmpe for Islamisk Stat og deling af videoer af halshugninger.\n- Noget af det, der bliver skrevet på nettet, er så barskt, at det bliver myndighederne nødt til at holde øje med, siger Mette Frederiksen.\nUnder forhandlingerne har flere andre forslag dog også været i spil.\nBlandt andet har Venstre talt for, at der skal indføres et forbud mod at rejse til kampzoner i Syrien og Irak, medmindre man på forhånd har fået godkendt et lovligt formål som eksempelvis nødhjælpsarbejder.\nDet vil Venstre fortsat kæmpe for:\n- Der er mange fornuftige tiltag i aftalen. Det er godt, at man gør PET og kommunerne til omdrejningspunkt for indsatsen, siger Venstres integrationsordfører, Martin Geertsen, og tilføjer:\n- Og så må vi se, om ikke kan få vores forslag om et indrejseforbud til Syrien og Irak gennemført på anden vis.\nDF: Kedelige tendenser blandt imamer


FHK sejrede nemt mod 1. divisionshold | AVISEN\nFHK sejrede nemt mod 1. divisionshold\n19:26 - 4. august 2020\nTil andendagsgildet for FHK var der forskel. HC Midtjylland fra 1. division var gæsterne, og de endte med at rejse hjem til Herning med et nederlag på 38-29.\nFor anden dag i træk skulle FHK i ilden. Det skete denne gang i thansen ARENA, efter gårdagens opgør blev spillet i Bellevuehallen i Århus, hvor aarhusianerne efter en hård fight vandt 26-25.\nI forhold til det opgør var FHK uden Mikkel Løvkvist, men til gengæld var Rasmus Thiemer-Jensen med i truppen i forhold til sæsonens første to træningskampe. Med hans bliver han en vigtig brik i bestræbelserne på at komme i slutspillet.\nFra start var det dog en anden spiller, der kom i fokus. For første gang i træningskampene startede Nicolaj Nørager inde, og det var på venstre back med Kristian trio har der i krogene været talt om kunne blive en spændende formation i bagkæden, da der virkelig kommer fart over feltet med dem.\nFra start var det tydeligt, at FHK besidder et andet tempo end 1. divisionsholdet. Det mindede derfor meget om sæsonens første kamp mod Otterup, der heller ikke kunne følge med det fredericianske tog. Gang på gang satte FHK tempoet i vejret, og stillingen var derfor 10-6 efter ti minutter. Det tog HC Midtjylland konsekvensen af og forlangte timeout efter, at særligt Stoklund med fire mål havde drevet gæk med midtjyderne.\nTimeouten hjalp ikke det store. Jesper Lindgren var skarp i anden bølgen, som FHK satser meget på og det udnyttede han til at spille Rasmus Meyer helt fri. Stregspilleren eksekverede sikkert, og satte bolden i mål til 12-6.\nMidtvejs i første halvleg skiftede FHK en del ud. Ind kom Rune Andersen, Mads Emil Lenbroch, Oliver Skytte og Mathias Hedegaard. Da de kom ind kom der en usikkerhed over angrebsspillet, og det medførte flere uprovokerede boldtab.\nNicolai Witt var tilbage i thansen ARENA. Han har tidligere spillet to sæsoner i FHK. (Foto: Matthias Runge\nSamtidig var HC Midtjylland gået frem i et mere offensivt forsvar, og det skulle FHK indstille sig på. Derfor lykkedes det midtjyderne for en stund at stoppet FHK’s fremmarch og reducerede til 13-8 efter 19 minutter. Straks tog Ole Damgaard konsekvensen og lagde det grønne timeoutkort.\nDet sløve angrebsspil fortsatte halvlegen ud, og ud af ingenting var HC Midtjylland pludselig ikke sat af mere, men i slutminutterne inden pausehornet lød indsneg der sig fejl på fejl af HC Midtjylland. FHK straffede det prompte og endte med at gå til pause foran 19-12.\nFra anden halvlegs start skiftede FHK ud. Ind i målet kom Jimmi Andersen, og i bagkæden trådte Kristian Stoklund til side for at gøre plads til Nicolaj Nørager som playmaker og Rune Andersen på venstre back. Dermed skulle FHK prøver sig af uden styrmanden i angrebet.\nHurtigt blev det klart, at HC Midtjylland ikke ville komme tilbage i opgøret. Stillingen var 24-15 med 22 minutter igen, da Jimmi Andersen fra målet spillede Martin Bisgaard helt fri en kontra.\nJesper Lindgren var skarp i 2. bølgen. (Foto: Matthias Runge / Fredericia AVISEN)\nEt af de store problemer for FHK i Århus-kampen var overtalsangrebet. FHK ynder at spille syv mod fem for at gøre chancen endnu større, og det lykkedes de med i dag. To gange i træk fik Mathias Hedegaard bolden i mål i overtal, og det var formentlig noget, der var godt at se for FHK’s trænerteam.\nMed et kvarter igen var FHK fortsat i front med ni mål. Stillingen var 29-20, og det var blot et spørgsmål om sejrens størrelse, men FHK begyndte at spille ukoncentreret. Efter en timeout begyndte koncentrationen at stige igen mod slutningen af kampen, og det blev derfor en sikker fredericiansk sejr på 38-29.\nNæste gang FHK skal i aktion er fredag d. 14. august i pokalturneringen, hvor Aalborg venter i thansen ARENA.


Bidrag fra Ophavsretsfonden (artikel) DANMARKSXXXXXXXX MEDIE-XXXXXXXXXXXXX OGXXXXXX JOURNALISTH�JSKOLEXXXX XXXXXXXXXX XXXXXXXXXXXXXXXXXXX UPDATEXXX JOURNALISTH�JSKOLENXX MEDIEH�JSKOLENXXXXXX XXXXXXXXX XXXXXXXXXXXXXXXXXXXX VIDEN OM JOURNALISTIK\nBidrag fra Ophavsretsfonden Offentliggjort 12/18/2006, senest redigeret 06/26/2009 Studerende på diplomuddannelserne i journalistisk arbejde kan søge støtte til betaling af deltagergebyret. STUDIEVEJLEDNING: N�r du har modtaget besked om, at du er optaget p� et diplommodul, kan du s�ge Ophavsretsfonden om bidrag til deltagergebyret. Find ans�gningsskema og seneste nyt om Ophavsretsfonden her. Din ans�gning sendes til: Ophavsretsfonden i Dansk Journalistforbund\nAns�gninger behandles fire gange �rligt i marts, juni, september og december. Ans�gningsfristerne er 15. marts, 15. juni, 15. september og 15. december. Ans�gningerne bliver behandlet sammen med �vrige ans�gninger om studierejsest�tte, tilskud til efteruddannelse og lignende.\nOphavsretsfonden orienterer b�de dig og UPDATE om du er bevilget st�tte, og om hvor meget du kan f�. Den bevilgede st�tte afregnes direkte mellem Ophavsretsfonden og den studerende.\nAnsatte ved andre medier\nEr du medlem af DJ og ansat inden for et andet omr�de end trykte medier, kan du ligeledes s�ge st�tte. Ophavsretsmidlerne fra de �vrige omr�der administreres decentralt. Du kan f� mere at vide gennem Christian D�lpher, Dansk Journalistforbund, email: cd@journalistforbundet.dk. Søg


2008 | hopalong.dk\nReferater general forsamling\nTilbage til referat oversigt\nVi var med 65 personer tilstede\nAnette K. Nielsen blev valgt til dirigent.\nAnne Pedersen og Else Lim\n3.Bestyrelsens beretning ved formanden\nHopalong Liners er den 5. april blevet 3 år som klub.\nAktive medlemmer er d.d. 145.\nFremover bliver der holdt bestyrelses/instruktørmøder 2 gange om året.\nArrangementer fra sidste år:\nAfdansningsbal i maj måned\nBustur til amager Linedansers i oktober.\nLøvfaldsfesten i november.\nRystesammenfest i Vommevad Forsamlingshus i februar.\nDer var mange tilmeldinger til alle arrangementer.\nOg med masser af hygge og danseglæde.\nTil sommeren 2007 blev der holdt sommerdans hver torsdag i juni og august. Juli havde klubben ferie.\nSommerdans er kun ren ’’vedligeholdelse’’, og for dem der ikke kan undvære at danse hele sommeren.\nDen 28. marts havde vi akut opvisning på Kulturkasernen der holdt åbent hus.\nTrods kort varsel mødt der 15 dansere op alligevel. Stor tak for det.\nKlubben siger tak til alle instruktører, bestyrelsen og alle andre som frivilligt hjalp til, for den store indsats til arrangementer og sommerdans.\nKlubben har fået ny hjemmeside. Webmasteren er Kitty van der Westen.\nVi har også fået en ny instruktør i gang, Dinna, som startede begynderhold op i september. Der er endnu en ny instruktør i sigte, Søren Pedersen, som skal på kursus her i sommer. Og er der nogen af jer der er vild med tanken, kom da og sig det til os.\n''Ris og ros''kasse\n”Ris og ros” kasse hos instruktørerne bruges hvis man synes noget er godt eller dårligt, blot man underskriver brevet. Den er ikke til ønskedanse på en danseaften eller ønske om nye lokaler. Lokaleproblemet gør, at nogle hold må slås sammen en gang imellem, da vi ikke kan blive ved at lave nye hold.Det problem har alle klubber, ikke kun os.\nMan kan altid vælge et andet hold hvis man syntes at det hold man går på, går for langsomt, for hurtigt, for nemt eller for svært. Er man i tvivl, så brug 2 minutter på at snakke med jeres instruktør om mulighed for op- eller nedrykning. Det koster ikke noget at være med en enkelt undervisningsaften.\nFor 3. gang afdansningsbal den 16. maj.\nEfter sæsonen slutter i uge 20 er der sommerdans hver torsdag. Juli feriemåned.\nEn 18/4 klubtur til Hårlev.\nFordi vi venter på svar på lokalansøgningen til kommunen samt\nKulturkasernen har vi ikke planlagt et nyt hold endnu. Hele undervisningsplanen kommer på hjemmesiden så snart den er på plads.\n4. Forelæggelse af regnskab ved kassere\nRegnskabet er blevet godkendt.\nBestyrelsen havde et forslag om ændring af vedtægterne i paragraf §11.\nOg tilføjelse af en ny vedtægt som hedder paragraf § 11.1\nBegge dele er blevet vedtaget. Det kan læses på hjemmesiden.\nLone Christensen er blevet genvalgt som kasserer.\nKitty van der Westen er blevet genvalgt som bestyrelsesmedlem.\nAlan Nielsen er valgt som bestyrelsesmedlem.\nJacob Frisholt er valgt som bestyrelsesmedlem.\nCharlotte Dolleris er valgt som suppleant\nKarin Pedersen er valgt som suppleant.\nKonstituering kommer på plads til det næste bestyrelsesmøde.\nDinna Olsen er blevet genvalgt som revisor.\nLise Pedersen er blevet genvalgt som revisorsuppleant.\nSusanne fremviste T - shirt med vores logo lavet i perler som tryk man selv kunne stryge på hvilken som helst bluse. Der var der stor interesse for.\nGeneralforsamlingen sluttede ca. kl. 20.00 med tak fra Susanne for en god aften, samt tak til afgåede bestyrelsesmedlemmer for en god tid.


Velkommen til Roskilde Sportsfiskerkerklub\nFiskeklubben for juniorer, unge, seniorer og pensionister.\nJuniorer - se her\nMeld dig ind i Roskilde Sportsfiskerklub og få en en masse fiskeoplevelser sammen med gode kammerater.\n7 gange om året ligger magasinet Sportsfiskeren i din postkasse - det koster ikke ekstra.\nBåde piger og drenge er velkomne i Roskilde Sportsfiskerklub.\nDu må gerne deltage et par klubaftener, før du beslutter dig for at blive meldt ind.\nFladfisketur - Havtur på Øresund\nLørdag den 13. november kl. 12 - 17\nDet er altid festligt at være på Øresund og fiske.\nDen 13. november bød på en sjov oplevelse. En måge huggede en fin fladfisk direkte fra fiskekrogen og ’padlede’ af sted med den.\nDen 13. november havde vi booket Viking med skipper Hans Hagerup. Hans havde lovet at sejle ud og finde store rødspætter til os. Da vi kom ud på Sundet og skulle fiske viste det sig at der var rigtig meget strøm, det gjorde det vanskeligt at fiske da der var 28 meter til bunden.\nHans holdt Viking på skruen således at vi ikke drev for hurtigt. Det var svært at fiske da det ikke var alle deltagere der kunne styre tacklet der fiskede på bunden. Efter en lille times tid fik jeg endelig et godt hug, ikke en rødspætte men en superflot sej der fightede helt vildt. Da den endelig\nKom til overfladen var den helt færdig. Hans nettede fisken og jeg var meget glad for denne flotte fisk på knap 3 kg.\nResten af turen fik jeg endelig gang i fiskeriet og fangede mange rødspætter, ising og en enkelt knurhane. De fleste deltagere fik flotte fladfisk, nogle flere end andre. Det var en god tur med hæderligt vejr.\nMinifestival - Havtur på Øresund (10 - 16 år)\nMandag den 18. oktober kl. 8.30 - 15\nVi fiskede på Disken der er et kendt hotspot når man er ude efter store rødspætter, knurhaner og ising. Vi kom godt i gang med fiskeriet og jeg fik en pæn rødspætte allerede i første kast.\nEmil og hans far Peter kom også godt i gang med fiskeriet og fik da fanget en del ising og enkelte rødspætter.\nSkipper Martin havde sørget for røde pølser til børnene samt røde sodavand, de fleste af børnene var glade for denne pause fra de farlige børsteorm.\nDa vi kom i havn hen på eftermiddagen delte Inger præmier ud til de heldige børn der havde fanget store fisk. Vi andre var glade for det gode vejr og mange fisk.\nSidste år gjorde det også vanskeligt at arrangere havture og vi måtte igen aflyse vores traditionsrige havfestival også kaldt RSK CUP.\nDet lykkedes dog at få vores årlige minifestival op at stå. Vi havde booket det gode skib M/S Fyrholm til at sejle os ud på Øresund i uge 42. Vi skulle som vanligt fange de gode høstsild som Øresund er kendt for på denne årstid. Det varede en lille times tid for skipper Martin at finde nogle gode stimer. Da vi endelig kom i gang med at fiske fik de fleste deltagere mange gode sild. Der var enkelte torsk og makreller mellem sildene. Jeg var selv heldig at fange en enkelt makrel. Emil mit Barnebarn lærte også at fange sild, det havde han aldrig prøvet før. Han fik lidt hjælp af sin far og mig. Da vi havde kæmpet med sildene nogle timer sejlede vi videre for at fange rødspætter og andre fladfisk. Benny Billedbutik fangede den største torsk på ca, 3 kg. en flot fisk og dagens største.\nFisk en and ved Simon's Put and Take\nHomevej 41, 3670 Veksø\nLørdag den 6. november kl. 11-14\nHusk fisketegn (obligatorisk i Danmark for alle 18-65 årige)\nFiske en and med en fiskekrog???\nNej, du skal ikke blive dyremishandler.\nFang en ørred og vind en and\n- hvis altså din ørred er dagens største.\nDer er en and til en junior og en til en senior.\nReferat kommer ved senere lejlighed\nFiskedag ved Lynghøjsøerne (for 10 - 16 årige) onsdag den 4. august kl. 11-15.\nSommerferien sluttede med en Sjov Ferie Fiskedag ved Lynghøjsøerne i Svogerslev. 5 juniorer og 3 voksne fiskere havde tilmeldt sig, men desværre blev det nødvendigt for 3 juniorer og 2 voksne at melde afbud. Det blev en dejlig dag for de to kammerater 10-årige Jens og 11-årige Conrad , der havde taget Conrads far, Thomas, med til fiskesøen. Der blev fisket med regnorm og spinnere. Tilsyneladende var der ingen fisk hjemme i søen i dag, men pludseligt fik Jens bid - en fin aborre kunne hales ind og forsigtigt sættes ud igen. De to gæve gutter fangede ikke flere fisk, men fik øvet sig i kasteteknik og i den svære kunst, at rede en omgang linekludder ud, så der kunne fiskes videre.\nThorkild og jeg fangede INTET, men selvfølgelig skulle Victor lige vise, hvordan man fanger en gedde på en lille spinner. Det var en flot gedde, der blev målt som 71 cm med vores fiskemål (en persiennelamel) og vejet til 2,650 kg. Victor ville ikke selv have fisken, så den fik jeg med hjem. På mit køkkenbord blev den målt (med et rigtigt målebånd) til 76cm. Den fyldte godt i mit lille køkken.\nDet var en fin dag med solskin, men ikke for varmt. Humøret var højt og vi håber at se de unge mennesker i klubben - de fik en juniorfolder med hjem, så de kan læse om vore aktiviteter.\nTak til Jens, Conrad og Thomas for nogle gode timer sammen med jer.\nThorkild, Victor og Inger\nDet har desværre ikke været muligt at starte klubaktiviteterne her i foråret.\nVi håber at vi i løbet af efteråret kan få gang i de ugentlige klubaftener for juniorerne, så de kan hygge med at bygge spinnere, støbe pirke, binde fluer, lave knive og lære om fiskemetoder, fangststeder, fredningstider og 'alt det andet' man skal kunne. Og så er det så dejligt at fortælle om fisketurene.\nANMELD DIN FANGST\nJUNIORER - AKTUELT\n* Dansk Havfisker Forbund\nTilmeldning skal ske ved henvendelse til


Fakta om omvendt osmose vandfiltrering / Shareoflancaster.com\nIndvendige farve ordningen rhus\nHvor meget vægt er messing draperier stang fat?\nHvordan man laver et rum med træmøbler ser moderne\nTræ hegn værftet projekter\nHvornår kan Bougainvillea sættes udendørs i Zone 6?\nHårdføre efterår blomstring krysantemum\nEn potentiel kilde til forurenende stoffer og mikroorganismer, vand kan forårsage sygdomme når ikke korrekt filtreret. Derfor, søgningen efter renere og sikrere vand førte til fødslen af flere videnskabelige processer inden for vandbehandling. Ifølge Water Quality Association bruger amerikanerne betydeligt for at løse behovet for renere og sikrere vand med en anslået fire ud af 10 amerikanere bruger deres helt egen hjem vand behandling enheder, såsom omvendt osmose vandfiltrering.\nVand forurenende stoffer og forurenende stoffer\nVand kan indeholde vigtige mineraler og næringsstoffer til kroppen; Det indeholder imidlertid også mikroskopiske organismer og andre miljøforurenende. Cryptosporidium, en parasit passerede gennem afføring, giardia, en parasit, der forårsager diarré, findes på overfladen af vandkilder som søer og vandløb, og kan angribe immunsystemet. De modstå klor-baserede desinfektionsmidler og overleve i en lang periode uden for kroppen. Pyrogen, et stof fra døde bakterier, der forårsager feber, også findes i vand og så gøre andre mikrober, der kan forårsage kvalme, diarré, mave kramper og hovedpine. Forurenet vand kan desuden indeholde amøbe, nukleare forurenende stoffer, kemikalier, der anvendes til skadedyrsbekæmpelse, kviksølv og andre natrium-baserede salte.\nOmvendt osmose drev væk vand radikaler ved hjælp af osmotisk tryk til at fjerne forurenende stoffer og forurenende stoffer fra vandet. Oprindeligt brugt til proces og filter vand i ubåde, kommer omvendt osmose stærkt anbefales af den amerikanske National Standard Institute, ANSI, for hjem-baseret vandbehandling. Det bruger en semipermeabel membran til at presse vand fra hanen kombineret med en koncentreret opløsning til at adskille rent vand fra flere former for forurenende stoffer og forurenende stoffer. Når processen med omvendt osmose er færdig, er resultatet rent vand, frie radikaler og andre fremmede materialer.\nIfølge ANSI rense filtre, der anvender omvendt osmose effektivt vand. Omvendt osmose også udvasker mikroorganismer, såsom cryptosporidium, og fjerner klor og chlordioxid fra drikkevand. Ifølge Dr. Schoen af hygiejne-Institut, Universitätsklinikum Bonn, Tyskland, selv med popularitet klor til desinfektion af drikkevand på verdensplan, det ikke forhindrer vand-medieret sygdomsudbrud fra sker. Derudover kan klor øge kroppens følsomhed over for blære og rektal kræft, hud allergier, astma og bihulebetændelse. Der er også et link mellem chlordioxid og nervesystem fejl i små børn, siger US Environmental Protection Agency. Ifølge uafhængige Cancer Research Foundation, i nogle tilfælde for meget klor i vandet kan skade fostret af en gravid kvinde, og i ekstreme tilfælde kan endda forårsage dødsfald blandt spædbørn. Ved hjælp af omvendt osmose kan eliminere og forebygge de skadelige virkninger af mikroorganismer og klor.\nBegrænsninger og ulemper ved omvendt osmose\nSelv om en af de mest effektive vand behandlingssystemer til rådighed, omvendt osmose vandfiltrering har visse begrænsninger. Det har brug en granuleret aktivt kulfilter, så det kan udrydde trihalometan, en form for kulbrinter og biprodukt ved desinfektion processen. Det er dyrt at installere omvendt osmose filtrering systemer, især hvis du planlægger at gøre det på de vigtigste vandlinjen. Processen bruger 2 til 3 gallons af vand til at producere mindre end en gallon af rent og drikkeligt vand. Installation af omvendt osmose kun områder hvor du har brug for vand til drikke og madlavning, såsom køkken, vil sænke omkostningerne. Mens omvendt osmose vandfiltrering værker til at producere rent vand, det kan også fjerne essentielle mineraler i vand, som kroppen har brug for.\nHvordan du ændrer omvendt osmose vandfiltre\nSådan installeres et omvendt osmose filtreringssystem\nOmvendt osmose hele huset vandrensning\nFejlfinding omvendt osmose enheder


Overkommelige priser på hostels i Marrakech, Marokko, fra 21 kr./nat – HotelsCombined\nFind og sammenlign gode tilbud på hostels i Marrakech fra hundredvis af rejsesites\nPopulære hostels i Marrakech\n3 Derb Riad Kasbah, Medina, Marrakech, Morocco\n1,8 km fra bycentrum, Marrakech, Marokko\nEneståendeBaseret på 571 anmeldelser\nMed en central beliggenhed, giver Kasbah Red Castel Hostel nem adgang til Marrakechs bedste turistattraktioner. Gæsterne kan også benytte gratis Wi-Fi i løbet af deres ophold.\nMed en bekvem beliggenhed, giver For You Hostel Marrakech nem adgang til Marrakechs populære sightseeing-områder. Det tilbyder gratis Wi-Fi, udlejning af skiudstyr og indendørs bassin.\nMed en central beliggenhed, giver Majorelle Hostel nem adgang til Marrakechs populære sightseeing-områder. Gæsterne kan også benytte gratis trådløst internet i løbet af deres ophold.\n36 Bab Kesiba, Marrakech, Morocco\n2,2 km fra bycentrum, Marrakech, Marokko\nMed en central beliggenhed, giver Be happy hostel Marrakech nem adgang til Marrakechs bedste turistattraktioner. Gæsterne kan også benytte gratis internet overalt på ejendommen.\n1,1 km fra bycentrum, Marrakech, Marokko\nMed en bekvem beliggenhed, giver Hostel Marrakech Rouge nem adgang til Marrakechs bedste turistattraktioner. Dem der opholder sig på ejendommen kan også benytte gratis Wi-Fi i løbet af deres ophold.\nDette hostel har en ideel beliggenhed i hjertet af byen, og tilbyder ski-in/-out faciliteter og svømmebassin. Det er også minutter fra Marrakechs populære turiststeder.\n0,5 km fra bycentrum, Marrakech, Marokko\nHostel Waka Waka tilbyder komfortable omgivelser, mens Marrakech besøges. Dette hostel er beliggende i hjertet af byen.\nMed en central beliggenhed, giver Ya Salam Hostel nem adgang til Marrakechs bedste sightseeing-områder. Det tilbyder døgnåben reception, gratis trådløst internet på alle offentlige områder og renseri.\nAlle 52 hostels i Marrakech\nTips til booking af et hostel i Marrakech\nGennemsnitspris i Marrakech:\n47 kr. - 127 kr.\n50 kr. - 481 kr.\nBedst bedømte hostels i Marrakech\nBilligste hostels i Marrakech\nHvor skal man overnatte i Marrakech\nHoteller i nærheden af andre lufthavne i Marrakech\nLufthavn: Marrakech Menara\nHoteller i nærheden af populære seværdigheder i Marrakech\nHoteller i populære kvarterer i Marrakech\nHoteller i Gueliz\nHoteller i populære byer i Marrakech-Safi\nOfte stillede spørgsmål om hostels i Marrakech\nHvad koster et hostel i Marrakech?\nI gennemsnit koster det 73 kr./nat for hostels i Marrakech, men 58 kr./nat eller derunder er en god pris. Det billigste hostel vores brugere har fundet for nyligt kostede 28 kr./nat i Marrakech. Prøv at undgå at booke hostel i april (den dyreste måned). At booke i august (den billigste måned) kunne spare dig nogle penge.\nHvad er det bedste hostel i Marrakech?\nSelvom der måske er andre anmelderroste hostels i Marrakech, er Ya Salam Hostel på nuværende tidspunkt det bedste, baseret på 1 HotelsCombined-anmeldelse og en gennemsnitlig bedømmelse på 8,8/10.\nHvilket hostel er tættest på Lufthavn: Marrakech Menara?\nBe happy hostel er det hotel i Marrakech der er tættest på Lufthavn: Marrakech Menara, med en distance på 4,5 km.\nSkal jeg bo på et hostel i Marrakech?\nUdover det faktum at hostels i Marrakech for det meste er billigere end andre overnatningstyper, byder de ligeledes på en mere livlig og social atmosfære. Dette sociale miljø er perfekt for folk der rejser alene, par og endda familier der ønsker at møde andre rejsende i Marrakech.\nHar Marrakech hostels med “pool” som inkluderet facilitet?\n1 hostel i Marrakech har på nuværende tidspunkt "pool" som facilitet. Vi anbefaler at booke For You Hostel Marrakech - Adults Only, som er det mest populære hostel i Marrakech med netop denne facilitet.


Det er vores sammenhold, der sikrer vores rettigheder og arbejdsvilkår | Dansk Veterinærtidsskrift\nArbejdsmarked Hvad er der at kæmpe for 1. maj? Det går jo meget godt – og hvad der én gang er forhandlet hjem, må jo være sikret. Men sådan er det ikke. Hvis fagforeningerne ikke kan organisere medlemmerne, kan de heller ikke forhandle fælles vilkår hjem, og så står hver arbejdstager alene – også i krisetider, siger Ida Tingman Møller, formand for Ansatte Dyrlægers Organisation.\nIda Tingman Møller\nCand.med.vet., formand for Ansatte Dyrlægers Organisation\nFredag den 1. maj kunne vi hejse flaget og sammen fejre arbejdernes internationale kampdag. Det er en tradition, der i Danmark er holdt i hævd siden 1890 – også selvom vi i år måtte fejre dagen sammen hver for sig.\nEt tilbageblik viser, at stærkt sammenhold gennem tiderne har skaffet et godt indtægtsgrundlag og mange forbedringer af arbejdernes vilkår både i Danmark og i resten af verden. Men i Danmark har vi en helt unik måde at håndtere forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager.\nI 1899 blev den første store danske overenskomst indgået mellem på den ene side arbejdstagerne De samvirkende Fagforbund (i dag Fagbevægelsens Hovedorganisation), og på den anden side arbejdsgiverne Dansk Arbejdsgiver- og Mesterforening (i dag Dansk Arbejdsgiverforening). Aftalen lagde grundstenen til det, vi i dag kender som ”den danske model”, hvor arbejdsmarkedsparterne selv indgår frivillige aftaler om løn- og arbejdsvilkår gennem kollektive overenskomster uden indblanding fra politikere.\nUnik aftale, der sikrer den måde, vi arbejder på, og vores rettigheder\nMan kan spørge, hvad den danske model betyder for den enkelte medarbejder? Det korte svar er næsten alt. Alt, hvad der handler om løn og pension, hvor mange timer du skal arbejde, og om du får fuld løn, når du går på forældreorlov, eller om du har ret til efteruddannelse. Alt sammen indgår i de overenskomster, som arbejdsgivere og fagforeninger forhandler om med års mellemrum. Det er ikke rettigheder, der er fastsat i loven, men hårdt tilkæmpet.\nDa man ikke behøver at være medlem af en fagforening for at nyde godt af de aftalte rettigheder, vælger mange at stå uden for fællesskabet. Nogle har også den fejlagtige opfattelse, at en rettighed som fx fem feriefridage, er noget, man pr. automatik har krav på som følge af loven. Men det er ikke korrekt – man er berettiget til feriefridagene, fordi der ligger en overenskomst på området – og det er de faglige organisationers medlemmer, der igennem deres medlemsskab har været med til at sikre, at denne ret kunne aftales.\nDet er ret unikt, at vi har den form for kollektive aftaler på arbejdsmarkedet – og derfor hedder det også ”den danske model”.\nIda Tingman Møller (39 år).\nDimitterede som dyrlæge i 2009.\nSiden 2017 ansat i Fødevarestyrelsens hovedkontor i Glostrup i kontoret for Dyrevelfærd og Veterinærmedicin.\nTidligere ansat som fagpolitisk konsulent i Den Danske Dyrlægeforening og før det som praktiserende dyrlæge i blandet praksis i Vildbjerg, Vestjylland.\nHar været fagpolitisk aktiv siden studietiden på KVL. Først i VMF, som studenterrepræsentant i DDD, og siden som bestyrelsesmedlem af ADO. Blev i 2018 valgt som formand for ADO.\nGift med dyrlæge Nicolai Weber og mor til Kasper på 5 år.\nSvingende opbakning til fagforeningerne\nFor at den danske model fungerer optimalt, skal arbejdsgivere og arbejdstagere stå sammen og være indbyrdes enige om de aftalte vilkår. Det er derfor også nødvendigt, at mange arbejdsgivere og arbejdstagere er organiserede.\nMen i tider med opgang og få konflikter kan det være fristende at vælge dette medlemskab fra – for det går jo meget godt – og hvad der én gang er forhandlet hjem, må jo være sikret. Men sådan er det ikke. Hvis fagforeningerne ikke kan organisere medlemmerne, kan de heller ikke forhandle fælles vilkår hjem, og så står hver arbejdstager alene – også i krisetider.\nCoronakrisen rammer arbejdsmarkedet\nDen 11. marts 2020 ramte en nedlukning af samfundet danskerne i en grad, der ikke er set siden 2. verdenskrig. Alle offentligt ansatte blev sendt hjem, og uddannelses- og daginstitutioner lukkede. I dagene efter fulgtes den første nedlukning op med yderligere stramninger med blandt andet lukning af storcentre, restauranter, frisører og flere andre butikker.\nDansk økonomi sendes ud i et frit fald, der overstiger den finansielle krise i 2008.\nOg situationen er den samme i hele verden. Alle Danmarks samarbejdspartnere er også lukket ned, og stort set al handel er sat på pause.\nI USA har indtil videre 26 millioner eller godt 20 % meldt sig arbejdsløse som følge af coronakrisen. I begyndelsen af april havde 1 million europæere meldt sig arbejdsløse inden for de sidste par uger. Italien og Spanien er særligt hårdt ramt, og i Danmark meldte 45.837 sig ledige i løbet af marts. Og selvom vi ikke er ude på den anden side af coronakrisen endnu, og vi sikkert vil opleve yderligere stigninger i arbejdsløsheden – særligt op til månedsskifte - så er det dog alligevel værd at bemærke, at arbejdsløshedstallene faktisk i løbet af april vender i Danmark, og antallet af arbejdsløse falder igennem resten af april.\nFor at den danske model fungerer optimalt, skal arbejdsgivere og arbejdstagere stå sammen og være indbyrdes enige om de aftalte vilkår.\nDen danske model viser sit værd under coronakrisen\nDer kan være flere årsager til, at vi i Danmark allerede ser et fald i arbejdsløsheden – men en af grundene er helt sikkert indsatsen for at redde dansk økonomi og de danske arbejdspladser.\nAllerede den 8. marts mødtes arbejdsmarkedets parter med regeringen – og bare en uge efter lå der en trepartsaftale, der giver tilskud til coronaramte virksomheder for at undgå fyringer. Efterfølgende er der kommet yderligere aftaler for de private virksomheder, ligesom der er kommet aftaler for de offentligt ansatte, der fx risikerer midlertidigt at skulle flyttes til andre stillinger som følge af krisen.\nFor dyrlægers vedkommende har ADO været en del af forhandlingerne igennem Akademikerne. Vi har blandt andet bidraget til aftalerne, der sikrer de offentligt ansatte – herunder dyrlæger, der kan flyttes fra administrative jobs til fx Kødkontrollen, hvis der skulle blive behov for dette.\nADO og Dyrlægevirksomhedernes Arbejdsgiverforening (DA) landede den 25. marts en midlertidig aftale om arbejdsfordeling i klinisk praksis. Aftalen gør det muligt for de ansatte at modtage supplerende dagpenge, hvis de sættes ned i tid som følge af coronakrisen.\nDisse aftaler og denne indsats for at redde de danske arbejdspladser har kun kunnet lade sig gøre, fordi vi i Danmark har en stærk tradition for at samarbejde og stå sammen og finde kollektive aftaler.\nMen det er også vigtigt at holde sig for øje, at indsatsen er båret af de faglige organisationer – og derved af alle medlemmerne.\nDet er medlemmerne af de faglige organisationer, der muliggør dette arbejde, også selvom resultaterne kommer alle til gode – inklusive de ansatte, der ikke er medlem af en fagforening, og som derved ikke har bidraget til fællesskabet.\nDer er derfor brug for, at vi bliver ved med at stå sammen – ikke bare 1. maj, men til enhver tid.\nDen danske model og dyrlæger\nDen danske models grundpille er solidaritet. Sammenhold mellem ansatte på tværs af brancher og sammenhold via medlemskab i den overenskomstbærende fagforening.\nHvis de ansatte – og arbejdsgiverne for den sags skyld – ikke står sammen, kan de faglige organisationer intet stille op.\nDyrlægers brede uddannelsesmæssige baggrund gør, at vi spreder os over et stort område af arbejdsmarkedet. Der er dyrlæger i det offentlige, der er dækket af de store kollektive overenskomster, dyrlæger i klinisk praksis, hvor vi har en lokal overenskomst, og dyrlæger på det private arbejdsmarked i øvrigt, hvor der ikke foreligger kollektive aftaler, men i nogle tilfælde lokale aftaler på arbejdspladsen.\nDen Danske Dyrlægeforening favner alle udgaver, og ”vi kender dyrlægers kompetencer”, som det er sagt og skrevet tusinde gange før. Det stiller også krav til ADO – at vi formår at varetage de ansatte dyrlægers interesser, når det gælder løn- og ansættelsesvilkår inden for alle brancher.\nVi er overenskomstbærende i det offentlige og deltager i de kommende OK21-forhandlinger. Vi har overenskomst for de ansatte i klinisk praksis, hvor vi derigennem sikrer de ansattes løn og arbejdsvilkår, så de ansatte ikke presses negativt, som vi ser andre lande i Europa. For de privatansatte i øvrigt har ADO et samlet overblik over løn og ansættelsesvilkår i lignende stillinger og kan derved være med til at sikre, at de løn- og ansættelsesvilkår, man tilbydes, stemmer overens med det, der tilbydes andre.\nDet er vores sammenhold, der sikrer vores vilkår og den danske model. Det gælder også lokalt på arbejdspladsen. Hvis dyrlæger ikke står sammen og bakker op om hinanden, er det begrænset, hvor stor en effekt en fagforening har. Hvis arbejdsgiver ikke sørger for at sikre arbejdsmiljøet tilstrækkeligt, og to ud af tre ansatte ikke ønsker at ”gøre en sag ud af det” og indberette forholdet – ja, så er det lykkedes arbejdsgiver at forringe de ansattes berettigede krav på et godt arbejdsmiljø. Og uden indberetninger kan fagforeningen ikke gå videre med sagen. Og det er bare ét eksempel.\nHvis de ansatte derimod står sammen og bakker hinanden op lokalt på arbejdspladsen, kan en fagforening være den løftestang, som sikrer alle medarbejderes vilkår – hvad end det gælder de offentlige og private overenskomster eller de private ansættelser.\nFremtiden viser sig i de beslutninger og prioriteringer, vi træffer og foretager nu. Der er derfor brug for, at vi bliver ved med at stå sammen – ikke bare 1. maj, men til enhver tid, og sammen kæmper for en fælles sag om at sikre dyrlægerne attraktive løn- og ansættelsesforhold.\nArbejdsmarked Overenskomst Arbejdsvilkår Løn


Debat: At lære programmering i skolen er ikke nok – og det vidste vi også for 50 år siden - skolemonitor.dk\n»Det er uforståeligt, at vi først nu - omtrent 50 år senere - er på vej tilbage på sporet,« skriver Elisa Nadire Caeli om it-fag og datalære i skolen. Hun mener, at læren om data i dag er mere relevant end nogensinde.\n»Det er uforståeligt, at vi først nu - omtrent 50 år senere - er på vej tilbage på sporet,« skriver Elisa Nadire Caeli om it-fag og datalære i skolen. Hun mener, at læren om data i dag er mere relevant end nogensinde. Foto: Privat\nDebat 13. apr. 2018 kl. 04.00\nPh.d.-stipendiat i uddannelsesforskning, DPU\nDebat: At lære programmering i skolen er ikke nok – og det vidste vi også for 50 år siden\nSelv om uddannelsesfolk har diskuteret it-fag og datalære i årtier, er vi stadig, hvor vi var i 1980'erne. Det er en katastrofe, skriver ph.d.-stipendiat Elisa Nadire Caeli, som savner en ordentlig indsats på skoleområdet.\nLæren om data er i dag mere relevant end nogensinde. Det har den været, hver gang den har været på dagsordenen, men alligevel bruger vi ufattelig meget energi på at træde vande og flyde rundt på samme sted. Hvis vi da ikke snart drukner.\nTil daglig arbejder jeg med, hvorfor og hvordan børn lærer at tænke kreativt med brug af datalogiske logikker, og historiebøgerne giver mig flere nuancerede svar, end nutidens diskussioner gør.\nDatalære er mere relevant end nogensinde\nI 1970’erne nedsatte Undervisningsministeriet et udvalg, der udarbejdede en detaljeret analyse af spørgsmålet om faget datalære i folkeskolen. De forklarede, hvordan samfundets bureaukratisering og teknokratisering kunne imødegås ved, at børn i folkeskolen udviklede viden om og forståelse for computerens muligheder og risici.\nFaget skulle beskæftige sig med tværfaglige begreber som data, problemformulering, model, algoritmisering og proces. Det vil sige vigtige begreber i problemløsning med eksempelvis åbne projektorienterede undervisningsformer.\nErfaringer med faget var kendetegnet ved dets muligheder for at fremme børns kreativitet og fantasi. Orienterede man undervisningen mod programmering eller kodning, var der dog en åbenlys risiko for, at børnenes problemløsning kom til at antage specifikke former, advarede udvalgte.\nDet var i modstrid med det egentlige sigte om indsigt, forståelse og kreativ idegenerering og problemløsning.\nDatalære var et nødvendigt fag, sagde man. Baggrunden skulle findes i samfundets udvikling, for data havde stor betydning og indflydelse for både samfundet og den enkelte.\nMan formulerede det sådan set som nødvendigt for, at skolen kunne leve op til formålsformuleringen om at forberede til medleven og medbestemmelse i et demokratisk samfund.\nDanmark var faktisk i front med at tænke datalære på denne fremsynede måde. I udlandet sigtede man flere steder i stedet mod at uddanne systemfolk, teknikere og programmører – men man indså med tiden, at den danske holdning »ikke var så tosset.«\nFra datalogisk tænkning til træning af elementære færdigheder\nI 1980'erne slap man efterhånden diskussionen om, hvorvidt faget skulle ind i skolen og rykkede videre til, hvordan det skulle ind i skolen. Skulle det integreres i fag eller være et selvstændigt fag?\nDer blev gennemført en lang række forsøg på området, og ... Lyder det velkendt?\nDiskussionerne ligner uomtvisteligt dem, vi har i dag. Desværre faldt faget datalære ud af skoleloven fra 1975 »af ukendte årsager.«\nDe fleste forventede, det ville komme med i skoleloven, og der blev også udarbejdet forslag til undervisningsvejledningen.\n»Ingen ved præcist, hvorfor faget beskæres i den endelige lov. Lovteksten forklarer det ikke. Måske er det en helt elementær sjuskefejl, men da det nu er sket, tør ingen af Folketingets partier skabe tvivl om den nye lov ved at rejse problemet,« blev det senere forklaret i fagbladet Folkeskolen.\nI min optik er det en katastrofe, at faget datalære på denne sjuskede måde gik i glemmebogen\nElisa Nadire Caeli, ph.d.-stipendiat\nI 1982 konkluderer et andet udvalg, at datalære bør indføres som selvstændigt fag, men da Anker Jørgensen går af som statsminister, bliver mødet, hvor udvalget skulle præsentere sit arbejde for uddannelsesrådet, aflyst.\nDen nye undervisningsminister, Bertel Haarder, nedlægger uddannelsesrådet, og udvalgets betænkning bliver aldrig offentliggjort.\n»Vi forventer at indføre datalære i dette folketingsår,« sagde statsminister Anker Jørgensen ellers i sin åbningstale i Folketinget i oktober 1980.\nHaarder var i syv sind i 1986, da endnu et nyt udvalg, han selv havde nedsat i 1983, ventede på, at han skulle tage stilling til deres arbejde og konkluderede: »Jeg tror, det ender med, at jeg tager et initiativ, jeg kan bare ikke sige præcist, hvad det bliver.«\nHan endte med fra 1990 at gøre datalære til et obligatorisk paragraf 6-emne på linje med seksualundervisning og trafiklære, som ingen endte med at tage ansvar for. Sådan som det tværfaglige emne 'it og medier' er det i dag.\nInden da nåede datalære at få en kort karriere som valgfag i 1980’erne.\nI min optik er det en katastrofe, at faget datalære på denne sjuskede måde gik i glemmebogen og i stedet blev afløst af tekniske edb-fag og millionindkøb af udstyr.\nVi har postet ufattelige mængder af ressourcer i instrumentelle pc-kørekort, Word-kurser, computere, tablets og interaktive tavler, for ikke at nævne de såkaldte læringsplatforme. Det er uforståeligt, at vi først nu - omtrent 50 år senere - er på vej tilbage på sporet.\nDagens diskussioner er forældede\nSelvom vi har langt flere og mere avancerede maskiner i dag, er konklusionerne fra dengang toprelevante.\nMåske er det endda netop derfor, det er intelligent at kigge bagud.\nDengang blev man ikke 'forstyrret' af intuitive brugerflader eller computere, der stod klar til hver enkelt elev. Man var tvunget til at tænke datalære anderledes.\nEt af mine yndlingseksempler er, da nogle elever i starten af 1980’erne arbejdede med at bygge en computermodel ud af tændstikæsker – med indlæseenhed, styreenhed, lager osv.\nDerefter arbejdede de med, hvordan forskellige programmer virkede. Eleverne lærte noget helt grundlæggende om, hvordan en computer fungerer.\nDet kan virke forældet, men er det i virkeligheden ikke blot lynende intelligent at arbejde med at forstå, hvordan det, vi kalder en 'intelligent' maskine, i virkeligheden ikke er andet end en dum, tom enhed uden bevidsthed?\nTech-giganterne bag de programmer, vi anvender hver dag, kan for alvor manipulere os, hvis vi ikke forstår deres forretningsmodeller\nEn enhed, som nogle mennesker designer brugsanvisninger til, og som andre mennesker mere eller mindre ukritisk følger?\n»Den, der har koden, har magten,« sagde man dengang. »Den magtesløse er den, der må finde sig i at adlyde koden i blinde.«\nDanmarks første professor i datalogi, pioneren Peter Naur, er en af mine store inspirationskilder. Allerede i 1954 afblæste han alarmen om tænkende maskiner med pointen om, at faren ikke lurede ved maskiner, der kunne tænke, men ved mennesker, der ikke kunne.\nEn maskine mangler både initiativ og originalitet, sagde han. Den eksekverer fuldstændig mekanisk de processer, en menneskelig hjerne har planlagt for den.\nNår deltagerne i DR3’s datingprogram 'Koden til kærlighed', der blev sendt for nylig, taler om den algoritme, der har bestemt udfaldet af deres dates, som noget overnaturligt og mystisk, er det et tegn på manglende forståelse for det, vores verden i stigende grad designes af.\nEn algoritme er alt andet end mystisk, og den er skabt med menneskelig tænkning. Også derfor er det utilstrækkeligt at lære at programmere. Det kreative ligger i at formulere algoritmen, og det kan man gøre med teknologier uden strøm: med pen og papir. Og med fantasi.\nMen når brugerfladerne er så nemme og intuitive at anvende, behøver vi så at forstå, hvordan teknikken fungerer? Nøjagtig derfor behøver vi indsigt.\nTech-giganterne bag de programmer, vi alle anvender hver eneste dag, kan for alvor manipulere os i bestemte retninger, hvis vi ikke forstår deres forretningsmodeller og har viden om, hvordan vi forærer store bunker data om os selv.\nHvis noget er for godt til at være sandt, så er det det nok også, siger vi ofte. Hvis et produkt er gratis at anvende, kan vi stort set være sikre på, at vi betaler på en anden måde. Hvordan tjener du tjenesten, og hvordan tjener den dig, kan du måske reflektere over, når du kigger på de mange ikoner på din smartphoneskærm.\nDet er på tide, at vi tager nogle seriøse svømmetag og kommer fremad i stedet for at træde vande. Sat på spidsen er vi i dag, hvor vi var i 1980’erne. Vi har sluppet diskussionen om, hvorvidt et fag – i dag kaldet teknologiforståelse – skal ind i skolen og er rykket videre til, hvordan.\nVi har indset, at et tværfagligt emne er utilstrækkeligt, og at ingen tager ansvar for et sådant emne. Vi diskuterer, hvorvidt det skal integreres i nuværende fag eller indføres som sit eget selvstændige fag. Og nu gennemfører vi som det næste en række forsøg på området, har undervisningsministeren meldt ud. Ganske som dengang.\nOg så har jeg ikke engang nævnt læreruddannelsen. Den drøftede man også i starten af 1970’erne, hvor man var opmærksom på den flaskehals, der blev skabt, hvis ikke man uddannede lærerne til at varetage faget. Og igen i 1980’erne, hvor en debattør bemærkede, at der kun er en ting at sige, hvad angår læreruddannelsen: »DET HASTER!«\nNaur forudså i øvrigt, at det med uddannelsessystemets faglige og organisatoriske inerti ville tage årtier at skabe de nødvendige ændringer. Lad os være ambitiøse og bruge vores energi rigtigt denne gang.\nRiisager vil gøre teknologiforståelse obligatorisk i folkeskolen\nKurser i kodning vækker elevernes interesse for it\nRiisager vil lære alle børn at kode\nDebat: Fremtiden kræver teknologiforståelse


OM VIA SYSTEM | Via System\nLidt om os og vores samarbejdspartnere\nVia System har specialiseret sig i kundetilpassede individuelle løsninger til adgangskontrol og billetsystemer med brugerbetaling til eksempelvis svømmehaller, idrætscentre, idrætshaller, fitnesscentre, feriecentre, museer, sportsarenaer, stadions, messer, forlystelsesparker og turistattraktioner.\nVia System tilbyder softwareløsninger og kundetilpassede løsninger til elektronisk sikkerhed, adgangskontrol, personmøller, adgangsmøller, billetsystemer, betalingssystemer, POS systemer, selvbetjeningsautomater, energistyring, persontællere, omklædningsskabe, låsesystemer og pengeløs betjening til eksempelvis svømmehaller, idrætscentre, idrætshaller, fitnesscentre, feriecentre, museer, sportsarenaer, stadions, messer, omklædningsfaciliteter, forlystelsesparker, turistattraktioner, virksomheder, uddannelsesinstitutioner, boliganlæg, hospitaler, offentlige institutioner og transport mv.\nVia System så dagens lys i 1982 og producerede oprindeligt elektroniske styringssystemer.\nSiden 1988 har vi specialiseret os i adgangs- og billetsystemer og efter 29 år i branchen har vi en meget driftssikker løsning med et 100% integreret adgangskontrol og betalingssystem til eksempelvis svømmehaller, idrætscentre, idrætshaller, fitnesscentre, feriecentre, museer, sportsarenaer, stadions, omklædningsfaciliteter, forlystelsesparker, turistattraktioner og offentlig transport mv.\nVi udfører service & support alle dage kl. 06:00 – 22:00 til stor glæde for vores kunder med lange åbningstider.\nTryk her for at se nogen af vores kundereferencer og forskellige løsninger.\nVia System er en del af Techotel gruppen, der er Skandinaviens største leverandør af bookingsystemer til hoteller og kursus steder.\nTryk her for at læse mere om Techotel.\nI 2009 overtog vi salg, service og distribution i Danmark og samt service i Island, for det Østrigske firma N-Tree Ticket solutions.\nN-Tree er en af Europas førende producent af “Visitor management systems” og er et af de mest solgte systemer i Danmark.\nN-Tree tilbyder omfattende løsninger til besøgskontrol i fritidsfaciliteter. Siden 2000 har virksomheden udviklet og installeret POS og adgangsløsninger til fritidsfaciliteter med offentlig adgang. Hidtil har N-Tree succesfuldt gennemført mere end 500 installationer i hele Europa inden for fritidssektoren.\nN-Tree systemet er det samme, uanset om det styrer en enkelt lille hal med en enkelt læser, eller styrer Berlins mere end 65 kommunale svømmeanlæg i et og samme system.\nAlt N-tree software er oversat til dansk og vi tilbyder service og support alle dage 6:00-22:00\nVores anden samarbejdspartner Gotschlich har været en familie virksomhed siden grundlæggelsen i 1948. På grund af den lange erfaring med sikkerhedsteknologi og egen udvikling af systemer og udstyr, hører Gotschlich til verdens førende producenter indenfor adgangskontrol. Virksomheden besidder mange patenter i Europa og USA.\nVed at kombinere installationsmoduler med forskellige typer gearkasser, har Gotschlich mulighed for at tilbyde individuelle kundeorienterede løsninger. Vi kan derfor altid leve op til selv de mest komplekse projekter.\nI modsætning til den nuværende tendens stræber Gotschlich efter at producere alle komponenter internt. Det er den eneste måde at sikre nøjagtige leveringstider og kvalitetskontrol. GOTSCHLICH produkter er af højeste kvalitet og med meget lang levetid.\nSplendIT, som er virksomheden bag AccessFlex, har leveret special udviklede softwareløsninger til en række forskellige brancher. Kernekompetencen ligger i kundespecifikke løsninger, som drives på open source platforme. Kompatibilitet, sikkerhed og integrationsmuligheder er altid i fokus. Drivkraften i SplendIT har mere end 12 års professionel erfaring med softwareudvikling.\nVia System bruger tælleanlæg og persontællere fra ProCount Aps, som er den danske importør af V-count. ProCount beskæftiger sig med dokumentation af besøgstal og bevægelsesmønstre samt analyser af købsadfærd med evt. e-handelstal.\nVores nyhedsbrev udkommer 6-8 gange om året\nog du kan altid framelde det igen\nLæs mere om producenter / samarbejdspartnere\nHerunder kan du læse meget mere om vores producenter / samarbejdspartnere


Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V – Se vigtig info\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th i København V er opført i 1877 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 76 m2.\nLuftfoto af Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6738°N, 12.5593°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er opført i 1877 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V.\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (66.4%), Isolering (60.1%), Gulve (59.7%), Fuge (58.3%), Facade (55.7%).\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (78.1%), Maling (76.8%), Isolering (51.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 753-Udenbys Vester Kvarter, København, der hører til Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nKortet viser trafikstøj i området omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V.\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Sankt Jørgens Allé 6, 5. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V ligger i en højde på 4.7 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 470 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th i København V er opført i 1877 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 76 m2. Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nFoto af Lejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th hentet fra Boligas arkiv. Boligen blev sidst set annonceret til salg online den 19. dec. 2013.\nBBR databasen indeholder følgende kompleksiteter for ejendommen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, som kan være svære at tage højde for når BBR data bruges maskinelt.\nHent den officielle BBR meddelelse for Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nDet tidligere energimærke på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V havde en gyldighedsperiode, der udløb 30. november 2020. Energimærket er derfor ikke længere gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V havde et energimærke D , der ikke længere er gyldigt (det udløb 30-11-2020).\nLejligheden på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme en standardlejlighed på 75 m2 og et varmeforbrug 15 MWh er 11.999 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th har et vægtet areal på 76 m2, der er større end standardboligen. Et estimat, der tager højde for det større areal lyder:\nEjendommen Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V har 4 hæftelser, der samlet beløber sig til 2.933.124 kr .\nDato 13. Oct, 1982\nDato 10. Dec, 1991\nDato 22. Oct, 2019\nHovedstol 2.726.124 kr.\nDato 02. Nov, 2020\nLokalområdet — Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nBeboerne i området omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th hører til afstemningsområdet 9. Øst hvor der er 6.258 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 385 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12765 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.06 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.21 pct.\nSankt Jørgens Allé 6, 5. th hører under skoledistriktet VESTERBRO/KONGENS ENGHAVE (Gasværksvejens Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Gasværksvejens Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Sankt Jørgens Allé 6, 5. th\nDer er god 4G mobildækning på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Sankt Jørgens Allé 6, 5. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th\nInternet og Mobildækning Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, København V\nAnbefalet bredbånd på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th.\nJordarten under Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Sankt Jørgens Allé 6, 5. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Sankt Jørgens Allé 6, 5. th.\nHvor langt er der fra Sankt Jørgens Allé 6, 5. th\n✓Stamoplysninger for Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V\nAdressens Id 0a3f50a0-8b54-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 162068\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th, 1615 København V.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Sankt Jørgens Allé 6, 5. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Læs om alle dine yndlingsting på stor mandeportal - ccr-racing.dk\nmandeportalEmilie Jacobsen oktober 11, 2021\nSavner du en hjemmeside, der er lidt ligesom at snakke med dine venner? Hvor I kan snakke om de ting, der interesserer jer – uden at skulle tænke over, hvad eventuelle kvinder tænker? Så er det en god ide for dig, at du ser nærmere på mandesiden mandeportalen.dk. Det er en stor side, hvor du blandt andet kan læse om gadgets, livsstil, motor og elektronik. Derudover har de også ugens babe, som du kan læse om og ikke mindst se billeder af.\nDu kan i høj grad selv være med til at præge, hvordan mandeportalen.dk kommer til at være. De har nemlig en mail, som du kan skrive tips til. Dermed kan du nemt og hurtig tippe dem, hvis du falder over en historie, som du føler vil passe godt ind på siden. Det er med til at gøre, at du kan få siden hen i den retning, som du ønsker.\nMeget underholdning uden abonnement\nEn af de store fordele ved mandeportalen.dk er selvfølgelig, at du ikke skal have et abonnement til den. Det skal du ellers på mange lignende hjemmesider og udgivelser. Det er selvfølgelig altid rart at kunne spare nogle penge.\nMåske er du bange for, at du så kommer til at læse noget indhold, der ikke er lige så godt. For hvordan kan indhold være ordentligt, hvis du ikke skal betale penge for det? Det kan det faktisk sagtens. Folkene bag hjemmesiden har fundet på andre måde end abonnementer til at tjene deres penge. Du kan derfor sagtens få kvalitets indhold uden at betale. Noget, som du jo i høj grad også selv kan være med til at præge.\nHvis du ikke er til at sidde og følge med på en blog, men du stadig gerne vil have adgang til det gode indhold på mandeportalen.dk, behøver du ikke at fortvivle. De er nemlig også på Instagram og Facebook.


Lyt til lydbogen “Det 11. bud” , af Ole Clifford på Bookmate\nEn helt almindelig dag arbejder en gruppe arkæologer på en byggeplads i kamp mod tiden i et område nord for Napoli. En urnelignende genstand, dateret omkring 2000 år f.kr., dukker op; nogle mystiske inskriptioner er gemt indeni. Det mystiske artefakt kan vende op og ned på den vestlige verdens historiske viden og sætte en lavine af magtkampe i gang på flere niveauer af samfundssystemet.\nMen inden genstanden overhovedet når at blive katalogiseret, bliver den stjålet, og i tyveriets kølvand myrdes fire mennesker.\nBelønningen for at finde frem til den igen er på flere millioner. Hvem når at finde det historiske fund først, kirken, staten eller de fanatiske samlere, der vil give alt for at besidde det uvurderlige fund? Og hvilken betydning får det for vores opfattelse af menneskehedens fremtidige skæbne?\nDen italienske udgravningschef, Giancarlo Vecchio sætter sit liv og prestige ind på at finde frem til gerningsmændene og allierer sig med en af sit internationale udgravningsholds eksperter, den danske arkæolog, Cristina Nielson.\nIkke alene hvirvles de ind i et spind af korruption og løgne – de ender med selv at stå på listen over hovedmistænkte. Samtidig stilles de over for et at tilværelsens allersværeste spørgsmål: Hvor kommer vi allesammen fra?


Anders Sørensen Vedel og slægt - beslægtede familier\nAnders Sørensen Vedel og slægt\nHofpræst, kgl. historiograf Anders Sørensen Vedel\nStamtavle over slægten Vedel\nSøren Sorensens Søn var\nAnders Sørensen Vedel (f. i Vejle 9.11.1542),\nsom var den første i slægten, der tog navnet Vedel, hvilket navn jo er afledt af fødebyen Vejle og med forskellige variationer er videreført i slægten gennem 400 år.\n30.6.1577 blev han gift med den purunge Maren Hansdatter Svaning (f.1561, død af pest 1578), datter af Mag. Hans Svanning, der var kongelig historiograf, hvis store materiale Vedel fik adgang til. Da Svanning døde 1580, var det næsten en slvføge, at Anders Sørensen Vedel nu fik stillingen som kongelig historiograf og samtidig fratrådte som Hofprædikant og cannik. Allerede inden da havde han fuldført og udgivet flere værker, såsom oversættele af Platinas pavekrønike "Antichristus Romanus" (1571), endvidere på Peder Oxes opfordring en oversættelse af Saxo Gramaticus "Danmarks Riges Krønike (1575) samt en oversættelse af Adam Bremens betydlige historiske værk om bisperne af Hamburg og Bremen (1579) foruden flere mindre ting som hyldestdigte til daniel Rantzau (1569), til Admiral Peder Munk (1569), Tyge Brahe (1573), Michaels danske digte "Vita hominis" (1571 og 1576), Niels Hemminsens "Lifsens Vey" oversættelse (1574), Francisco Petrarcas 7 Poenitensesalmer oversættelse (1577), hans egen salme: Guds naade og barmhjertighed (1561), der blev optaget i Hans Thomisens Salmebog.\n" Han var en udmærket Teolog, en mageløs historiker, en skarsindig oldforsker, en begavet digter, en højfortjent Reformator og dyrker af modersmålet og dertil gudsfrygtig, alvorlig og redelig".\nDen adelige slægt Wedell, der nedstammer fra en gammel pommersk Adelslægt, kom ind her i landet i det 17. århundrede og er ikke i familie med Anders Sørensen Vedels slægt; men blandt dens efterkommere er i den lige nedstignende mandlige linie fremstået to Adelsslægter, idet to brødre, Løjnant Jens Kraft Dinensen Wedell (1793-1827) og kammerjunker Anders Claus Wedel, blev adlede ved resolution af 11.8.1812 og patent af 1.9.1826 med familiens Wedel-Heinens våben; den førstnævnte af disse brødre Descendenter, familien Wedel-Heinen, fører stadig det Heinenske våben, medens den sidstnævnte efterkommere nu kalder sig Vedel (Uden Heinen) og ved det kgl. Resolution af 10.2 og patent af 26.2.1866 har erholdt tilladelsen til i stedet for det Heinenske våben at benytte et andet, indrette efter A.S. Vedels bomærke: (Dette vist andet sted)\nEn i en cirkel indskrevet ligesidet trekant, der igen er delt i tre mindre triangler, af hvilke den første har et hvidt alter i guldfelt, den anden har en guldblomst i grøn feldt og den tredje en guldslage i et halvt hvidt, halv blåt felt. Ud for de mindre triangler står bokstaverne D.S.T. (deus, sanitas, tempas), oven over cirklen er en adelig krone. De to nævnte brødre var sønnesøns-sønnesøns-sønner af Anders Sørensen Vedel og var næstsøskende børn til Lago Mathias Wedel, sognepræst i Everdrup.


Medicinsk udstyr med antimikrobielle egenskaber\nHjem > Produktsøgning > GAMMEX® Powder-Free with AMT™\nHandsken, der bidrager til at reducere SSI (surgical site infections).\nDet er bevist, at patogener overføres fra sundhedsfagligt personale til patienter og fra patienter til sundhedsfagligt personale. Bakterier overføres til personalet via huller i handskerne, der skyldes almindelig brug. GAMMEX® Powder-Free Gloves with AMT Antimicrobial Technology reducerer brugerens eksponering for patogener.\nDesuden viser resultaterne fra en for nylig offentliggjort undersøgelse*, at antimikrobielle operationshandsker har potentiale til at sænke risikoen for infektioner på operationsstedet (surgical site infektions, SSI).\nEt nyt niveau af antiviral beskyttelse - I in vitro laboratorieforsøg er det påvist, at handskerne:\nAllerede 1 minut efter eksponeringen har slået > 99 % af et HCV-surrogat ihjel.\nAllerede 1 minut efter eksponeringen har slået 99 % af Mn-stammen af HIV-1 ihjel.\nHurtig og vedvarende antibakteriel virkning over for mange forskellige bakterier - I in vitro laboratorieforsøg er det påvist, at handskerne:\nAllerede 1 og 2 minutter efter eksponeringen har slået > 99,7 % til > 99,999 % af 8 almindeligt forekommende smitsomme bakterier, der medfører sygehusrelateret infektion, ihjel, herunder gram-positive, gram-negative og lægemiddelresistente bakterier.\nAMT antimikrobiel teknologi med den patenterede antimikrobielle belægning indeholder klorhexidingluconat (CHG) for at opnå en antiviral og antibakteriel virkning. Belægningen kan undertrykke genvækst af bakterier på kirurgens hænder, så i tilfælde af huller i handskerne hjælper den med til at forhindre bakteriel kontaminering på operationsstedet. CHG er et effektivt antimikrobielt stof, som findes i almindeligt anvendte produkter, såsom antiseptiske midler og mundskyllevand.\nPolymerbelægning (polyurethan), klorhexidinglukonat-baseret antimikrobiel belægning


Cykelkongen er hjemme: Her er hans vilde døgn | BT Cykling - www.bt.dk\n30. sep. 2019 - 17.27\nCykelkongen er hjemme: Her er hans vilde døgn\nBlitzer, kameraer, autografer, lykønskninger stod i skarp kontrast til en rolig gut fra Tølløse.\nEfter hvad der må have føltes som verdens længste døgn, landede verdens nye cykelkonge, den 23-årige Mads Pedersen, i Københavns Lufthavn. Hundredvis af fans, venner og familiemedlemmer stod klar til at modtage den nye prins af dansk cykelsport, der til gengæld virkede ganske upåvirket, selvom han sagde noget andet.\nEgentlig virkede han ikke anderledes end i onsdags omkring klokken otte, da han tidligt boardede et halvtomt fly i København med kurs mod Manchester. Uden at have den fjerneste anelse om, at smutturen i England for altid ville ændre hans liv.\n»Det er sindssygt at komme hjem til. Det er vildt at se så mange mennesker, der kommer og fejrer vores resultat,« sagde holdspiller Pedersen, kort efter verdensmesteren landede i Københavns Lufthavn.\nMads Pedersen bliver hyldet ved sin ankomst til Københavns Lufthavn. Foto: Liselotte Sabroe\nSidst på flyvningen mellem Manchester og København mandag morgen kaldte SAS-piloten Mads Pedersen for en 'superhelt'. Og kigger man på danskerens liv fra søndag morgen til mandag middag, har han på mere end en måde leveret en helt usædvanlig præstation.\nVerdensmesteren stod op klokken kvart i seks søndag morgen for at køre 261 kilometer i silende regnvejr og bare lige vinde VM, fortsætte med interview med alverdens medier, fejring med holdkammeraterne i bussen, champagne og middag på rytterhotellet og sluttede selvfølgelig af en med bytur i Harrogate, hvor han blev mandsopdækket af nysgerrige fans.\nHan rundede dagen af med tre timers søvn, hvorefter turen gik mod Manchester Lufthavn for at flyve hjem til Købehavn.\n»Ingen interview og billeder på flyet, der skal vi sove,« sagde Mads Pedersen på sin smilende og overskudsagtige facon inden flyveturen, hvor han og hans forlovede, Lisette Jørgensen, trods alt blev rykket op på business-class.\nVerdensmester i linjeløb Mads Pedersen ankommer til Københavns Lufthavn mandag den 30. september 2019. Mads Pedersen vandt i går herrernes linjeløb ved VM i England. Det er første gang, en dansker har vundet titlen. (Foto: Anthon Unger/Ritzau Scanpix) Foto: Anthon Unger\nUnder flyvningen bad han personalet om ikke at annoncere, at han sad om bord, før sidst på turen. For han er bare en dreng fra Midtsjælland, der vil være i fred og ro.\nMeget søvn blev det ikke til på flyet. I lufthavnen nåede Mads Pedersen til gengæld en tur ind i Danmarks heldigste toiletbås, da han iførte sig VM-striberne uden på sit civile tøj og hev danmarkshistoriens første guldmedalje ved herrernes linjeløb frem. Begge dele fik han præsenteret med manér til de mange fremmødte fans.\n»Jeg havde ikke noget i hovedet, da jeg afsluttede løbet. Da jeg stoppede med at træde, fik jeg bare krampe,« fortalte Mads Pedersen.\nSelv superhelte har små bump på vejen. Under verdens længste døgn blev det for Mads Pedersens vedkommende en forkrampet muskel omkring klokken 16 på en våd vej i Harrogate.\nVerdensmesteren vendt hjem: Overvældet Mads Pedersen fik heltemodtagelse