PS Profil: Teatret st.tv. - Proscenium\nFor at lære Dansk Teaters medlemsteatre lidt bedre at kende på tværs af geografi, størrelse og arbejdsform har vi i en serie bedt dem skiftes til at være ugens profil. 5 faste spørgsmål og 1 spørgsmål fra den forgangne uges profilteater. I denne uge svarer Betina Grove og Marianne Søndergaard fra Teatret st.tv.\nTeater: Teatret st. tv\nNavn: Betina Grove og Marianne Søndergaard\nTitel: Teaterledere og skuespillere\nLige nu, som forstået i dette øjeblik, er vi ved at gøre klar til sommeren. Der står ferie, familie og få fyldt depoterne godt op med solrige vitaminer på dagsordenen. Vi glæder os til at holde helt fri efter en skøn begivenhedsmættet sæson.\nMen hvis vi ser i det større perspektiv er det teatrets kommende nye profil der fylder og optager os.\nVi står et spændende sted i vores udvikling på vej ind i vores 10 sæson. Et nyt sted. Stærkere end nogensinde. Forankrede i hvem vi er. Erfarne kvinder med meget på hjerte. Vi er ikke kommet sovende hertil, men har været igennem en lang intens bevidstgørende visions- og evalueringsproces. Og det fører os direkte videre til næste spørgsmål om hvilket nyt initiativ vi har haft mest held med.\nSom en naturlig udvikling af teatret, har vi gennem de sidste to sæsoner kigget på os selv for at vurdere, hvor og hvordan vi hører til i teaterlandskabet. Det har været væsentligt for os at turde stoppe op med modet til i sidste instans at lukke hele butikken. Derfor havde vi i sommeren 2017 et forløb med en coach, der hjalp os til at klargøre hvem vi har været, er nu og hvem vi gerne vil være i fremtiden.\nDet var et intenst forløb, der tydeliggjorde, at Teatret st. tv mere end at være et teater med stort T består af vores, Betina og Mariannes, personlige engagement og visioner. Det blev klart for os, hvad vi er gode til og ønsker at bevare. Vi er vanvittig gode til at producere store oplevelser for små penge som et lille teater uden mursten. Vi er gode til at ramme vores publikum. Og vi er gode til at udvikle os kunstnerisk og tage ansvar for vores teater. Vores største styrke og svaghed er, at vi er et ildsjæledrevet teater. Og ild skal fodres for ikke at brænde ud. Det vigtigste for os er og bliver vores lyst! Lyst til at skabe. Lyst til at dele. Lyst til at påvirke og interagere med det samfund vi er en del af.\nGennem de sidste 10 år har den lyst udmøntet sig i et særligt hjerte for de unge. Vi har produceret en ny ungdomsforestilling hvert år, og sideløbende også et par stykker for de mindste og små teatergængere. Imidlertid har der været en bevægelse de sidste par år fra ungdomsforestillinger, de voksne ville have godt af at se, til voksenforestillinger, de unge vil have godt af at se. Den bevægelse afspejler vores alder og modenhed. Det unge publikum er det allermest krævende i forhold til identifikation. Vores værste mareridt er at stå og være ”ung med de unge” og falde igennem. Samtidig er der spiret en stigende lyst i os til at undersøge andre problematikker end ungdommens.\nVi kunne unde alle, fra tid til anden, at stoppe op og turde give sig selv et kritisk blik. Det er så fristende at gentage succesen fra i går, gøre som man plejer med stagnation til følge. Vi var i processen meget tætte på at beslutte at lukke teatret efter næste sæson og sige tusind tak for 10 gode år. Ja, så tætte, at det var midt i den beslutning at kreativiteten, ideerne og lysten vendte tilbage.\nSå her er vi så. Det genfødte Teatret st. tv. Fulde af lyst og sikre i hvem vi er.\nEt opsøgende teater uden mursten, der skaber nærværende nyskrevet dansk dramatik med to profiler: Teater for voksne, dem der er på vippen til at blive det, og dem der har været det længe og teater for børnene, de små, de større og de barnlige sjæle.\nVi har en ærlig tilgang til materialet, udfordrer den naturalistiske spillestil og tvister realismen – altid med historien i centrum og et gennemkomponeret lydunivers. Vi placerer os midt i vores samtid og giver vores publikum sansemættede oplevelser der skaber stof til eftertanke. Vi favner bredt, men rammer plet – i hjertet.\nVores samarbejde med Teater Momentum. Vi skal co-producere vol.12s første forestilling.\nEn doku-fiktion om neo-Europa med titlen SELVTÆGT:\nEn gammel skole skal bygges om til asylcenter, men natten efter at planen bliver offentliggjort, brænder skolen ned til uigenkendelighed. Hvorfor blev der blev sat ild til asylcenteret i Ljungby, en lille flække i Småland, hvor skoven er uendelig dyb og det politiske klima langt fra Stockholms kulturelite? Instruktør Anna Malzer og dramatiker Aleksa Okanovic har taget turen til Ljungby for at grave i sagen. De griber pennen, hvor efterforskningen slap. For hvem satte ild til asyl-lejren den nat?\nAleksa Okanovic er selv politisk flygtning fra Serbien og kender på egen krop til tematikken. Men denne gang er Aleksa ikke flygtningenes talerør. Nu skal han skrive en fortælling om de mennesker, som ikke ønsker flygtninge som ham selv i deres land. Det føles både farligt, vigtigt og svært. Vi har haft en gennemlæsning af hans 1. draft, og det tegner virkelig godt!\nI det hele taget er det lidt af et drømmehold, der er sat med super skarpe Anna Malzer i spidsen. Og for os i Teatret st. tv bliver det ren luksus: 5 på scenen, teknikere omkring os, produktionsleder, PR team and you name it. Vi har sørget for at planlægge vores egen lille drift, så vi har tid til at kaste os fuldblods ind i produktionen kun som skuespillere. Vi skal nyde den fordybelse det giver os ikke at skulle jonglere rundt med alle kasketterne i prøverne og ikke mindst op imod premieren den 22. september.\nSæsonen efter – i 19/20 – er det os, der tager SELVTÆGT ud på turné. Noget Teater Momentum ellers aldrig har mulighed for med deres forestillinger, fordi deres koncept er at have en ny leder med ny profil hvert år. På den måde giver samarbejdet, ud over hele det kreative aspekt selvfølgelig, en ekstra bonus både for dem og os. Og forhåbentlig også for publikum nu ikke bare i Odense, men landet over.\nVi har lige afleveret en vild, visionær, vovet og vanvittig 3-årig driftsansøgning til PSU, og vi håber i den grad at få bevilling til at gennemføre vores mange kommende drømmeprojekter. Hvis vi er så privilegerede igen at få tre års arbejdsro, så lover vi et væld af spændende co-produktioner, et par egenproduktioner og en masse kreativt udviklingsarbejde.\nInternt handler det om at få solid solidaritet i den nyligt samlede branche. Skal den nye organisation DANSK TEATER blive så stærk, som vi drømmer om, må der knofedt til. Vi skal have taget alle de svære økonomiske og teaterpolitiske diskussioner internt, så vi kan stå samlet eksternt.\nEt af de emner der ligger Teatret st. tv på sinde er med et negativt ladet ord prop-problematikken. Her har TIO, DTF og DSF jo faktisk allerede adresseret et finansieret forslag til kulturministeren som vi bakker op om. Det går ud på at oprette en ny kategori af opsøgende teatre uden scene, som skal have bevillingsaftaler, der minder om egnsteatrenes. Det giver god mening synes vi. Dels at de teatre der lige nu binder PSU-puljens frie midler trækkes ud og over i en anden pulje, så der frigives resurser til vækstlaget og enkeltprojekter. Dels har vi selv erfaret, hvor meget vi kan, når vi får arbejdsro. Det er alfa og omega for især muligheden af langtidsplanlægning af samarbejdsprojekter. Vi har før, da vi var nye, været administrativt under vingen på Nørregaards Teater og den model var en fantastisk oplærende start for os. Men nu, hvor vi flyver selv, med vores eget brand og publikum, er det væsentlig for os at bevare den selvstændighed, uden at vi behøver tænke os selv over i overtagelse af mursten for at opnå kontinuerlig drift. Det, vi er gode til, er jo netop at være uden mursten. Og scenekunstlandskabet har brug for den diversitet det giver i teaterhusene over hele landet, at der både er plads til sådan nogle som os og et blomstrende vækstlag.\nStafet-spørgsmålet fra seneste profilteater, Carte Blanche: ”I har co-produceret med flere forskellige egnsteatre og små storbyteatre. Hvornår vælger i at co-producere jeres forestillinger – og hvorfor? Hvilke råd og erfaringer vil I give videre til andre teatre, der har lyst til at kaste sig ud i co-produktioner?”\nVores første co-produktioner opstod naturligt. Dels ud fra et behov for økonomi, dels ud fra et ønske om at samarbejde med et erfarent teater, mens vi selv var mere nye og sprøde i branchen. Vi har udelukkende haft positive erfaringer med at co-producere. Også når det har været vanskeligt. Og vi ser det forsat som en vigtig måde at udvikle os, bevare vores nysgerrighed og åbenhed for at gå i nye retninger. Men det er væsentligt med en balance og ikke kun co-producere, for så ville vi miste vores egen kunstneriske kerne.\nHver co-produktion er unik. Man kan ikke følge en fast model. Tværtimod er det vigtigt at forholde sig åben for det møde, man nu står overfor. Men man kan sørge for at forberede sig godt.\nFørst og fremmest skal de co-producerende parter møde hinanden ligeværdigt og begge kunne se en kunstnerisk gevinst i samarbejdet, på tværs af de forskellige udgangspunkter teatrene har.\nDernæst få aftalt alle formalier inden prøvestart. Deling af økonomi, hvilken administration tager sig af hvad, også efter premieren, hvordan ”plejer” det enkelte teater at producere, arbejdsgange mv.\nNoget af det, der kan være svært, er at få produktionsholdet til at føle sig som et samlet hold, især hvis samarbejdet går på tværs af landet, så ikke alle er i eller omkring prøverummet. Det er vigtigt at opnå en åben og ærlig dialog fra starten, hvor alle byder ind. Vejen dertil er i vores erfaring et par ikke faglige, sociale arrangementer, hvor alle fra administration over teknik til det kunstneriske hold lærer hinanden at kende.\nStafet-spørgsmålet: Hvad vil I gerne spørge næste profilteater, Betty Nansen Teatret, om?\nHvordan vil I sørge for at værne om og udvikle jeres personlige kreative kræfter som henholdsvis instruktør og producent, når den daglige administration af et stort teaterhus tager jeres resurser?\nOg hvordan forholder I jer som stationær scene i et København, der ikke har en åben scene til gæstespil og co-produktioner?


Jeg er på vej ned i svømmehallen. Det er en varm sommerformiddag og det bliver dejligt at mærke vandet og få en af mine ugentlige svømmeture. Jeg får hurtigt klædt om og går ind i hallen og svømmer mine 40 baner. Efter svømmeturen går jeg ud i badet og en tur i sauna. I saunaen sidder 3 andre. De er alle lidt ældre mænd og jeg hilser med et nik, inden jeg sætter mig. Jeg kan jeg ikke lade være med at lægge ekstra mærke til én af mændene. Han er en mand, nok sidst i tresserne, han er grå i toppen, meget slank, uden skæg, og med sidder helt nøgen med et håndklæde over det ene lår. Jeg får et glimt af hans pik, og ser en meget, meget veludrustet mand. Jeg kommer nok til at kigge lidt for længe på hans store pik, og ser at han smiler til mig, med et helt specielt glimt i øjet. Jeg bliver lidt flov og sætter mig på de varme brædder.\nJeg bliver siddende et stykke tid, nyder at få min krop varmet op, og går nu ud i badet.\nJeg står nu under bruserne og sæber mig ind og ser at manden også kommer ud i badet. Hans store pik dingler mellem hans ben, og jeg kommer igen til at kigge lidt for meget på hans nedre regioner, mens han går hen til en bruser lige overfor hvor jeg står. Han tænder for bruseren og stiller sig med fronten mod mig, og jeg kan slet ikke få øjnene væk fra hans store lem. Han ved godt at jeg kigger og han begynder at sæbe sin krop ind. Jeg bliver lidt sky, vender mig om og begynder at vaske sæben af min krop. Jeg giver mig ekstra god tid til at vaske sæben af min bagdel, og håber at han ser min finger lege blidt i revnen mellem mine balder. Da jeg igen vender mig om, står han stadig med fronten mod mig. Han smiler til mig, og det ser ud som om at hans pik er svulmet lidt op. Der er andre mænd i badet og jeg må virkelig anstrenge mig for ikke at stirre på hans flotte pik, og forlader nu badet og går ud og klæder om og tager hjem...\nJeg kommer hjem, og kan slet ikke få ham ud af mine tanker. Jeg har aldrig været sammen med en mand før, men tankerne om ham tænder noget i mig. Jeg ser hans store, flotte pik for mig, og forestiller mig hvor stor den bliver når den bliver stiv, og tanken gør mig vildt liderlig og jeg onanerer, mens jeg fantaserer om ham og hans store flotte pik. De næste dage, tænker jeg stadig på ham, og det kilder i hele kroppen, ved tanken om at skulle se ham igen, når jeg skal i svømmehallen.\nEt par dage efter tager jeg igen over for at svømme. Jeg kigger efter ham i badet, men kan ikke se ham. Jeg går så ud i hallen, men der er han heller ikke. Så jeg svømme mine 40 baner, går ind i badet og går ind i saunaen. Der sidder han igen, og det er kun ham der er i saunaen. Han sidder foroverbøjet, hans håndklæde ligger over hans lår. Han kigger op. Vi hilser med et nik, og han smiler til mig, men han læner sig tilbage. Han fjerner håndklædet helt, spreder lidt sine ben, så jeg har fuldt udsyn til hans pik. Den er virkelig flot. Den er lang og tyk og har et store flot pikhoved, og jeg kan slet ikke få øjnene væk, og det er næsten lidt for meget. Men han gør intet for at skjule pikken, nærmest tværtimod. Han spreder sine ben endnu mere, retter blidt på pikken, så den ligger ned af hans inderlår, og så jeg tydeligt kan se den. Jeg kan mærke at det begynder at kilde i maven og min pik begynder at vokse. Jeg bliver lidt flov og dækker mig til med mit håndklæde og sætter mig ned på de varme brædder. Jeg sidder med siden til ham og da jeg kigger hen på ham igen, sidder han og leger blidt med pikken. Den er nu blevet stiv og vokset sig stor. Meget stor.\nJeg vil tro at den er omring 21 -23 cm lang og er ret tyk, og jeg kan se hvordan hans blodårer snor sig op af pikken. Han har trukket forhuden helt tilbage og han pikhoved er svulmet op og glinser. Det er et meget stort og flot pikhoved, meget større end mit, og jeg er ellers selv ok udrustet med en god tykkelse, og et rimelig stort pikhoved, men det er slet ikke noget i forhold til ham. Han leger stadig med sin pik, og jeg vender mig om mod ham, fjerner mit håndklæde, så han kan se at min pik også er stiv og stritter lige ud i luften. Jeg begynder nu også at lege med mig selv, og vi sidder nu og kigger på hinanden lege uden at sige noget, og han smiler frækt til mig. Nu går døren op til saunaen og to mænd kommer ind. Vi dækker begge to hurtigt vores pik til med vores håndklæder, og jeg håber ikke at de bemærkede noget. Jeg rejser mig nu op for at gå ud i badet og vi smiler indforstået til hinanden da jeg forlader saunaen. Jeg går hurtigt i bad og går ud og klæder om. Jeg ved at jeg vil få ståpik på hvis han igen stiller sig i bruseren foran mig.\nJeg står nu ude i omklædningsrummet, og tørrer min krop med mit håndklæde. Pludselig mærker jeg en mand stå bag mig. Og det er selvfølgelig ham. Hans store mandehånd tager på mine balde, og han gnider blidt pikken mod min røv. Min pik bliver stiv og hans hånd kæler blidt, og han hvisker mig i øret. Skal du og jeg ikke tage en kop kaffe i cafeen. Jeg siger: Jo tak, gerne, og det kilder i hele min krop. Han går hen til sin bås og vi tager begge vores tøj på og han smiler frækt til mig når vores øjne mødes.\nVi mødes ude i cafeen. Jeg køber to kaffe, og vi sætter os ved et bord og præsenterer os ordentligt for hinanden. Han fortæller, at han er pensionist og vi snakker hyggeligt om løst og fast. Han bor tæt på svømmehallen, og spørger om jeg vil besøge ham i aften til et glas vin. Det vil jeg meget gerne, og vi udveksler telefonnumre og jeg får hans adresse...\nDa jeg kommer hjem, er jeg vildt spændt på tanken om aftenens møde. Inden jeg skal ud af døren, går jeg i bad og vasker mig ekstra godt, og sørger også for at være helt glatbaret alle intime steder. Tanken om ham og hans store flotte pik kører rundt i mit hoved, og min liderlighed bliver større og større og er også lidt spændt på mødet. Jeg opfatter mig selv som heteroseksuel, og har som sagt aldrig været rigtigt sammen med en mand. Har leget lidt med en kammerat da jeg var ung, men det var kun leg, og så har jeg prøvet at få en finger op, når min exkæreste har givet mig oralsex. Jeg synes det var vildt frækt, og har faktisk fantaseret om at mærke en mand trænge op mig. Men har ikke turde udleve fantasien. Måske kan det være at jeg endelig får udlevet min drøm, med mit nye bekendtskab, men tænker samtidig på om jeg overhovedet kan klare den smerte, jeg forestiller mig vil være der, når en så tyk pik skal kneppe mig. Tanken gør mig både lidt nervøs, men også meget tændt.\nJeg er nu parat til at tage af sted. Jeg finder hans bopæl og vi sidder nu sammen i hans stue. Han er kun i klædt en morgenkåbe, og er helt nøgen under den, og jeg kan skimte hans pik bag morgenkåben.\nVi sidder og får et gals vin og snakker hyggeligt. Snakken falder nu ind på mandesex. Jeg fortæller at jeg er jomfru i forhold til sex med en mand, på alle måder. Det kunne han nu godt fornemme og det var faktisk også en af grundende til, at han fandt mig tiltrækkende. Han har været sammen mandlige jomfruer før, og synes det er frækt at oplærer mænd der er yngre end ham og vise dem glæden ved mandesex.\nSnakken falder hurtigt ind på analsex og han fortæller indlevende om den nydelse, hans tidligere mandlige bekendtskaber har fået, når de først har lært at tage imod hans pik. Jeg fortæller lidt om mine tanker, i forhold den smerte jeg forestiller mig det nok ville medfører, når en så stor og tyk pik skal trænge op i min stramme jomfruåbning. Han fortæller at det nok ikke kan undgå at kunne mærkes. Og han vil derfor heller ikke lyve eller prøve at nedtone, at det højest sandsynligt vil medfører en vis smerte, men at smerten kan blive en del af nydelsen. Det har han ofte oplevet hos de mænd har tidligere har "oplært". Det skal selvfølgelig ikke være smerte for smertens skyld, og han vil hele tiden mærke efter og passe godt på mig. Og det vil helt sikkert også tage nogle gange inden han kan trænge helt op i mig, og rigtig kneppe mig. Han fortæller om hvor meget min åbning faktisk kan udvides, når man bare gør det lidt af gangen, bruger glidecreme og ikke er for ivrig. Jeg fortæller, at jeg faktisk vil være indstillet på nogen smerte, og kan godt forestille mig smerten som en del af at give hen til ham, og at smerten godt kan blive en del af nydelsen for mig, og forhåbentlig os begge to. Han smiler til mig og synes det lyder rigtig godt at jeg har det på den måde. Han spørger så, om jeg nogensinde har fået smæk. Det har jeg ikke, men fortæller om en kvinde som jeg var sammen med, der gerne vil have hårde smæk, som en del af legen. Og at jeg da er nysgerrig på tanken og at det faktisk tænder mig lidt at tænke på det. Han smiler, og fortæller om den nydelse som kan opnås i smerten ved at få smæk. Mange af hans sexpartnere har faktisk nydt at få en god gang smæk og han synes det ville være frækt at varme mine balder. Vi får en god snak om hele dette issue omkring legen med smerte og nydelse, og jeg kan mærke at det tænder mig vildt meget. Han fortæller at det skal på ingen måde være vold eller sadisme. Det tænder ham på ingen måde, men han nyder at skulle passe mig og finde min grænse på den gode måde. Det kræver at vi selvfølgelig er trygge, og tager det lidt af gangen. Jeg synes det lyder vildt dejligt og han virker rigtig rar og dejlig fræk. Kan mærke at jeg har fået en stor bule i mine bukser igennem denne snak.\nHan spørger nu ind til oralsex. Jeg må ærligt sige at, siden vi sås i saunaen første gang, har jeg fantaseret meget om at skulle sutte hans pik, og at jeg, ligesom med snakken om smerte, vil jeg være indstillet på, at det nok godt kan blive lidt krævede at skulle tage hans pik helt dybt, hvis han ønsker at jeg skal det.\nHan fortæller, at han synes det er rigtig dejligt at få suttet pik, og at det også kommer til at kræve lidt oplæring at tage hans pik dybt. Han fortæller frækt om hans tidligere sexpartnere, og om hvordan de lidt efter lidt lærte, at kunne tage hans pik længere og længere ned i halsen. Han spurgte i den forbindelse, om han måtte sperme i mund. Og det må han godt, svarede jeg. Dejligt! Sagde han og smilede. Han spurgte nu ind til om jeg nogensinde havde kysset en mand med tungen. Det havde jeg ikke, men jeg ville da gerne prøve med ham. Jeg er generelt vild med at tungekysse kvinder, og kan godt forestille mig det ville være frækt at kysse rigtigt med ham. Han smiler til, rejser sig op, og går hen til hvor jeg sidder. Han læner sig ned mod mig, og kysser mig på munden med hans våde læber. Det føles vildt frækt og dejligt. Hans tunge finder nu vej ind mellem mine læber, jeg åbner op og leger med, og vores tunger leger nu med hinande og vi tungekysser nu frækt, vådt og inderligt. Det er vildt frækt. Han kys bliver mere og mere intense, han tager godt fat om mit hoved, og vi gennemsnaver nu hinanden, og jeg nyder det fuldt ud.\nHan holder nu op med at kysse og roser min måde at kysse på og jeg kan kun gengælde hans ros. Han siger nu, at han gerne vil have at jeg tager mit tøj af foran ham. Jeg stiller mig hen foran ham og tager først min T-shirt af. Jeg løsner min livrem, knapper bukserne op, og tager dem stille af mens han sidder og kigger på mig. Han har ladet morgenkåben falde helt til side og jeg kan se hvordan hans pik er vokset og den er næsten større end jeg kunne huske. Han leger lidt med sig selv og trækker forhuden tilbage, så han store, tykke, glinsende pikhoved kommer til syne. Jeg er vild med synet af hans flotte pik, og når jeg tager underbukserne af, stritter min pik lige ud i luften. Jeg står nu helt nøgen foran ham, han studerer min nøgne krop, mens han leger med sig selv. Jeg er så liderlig lige nu og vil gerne snart mærke hans pik i mine, hænder, mund og røv.\nHans hånd begynder nu at rage frækt på mine balder. Han fortæller at jeg har en dejlig røv, mens han tager godt fat om mine balder, og jeg mærker nu en finger, der blidt kæler i revnen mellem mine balder. Fingeren nærmer sig blidt min åbning, og han trykker blidt mod åbningen og fingeren prøver helt stille at trænge ind, uden dog at trænge op. Han kæler videre og siger, at han godt kan mærke, at jeg er en dejlig stram jomfru.\nHans ene hånd tager nu blidt fat om mine stive pik. Han siger jeg har en dejlig pik, med et flot pikhoved og den vil han gerne sutte og smage. Den anden hånd kæler for mine nosser og dem roser han også. Jeg nyder det hele og er glad for at vi er mødtes... Han spørger om jeg har lyst til at mærke på hans pik. Det vil jeg meget gerne. Han sætter sig ned og siger jeg kan sætte mig på knæ mellem hans ben.


Få styr på den lille med et børnegitter\nLæsetid: ca. 8 minutter. af Mammashop Mammazine 14. sep., 2018\nI dag kan du finde et hav af børnegitre i flere forskellige varianter hvad både angår type, materiale, design osv. Der findes faktisk så mange forskellige valgmuligheder af børnegitre, at det til tider godt kan virke uoverskueligt, når man er på udkig.\nMen fortvivl ej – vi har forsøgt at skrive lidt info om de forskellige typer af gitre, så du med den rette viden i bagagen trygt kan anskaffe dig et børnegitter, når du har læst dette indlæg.\nDerfor bør du anskaffe dig et børnegitter\nHelt konkret er formålet med et børnegitter at lukke passage således, at de små ikke kan komme igennem eller i nærheden af de ”forbudte områder”. Derfor vil det være en god idé at anskaffe dig et børnegitter, lige så snart de begynder at kunne komme omkring derhjemme – eller det er faktisk ikke heeelt rigtigt. Det mest optimale vil nemlig være, hvis du er ude i god tid, og anskaffer dig et børnegitter før dit barn begynder at kravle. På den måde vil du være på forkant og sikre dig bedst muligt, at den lille ikke kommer i nærheden af uønskede steder og ting.\nHvor længe sådan et børnegitter bør tages i brug, er der ikke noget korrekt svar på, da det er forskelligt fra familie til familie. Men begynder dit barn at kravle over gitteret, vil det være mere sikkert at fjerne det, da det vil mindske risikoen for at den lille ikke falder ned og slår sig.\nUdover at et børnegitter højner dit barns sikkerhed, kan det også være med til at skabe en mere tryg og rolig hverdag i hjemmet og ikke mindst hos dig som forælder. Det er dejligt og trygt at vide, at de sikkerhedsforanstaltninger du har opsat i dit hjem er sikre for dit barn. Derfor vil du også være fri for konstant at skulle overvåge dit barn, når det leger alene i dele af hjemmet, og dit barn vil også få en fornemmelse af, at kunne lege frit uden at mor og far hele tiden holder øje.\nNogle vil måske mene, at det er synd at ”spærre sit barn inde”. Men det gode ved de fleste børnegitre er, at de er designet med lodrette stænger og med tilpas store mellemrum, sådan at dit barn stadig vil kunne kigge ud og følge med i, hvad der sker. Det betyder ligeledes, at du som forældre nemt vil have godt udsyn til dit barn.\nUdover at børnegitrene blot er en fysisk afspærring og ikke social, er de også nemme at vedligeholde og rengøre. Med det enkle design og børnevenlige materiale er lidt leverpostej eller makrel heldigvis nemt at tørre af, og de lodrette stænger frigør dig for at skulle komme omkring mange besværlige kroge og kanter.\nTyper af børnegitre\nÉn af grundende til at der findes så mange forskellige varianter af børnegitre er bl.a. fordi, der også er mange behov. Det er ikke alle gitre, der passer lige godt alle steder, men de fleste gitre kan dog indstilles sådan, at de har flere anvendelsesmuligheder.\nMange af de forskellige gitre har mindre funktioner, som nogle vil sætte mere pris på end andre – fx om lågen i gitteret åbner indad eller udad. I nedenstående afsnit vil vi prøve at gøre dig klogere på de mest basale funktioner og forholdsregler ved et børnegitter.\nPres- eller vægmonteret gitter\nDe fleste børnegitre er enten pres- eller vægmonteret. At et gitter er presmonteret betyder helt konkret, at gitteret bliver sat i spænd i dørkarmen eller mellem væggene. Denne type gittersynes mange rigtig godt om, da du her vil være fri for at skulle bore huller i væggene. Men denne type gitter er især også populær, fordi den kan forlænges således, at den kan passe til hvilken som helst dørkarm. Denne monteringsfunktion gør det ligeledes nemt for dig at flytte rundt på gitteret og anvende det flere steder i huset.\nDet vægmonterede gitter er til dig, som skal bruge en permanent løsning. Funktionen af det vægmonterede gitter ligger ret meget i ordet, da det simpelthen skal monteres i enten væggen eller i dørkarmen med skruer. Nogle vil måske mene, at det vil være træls at skulle bore huller i væggen, men fordelen ved denne type gitter er, at det er en langvarig og holdbar løsning, som kan holde til brug i længere tid. Samtidig har denne type større fleksibilitet og anvendelsesmuligheder, da det kan monteres på lidt skæve steder eller på vægge, som umiddelbart ikke vil være optimalt for et presmonteret gitter.\nBørn elsker trapper, mens forældre frygter dem. Derfor er et trappegitter nærmest altid til at finde i en småbørnshjem med trapper.\nSom nævnt tidligere er der mange forskellige gitre i form og farver. Men udover det rent designmæssige er gitrene også designet til forskellige placeringer i hjemmet. Derfor er det meget vigtigt, at du sikre dig, at den type børnegitter du anvender er godkendt til det sted, hvor du vil bruge det. Faren er nemlig den, at du kan montere et gitter et forkert sted, som kan sætte dit barns sikkerhed i fare. Især gitteret omkring en trappe er meget vigtigt at være opmærksom på, da det nemlig ikke er hvilket som helst gitter, du kan anvende her. Et gitter med en tværstiver i bunden, som er en del af den yderste ramme placeret på gulvet, er fx ikke egent til toppen af trappen, da både du og dit barn kan snuble over den, når I åbner lågen – og i værste tilfælde kan falde ned af trappen.\nPejsegitter / Kravlegård (2in1)\nLigesom med trappen er pejsen/brændeovnen et område, som anbefales at få børnesikret, da der her er højt risiko for, at dit barn kan komme slemt til skade, hvis uheldet er ude. Her er et pejsegitter en rigtig god afspærring for børnene. Man kan bruge forskellige gitre, men kendetegnene ved gitre, som er velegnet til pejse/brændeovne er, at de kan dække større områder eller større åbninger. Denne type skal vægmonteres og kan forlænges så meget, som man ønsker det, da det er muligt at supplere med ekstra sektioner som kan købes separat. På den måde er denne type gitter meget fleksibelt, da du kan ”designe” nøjagtigt den størrelse gitter, du har behov for i dit hjem.\nPejsegitteret udfylder dog flere funktioner, da de store varianter også kan bruges som en kravlegård. Er du interesseret i at kunne lave mad i køkkenet og samtidig være i selskab med og have styr på den lille, så vil en kravlegård muligvis være noget for dig. Pejsegitteret kan transformeres til en kravlegård blot ved at samle det, så der skabes plads til den lille i midten.\nVed nogle af disse typer medfølger der et bundtæppe, som gør det mere behageligt for dit barn at sidde og lege. Men du kan selvfølgelig også bare selv tilføje en madras eller et tykt tæppe, samt lidt pynt, og derved skabe hyggelig oase for dit barn.\nSkal I ud og rejse eller skal den lille blot på weekendbesøg hos bedsteforældrene vil et rejsegitter være perfekt til dig. Denne type gitter er som mange andre presmonteret, hvilket både gør det nemt at sætte op og tage ned.\nDe fleste rejsegitre er lavet af en metalramme med stof udenom, hvilket gør det nemt at klappe sammen så det ingenting fylder. Den klapsammenlige funktion gør det derfor også nemt at få det transporteret fra sted til sted.\nMaterialer og farver\nSelvom dit barns sikkerhed uden tvivl kommer i første række, kan du alligevel ikke krumme lidt tæer over tanken om et metalgitter placeret midt i dit hjem – for hvordan skulle det nogensinde kunne komme til at se godt ud med resten af indretningen?\nMen don’t worry! De forskellige børnegitre fås både i flere slags materialer og farver. De fleste gitre er produceret i enten metal eller træ, hvor farverne ofte er holdt i nedtonet farver som hvid, sort eller træfarvet. På den måde kan du nemt anskaffe dig et gitter som kan harmonere med resten af indretningen i dit hjem.\nSlip af med sutten – hør hvad vores Facebook-følgere siger..\nAmmecafeer i Aarhus\nListen over de bedste danske mor/baby blogs\nMotioner med din baby i dit tempo\nHar du haft en lang periode, hvor motion ikke fik et flueben på din ”to-do-liste”? Det kan skylde...\n20. aug., 2019\nPas i delebørnsfamilier - Få styr på reglerne\nAf familieadvokat Helene Treschow, Forum Advokater, Havnevej 3, 4000 Roskilde, tlf. dir. +45 4638...\n17. jun., 2019\nSommerferien i delebørnsfamilier\n06. jun., 2019\nVær opmærksom på, at alle kommentarer skal godkendes inden de lægges online.


Tagarbejde Jyllinge - lokalt tagarbejde - gratis tilbud\nSkal du have udført tagarbejde i Jyllinge ?\nTagskader, reparation, nybyg eller vedligeholdelse. Der kan være mange situationer, som kræver et professionelt tag arbejde. Tag fat i din tag arbejder i Jyllinge, og bliv klogere på, hvilken løsning der passer bedst til netop dit tag arbejde. Tagkonstruktionen holder bedst med professionelt tag arbejde og jævnlige eftersyn. Du finder din fagmand i Jyllinge her.\nTømrer og Snedkerfirmaet C. Petersen Aps\nEr det på tide med udskiftning af taget, eller skal der tag på en ny bygning? Din tagarbejder i Jyllinge udfører altid tagarbejde i topklasse, så du får et solidt tag over hovedet. Vælg eksempelvis et eternittag, tagpap tag, tegltag eller betontag. Brug det lokale firma der udfører tagarbejde Jyllinge - de er tættest på.\nUdover at vedligeholde dit tag skal du også sørge for, at dine tagrender, nedløb, inddækninger, kviste, skotrender og lignende er i god stand. De er en del af dit tag, og en lille svaghed fører ofte til flere. Det er meget billigere at udbedre en lille skade her og nu end at lade den udvikle sig til et større problem. Få et professionelt tagfirma fra Jyllingetil at kigge taget efter.


13. februar 2009 kl. 11:38:20\n13/02 - Total afslapningsdag i regnfulde Byron Bay\nI dag er det fredag d. 13. Uuuhhh scary! Vi havde på forhånd dømt dagen til at være afslapningsdagen med wellness og evt. en tur på stranden, hvis vejret tillod det.\nEfter et godt solidt morgenmåltid gik vi hen til Cocoon, hvor vi skulle forkæles med en god omgang wellness i et separat dobbeltværelse, så vi rigtig kunne nyde det sammen. Morgendagens Valentines Day gave blev flyttet til i dag :)\nVi fik hver vores behandler, som tog sig kærligt af os gennem hele forløbet og spurgte ind til vores individuelle behov. Først blev vi vist ind i værelset, hvor alt var gjort klar ved de 2 massagebrikse. Vi fik lidt tid til at tage tøj af og lægge os tilrette. Først fik vi et rart fodbad i noget lækkert tempereret vand, hvor vi også fik skrubbet fødderne i noget dejligt duftende skrubbecreme. Dorte mente nu nok, at det ville have været fantastisk, hvis ikke det havde kildet så forfærdeligt :) Vi fik derudover også en Reflexology Treatment, som er det, vi i DK kalder zoneterapi. Det var lækkert!\nBehandlerne tog nu det store håndklæde op for øjnene af dem selv og bad os vende os om på maven. Det var nu tid til rygmassage, og det trængte jeg lige til. Min ryg og skuldre var godt smadrede efter gårsdagens kajaktur, så det var tiltrængt. Han ramte SÅ mange ømme punkter! Dorte havde desværre stadig problemer med solskoldningen, så det var knap så rart for hende. Men hendes behandler gjorde et godt forsøg med kolde stykker stof over hendes skoldede områder i forsøg på at få det kølet ned.\nEfter lidt tid blev vi igen bedt om at vende os om på ryggen, da skuldre, nakke og hals også skulle masseres. Superdejligt!\nHele behandlingen tog 75 minutter, og vi var godt dvaske, da vi kom ud på gaden igen.\nVejret havde ikke ændret sig meget, siden vi gik ind. Det regnede stadig og var gråt og trist.\nEftermiddagen brugte vi for det meste på hostellet eller ved at gå små ture i byen (hvor vi kunne gå i tørvejr). Der var virkelig ikke vejr til andet. Åh jo – vi fik skrevet postkort :) På en længere gåtur i en anden del af byen faldt vi over Byron Bays biograf. Så blev det jo interessant at se, hvilke film de viste. Da vejret stadig var skidt, købte vi billetter til filmen ”Slumdog Millionaire”. Handlingen tiltalte os, og filmen er også anmelderrost og har vundet mange priser. Filmen var meget bedre, end vi havde forestillet os. Vi glemte alt om, hvor vi var, og tiden fløj af sted. Dorte måtte også tude lidt, da det var SÅ rørende en historie.\nDagens vejr: Overskyet og masser af regn – 25 grader.\n15. februar 2009 kl. 09:26:03 - skrevet af Rane #1\nPrøver lige at skrive en kommentar igen. I fredags ville den ikke gemme det nemlig. Anyway, jeg skulle hilse mange gange fra dem i Spanien og sige at de desværre ikke kan finde internet-adgang dernede og at de har det godt i fint vejr :)\n75 minutters behandling..adr...det lyder absolut ikke lækkert ;-)


maltepe escort kartal escort pendik escort umraniye escort kadikoy escort canli tv izle porno\n– 25. maj 2003\nUdvikler(e): Black Isle, BioWare\nDet er over et år siden vi første gang stiftede behageligt bekendtskab med det nydelige Baldurs Gate: Dark Alliance - dengang på Playstation 2. Selv om Playstation 2 versionen ikke fik os til at trille ned ad stolen af begejstring, så vendte en enig redaktion klart tomlerne opad. Nu er det omsider Xbox ejernes tur til at slagte sig igennem dele af det sagnomspundne Forgotten Realms.\nVælg figur - som sædvanligt\nI starten skal man som det næsten er tradition for spil af denne type, vælge figur. Man kan enten være en lækker elverkvinde, menneskelig bueskytte, eller dværg. Traditionelt så det er grænsende til kedeligt. Kunne være bare lidt sjovere hvis man selv kunne sammensætte sin figur, men nej. Heldigvis kan man spille to spillere på en gang, det vil sige hvor man hjælper hinanden gennem de mange farer, der lurer overalt. Dét er ganske glimrende, for uden at forgribe mig på spillets handling kan jeg allerede nu afsløre, at der er tale om en slags forbedret hack'n'slash, altså hvor man skal sable sig igennem 1000-vis af monstre inden spillet er omme.\nDen slags bliver let trivielt i længden, og der findes næppe mange computerspillere som ikke har prøvet det gameplay til hudløshed. Men med 2-player muligheden kan vi, med lidt god vilje, sammenligne Baldur's Gate: Dark Alliance med det oldgamle (og forbløffende fornøjelige) Gauntlet. Det bedste er næsten, at man efter start ikke låses fast i valget af antal spillere. Får man pludselig en af kammesjukkerne på besøg, kan han (eller hun, hvis man er heldig....) altid smække den ekstra controller i port 2, og trykke start. Det kunne lugte lidt af snyd, men bare rolig. Der er selvfølgelig et lille men. For undervejs bliver ens karakter stærkere og bedre udrustet, og opgaverne er selvsagt derefter, så for en lille nystartet elverfætter, kan livet starte urimeligt hårdt og brutalt, hvis man sådan lige pludselig kommer dumpende.\nVelkommen til Baldur's Gate....*Av*\nSpillet starter ikke særligt rart. Du bliver banket i jorden og rullet af en flok skumle uslinge. Herefter trisser vi ind i den lokale knejpe, og straks udvikler historien sig til det bedre: den lokale kromutter har kæmpestore nødd...ehahemn... er en gavmild kvinde, som indvilger i at hjælpe, mod at man til gengæld tager kampen op mod rotterne i kroens vinkælder. Denne bane fungerer fortrinligt som tutorial, og i det hele taget kan det siges at sværhedsgraden igennem spillet stiger på en pæn og forsvarlig måde, med minimum af risiko for at man sidder fast.\nGrafikken er, som på Playstation 2 versionen, særdeles nydelig. Man ser sin spiller skråt ovenfra, hvilket er en lidt konservativ men også velafprøvet tradition, som fungerer glimrende. Jeg vil undlade at beskrive vandeffekterne - de skal simpelthen opleves. Wow.\nAf og til kan man få brug for at justere kameravinklen, og det gør man så uden de store besværgelser. Kontrollen er god og intuitiv, og selv hvis man ikke er helt vant til Xbox'ens store klods af en controller, føles styringen i Dark Alliance naturlig næsten med det samme (det er selvfølgelig en smagssag, men det gik forbløffende smertefrit for undertegnede inklusive elver-wannabe venner som kom på besøg).\nMan kan, som i virkelighedens verden, ikke slæbe rundt på uanede mængder isenkram, så man kommer ofte til at bruge en del energi på at afveje hvilke ting man vil tage med sig, og hvilke man mener at kunne undvære. En kriger i tungt rustning er ikke så sårbar, men må pga vægten nøjes med et beskedent våbenarsenal - og omvendt. En gang imellem bliver det lidt frustrerende, men det er en del af spillet. Nogle gange må man satse, og gætte på hvad man får brug for senere.\nDer er generelt mange detaljer i spillet, som man løbende må tage stilling til. Og det er på mange måder spillets force, da man på den måde tvinges til at bruge hovedet ind imellem den megen hakke-monstre-til-plukfisk rutine. Vi er stadigt lagt fra et "ægte" rollespil, men på en god og actionfyldt måde.\nGodav mand stridsøkse\nUndervejs i spillet kommunikerer man med talrige personer. Under samtalerne skal man konstant vælge imellem et antal svarmuligheder, og på den måde findes der en rimeligt varieret måde at styre sin spillers adfærd på. Man kan f.eks. vælge en venlig attitude, eller simpelthen gå lige på og hårdt - ja, ofte kan man være direkte flabet og aggressiv. Stemmeskuespillerne er talentmæssigt i den bedre halvdel af faggruppen, og dialogerne virker generelt tilpas troværdige. Og tilmed er dialogen akkompagneret af glimrende mundanimation, ja jeg kan næsten ikke få luft.\nMusik er der ikke overvældende meget af, til gengæld er der virkelig god udnyttelse af lydeffekter i miljøerne, specielt kan jeg godt lide slagvåbnenes klang.\nDer er rundt om i spillet indlagt små puzzles, altså opgaver som skal løses for at komme videre. Disse svinger efter undertegnedes ringe mening en del i kvalitet og sværhedsgrad. Nybegyndere, som aldrig har prøvet f.eks. Diablo, kan måske komme i vanskeligheder enkelte steder, omvendt er Dark Alliance ikke noget dårligt spil at starte med for at få erfaring i genren. Det er afgjort nemmere end de langt mere komplicerede Baldurs Gate spil til PC. Underholdning, tempo og action er i højsædet her.\nBaldur's Gate: Dark Alliance er et godt spil. Det er veludført, velpoleret, og hvor pessimisterne måske vil påpege at der ikke er alverden nyskabelse, vil optimisterne (som undertegnede) være ligeglade og sige at genbrug af velfungerende teknikker er ok - simpelthen fordi de fungerer og underholder. Hvis man har spillet Playstation 2 versionen til hudløshed, er der ikke meget nyt at hente, men ellers er der tale om et anbefalelsesværdigt spil. Det kan i perioder blive en anelse trivielt at traske rundt og hamre på kasser og fjender, men så kan man læne sig tilbage og nyde den fortrinlige grafik så længe.


Ejer af ny restaurant: Sund mad gør mig glad | Aabenraa | jv.dk\nPubliceret 16. februar 2019 kl. 14:14\nMan skal komme hos mig, fordi maden er hjemmelavet, sund, og den smager godt.\nYan Zhang, indehaver af Yans Kitchen\nYans Kitchen ligger på Tøndervej 71A i Aabenraa.Restauranten har åben alle ugens syv dage.\nYan Zhangs søn Christoffer giver af og til en hjælpende hånd i køkkenet. Foto: Ludvig Dittmann\nYan Zhang har sammenlagt boet otte år i Danmark, og hun mødte sin danske nu eks-mand i Kina. Hun har lige købt hus i Haderslev, hvor hun bor med sine to sønner på henholdsvis 15 og 11. Den ældste hjælper til i restauranten, når tiden tillader det, men ellers sørger Yan Zhang selv for det hele.\nEn af grundene til, at sund mad spiller så stor en rolle for Yan Zhang, skyldes hendes mor.\n- Min mor har haft kræft, og derfor er sund mad blevet vigtigt for mig, siger Yan Zhang, der ikke har planer om at skifte Danmark ud med Kina.\n- Børnene er glade for Danmark, og det er jeg også. Jeg føler, at Danmark er blevet mit nye hjem, men jeg savner selvfølgelig min familie i Kina og kinesisk mad, siger Yan Zhang, der har tre gode grunde til, at man skal besøge hendes restaurant.\n- Man skal komme hos mig, fordi maden er hjemmelavet, sund, og den smager godt, siger hun.\nYan Zhang laver al sin mad fra bunden. Foto: Ludvig Dittmann\nHjemmelavede Dumplings er en af specialiteterne på menukortet. Foto: Ludvig Dittmann\nRestauratører tyvstarter: Klar med tilbud til vandrere på ny sti\nHar kæmpet til det sidste: Restaurant lukker med øjeblikkelig virkning\n15:37 Donslunds gamle skole får økonomisk støtte


Antarktis – Det frosne kontinent\nSkibet er et moderne og veludstyret ekspeditions-krydstogtskib, og det er bygget til sejlads i den høje isklasse 1X. Grundet avanceret teknologi er hun meget velegnet og rustet til ekspeditionssejladser i Antarktis. Ombord føles det som at være i en lille by, da der er mange forskellige faciliteter, og der lægges vægt på afslapning, reflektion og opdagelse, og ikke på kommerciel underholdning, som ofte er gældende på de mere traditionelle krydstogter.\nSkibet har et spændende foredragsprogram med tilbud for enhver smag. Du kan deltage i forelæsninger afholdt af kyndinge eksperter, som fortæller om deres viden. Skibet har også et "videnskabslaboratorium", hvor der laves feltarbejde – eksempelvis ved at studere meteorer fundet på Antarktis eller tre millioner år gammel is gennem et mikroskop.\nOpholdet inkluderer helpension, og til aftensmaden vil du sidde sammen med andre fra din danske gruppe. De øvrige medrejsende på ekspiditionen kommer fra forskellige lande, ligesom besætningen og det øvrige personale ombord er internationalt, og de taler derfor engelsk. Der er en dansk rejseleder tilknyttet, som vil være behjælpelig såfremt du måtte have brug for oversættelse.\nFor Polar Inside og Outside gælder: De fleste kahytter har to separate senge, hvoraf én seng kan omdannes til sofa. Nogle kahytter har køjesenge.\nØnskede kategori bookes, men der kan ikke garanteres en bestemt størrelse eller noget bestemt dæk. Alle kahytter har eget bad, toilet og drikkevandshane. Alle udvendige kahytter har koøje.\nDæk 8 har den fantastiske to-etagers panoramasalon, og derudover bibliotek, internetcafe, bar og den stemningsfulde Hamsun lounge.\nDet er ikke noget krav, men der er en forventning om at der gives drikkepenge til personalet ombord. Hurtigruten anbefaler at man betaler 80 NOK/døgn ombord på MS Midnatsol.\n48 27-11-2018 - 11-12-2018 15 nætter 41.998,- DKK Udsolgt\n11-12-2018 15 41.998,- DKK Udsolgt\n48 27-11-2018 - 11-12-2018 15 nætter 47.998,- DKK BESTIL\n11-12-2018 15 47.998,- DKK BESTIL\n48 27-11-2018 - 11-12-2018 15 nætter 34.998,- DKK Udsolgt\n11-12-2018 15 34.998,- DKK Udsolgt\n48 27-11-2018 - 11-12-2018 15 nætter 39.998,- DKK BESTIL\n11-12-2018 15 39.998,- DKK BESTIL\nFly fra København & Billund (via Paris) til Buenos Aires t/r\nAntarktis eventyr på den sydlige halvkugle.


Du beskæftiger dig med internationale forhold og får undervisning i bl.a. det globale samfund, moderne global historie, international politisk økonomi og international projektledelse. Desuden får du styrket dine engelskkundskaber og din analytiske sans. Som færdiguddannet vil du typisk finde beskæftigelse i danske eller udenlandske virksomheder, hvor du kan arbejde med import og eksport. Du kan også få job på ambassader eller i internationale organisationer og politiske institutioner. ...\nDet analytiske redskab på sprogpsykologi tager udgangspunkt i bl.a. psykologiske, sociologiske og sprogfilosofiske teorier om sprog, bevidsthed og erkendelse. Som færdiguddannet i sprogpsykologi har du jobmuligheder inden for kommunikation og formidling. Du kan fx komme til at arbejde med at skrive tekster eller rådgive om kommunikation og dialog. Bemærk: Der er ikke optag på uddannelsen i 2014. Næste studiestart er september 2015 med ansøgningsdato 1. april 2015. ...\nEskimologi handler om eskimoernes sprog, kultur og samfundsforhold, først og fremmest i Grønland men også i Canada, Alaska og Sibirien. Med en specialviden om eskimoer og Grønland vil du kunne arbejde i såvel offentlige som private institutioner og organisationer både i Grønland og i Danmark indenfor kultur, forskning, uddannelse og forvaltning. ...\nPå kandidatuddannelsen arbejder du videre på den viden, du har med fra bacheloruddannelsen, og fordyber dig samtidig i historiefilosofi og historieteori. Som færdiguddannet idehistoriker kan du bl.a. finde beskæftigelse inden for undervisningssektoren eller som informationsmedarbejder, tekstforfatter eller proceskonsulent i private og offentlige organisationer. ...\nDu lærer at analysere, dokumentere og formidle din indsamlede viden på et forskningsmæssigt videnskabeligt grundlag. Som uddannet etnolog kommer du typisk til at arbejde med forskning og formidling på museer. Men du vil også kunne arbejde med fx kulturjournalistik eller formidling og rådgivning i projekter, der involverer kulturmøder, brugerundersøgelser og PR. ...\nDu lærer de antikke kulturer at kende ud fra analyser af de materielle levn, dvs. ting fra tidligere tider. Det kan være alt fra kunst og bygningsrester til affald. Som færdiguddannet kandidat kan du undervise og forske på universiteter eller arbejde på museer med interesse i Vestasien og Ægypten. Du kan ligeledes komme til at arbejde i den offentlige administration. ...\nPå uddannelsen arbejder du med begreber som opdragelse, undervisning, vejledning, omsorg og socialisering i forhold til livsform, klasse, funktion, køn og etnicitet. Med en kandidatuddannelse i pædagogisk sociologi kan du finde job i fx regioner, kommuner og private virksomheder, hvor du varetager udviklings- og konsulentopgaver samt analysearbejde. ...\nAlt efter hvilken bacheloruddannelse du har, vil du få et udvidet kendskab til det valgte sprog i sammenhæng med sprogområdets kulturelle og samfundsmæssige forhold. Du kan fx beskæftige dig med Israel-Palæstina-konflikten eller de mellemøstlige staters moderniseringsproces. Du vil dermed have jobmuligheder i virksomheder, som samarbejder med arabiske lande. Der vil også være mulighed for at arbejde med undervisning og forskning som formidling og oversættelse. ...\nI løbet af uddannelsen arbejdes der bl.a. med romaner, noveller, digte, dramaer, sangtekster, artikler, politiske taler, reklamer, tv-serier og film. Du opnår analytiske færdigheder og lærer at se problemstillinger i en kulturel og mediemæssig sammenhæng. Som færdiguddannet kandidat kan du bl.a. søge job inden for formidling, kommunikation eller undervisning, herunder i gymnasiet. ...


C.A.4.3.3.2.3 Forhøjet befordringsfradrag for personer med lav indkomst - Skat.dk\nDette afsnit behandler reglerne for det forhøjede fradrag for befordring mellem bopæl og arbejdsplads for skatteydere med lav indkomst.\nPersoner med lavere indkomst får forhøjet fradrag for befordring mellem sædvanlig bopæl og arbejdsplads. Se LL § 9 C, stk. 4.\nDet forhøjede fradrag skal ses i sammenhæng med, at den skattemæssige værdi af de ligningsmæssige fradrag reduceres. Hensigten er at fastholde incitamentet til arbejdskraftens mobilitet også i forhold til lavtlønnet beskæftigelse. Se bemærkningerne til lov nr. 519 af 12. juni 2009.\nDet forhøjede fradrag beregnes af Skattestyrelsen og fremgår af årsopgørelsen.\nBestemmelsen omfatter alle skattepligtige, der kan foretage det almindelige fradrag for befordringsudgifter mellem sædvanlig bopæl og arbejdsplads efter LL § 9 C, stk. 1-3.\nBestemmelsen omfatter lønmodtagere, selvstændigt erhvervsdrivende og honorarmodtagere m.fl.\nBestemmelsen omfatter også lønmodtagere, som har udgifter til erhvervsmæssig befordring efter LL § 9 B, og som efter reglerne skal foretage fradrag herfor efter LL § 9 C.\nJusteringen af befordringsfradraget beregnes på grundlag af den befordring, som kan fratrækkes i den skattepligtige indkomst efter LL § 9 C, stk. 1-3. Den indkomst, der danner grundlag for, hvem der er berettigede til det forhøjede fradrag, omfatter:\nIndkomst efter lov om arbejdsmarkedsbidrag § 2, stk. 1, nr. 1 og 2, § 4 og § 5\nDagpengegodtgørelser for første, anden og tredje ledighedsdag, der udbetales af arbejdsgivere efter § 84 i lov om arbejdsløshedsforsikring mv.\nSygedagpenge efter lov om sygedagpenge\nBarselsdagpenge efter barselsloven bortset fra dagpenge, der erstatter B-indkomst eller ydes som frivillig sikring efter § 45 i lov om sygedagpenge.\nDen indkomst, der danner grundlag for beregning af justering af befordringsfradraget, opgøres derfor med udgangspunkt i de samme regler, som gælder for beregning af arbejdsmarkedsbidraget. Den indkomst, der anvendes ved beregning af justering af befordringsfradraget, er den skattepligtiges helårsindkomst.\nEfter bestemmelsen gives de skattepligtige med en indkomst► i 2022 på under 294.300 kr. et yderligere fradrag på 64 pct. af det normale befordringsfradrag, dog højst 15.400 kr.◄\nFor skattepligtige med en indkomst over ►294.300 kr.◄. aftrappes procentsatsen og maksimumbeløbet for hver 1.000 kr., som indkomsten overstiger dette beløb.\nIndkomstbeløbet i LL § 9 C, stk. 4, reguleres efter PSL § 20.\nDet særlige tillæg til befordringsfradraget forhøjes gradvist fra 25 pct. til 64 pct. af skatteyderens normale befordringsfradrag frem til 2019, hvor fradraget får sin endelige størrelse.\nUdviklingen i beregningen fremgår af nedenstående skema.\n2019 og frem.\nSamtidig med forhøjelsen af tillægsprocenten forhøjes det beløb, fradraget maksimalt årligt kan udgøre. Tillægsprocenten aftrappes med den særlige aftrapningsprocent for hver 1.000 kr., indkomsten overstiger ►294.300 kr.◄ (248.700 kr. i 2010 niveau). Videre nedsættes maksimumbeløbet med 2,0 pct. pr. 1.000 kr., den skattepligtige indkomst overstiger ►294.300 kr.◄ (248.700 kr. i 2010-niveau). Dette betyder, at maksimumbeløbet bliver nedsat med 100 pct. ved en stigning i indkomsten på 50.000 kr. Med udgangspunkt i de ►294.300 kr◄. bortfalder det forhøjede befordringsfradrag derfor ved en indkomst på ►344.300 kr.◄ (298.700 kr. i 2010-niveau).\nGrundbeløbet reguleres efter PSL § 20.


Håb er ikke nogen rigtig strategi | Netavisen Pio\nHåb er ikke nogen rigtig strategi\nGrønnegaard-udredningen dokumenterer, hvor tæt Danmark var på at vælge en helt forkert strategi mod corona-smitten.\nDepartemenstschef Barbara Bertelsen\n17:36 Lars Aslan: Konventioner er "ubetinget" en god ting for Danmark\n15:28 Uddannelsesminister ”undrer” sig over hvidhedsstudier\n14:55 Nyt ligelønsudspil fra EU får blandet modtagelse\n14:49 8. marts: S laver indsamling til renovering af Sylvia Pio's gravsted\n2. februar 2021 - 10:43\nStarten af marts sidste år bød på nogle af de mest afgørende dage i Danmarkshistorien. Det var nemlig her, det blev afgjort, hvilket hovedspor Danmark ville følge i bekæmpelsen af corona-smitten.\nDet fremgår af Udredningsgruppens rapport om regeringens og myndighedernes håndtering af covid-19 i de første måneder, som Folketinget offentliggjorde fredag. Bag redegørelsen står en gruppe eksperter under ledelse af professor og forvaltningsekspert Jørgen Grønnegaard Christensen.\nTroede ikke smitten kunne stoppes\nDet var nemlig i dagene op til nedlukningen den 11. marts, hvor Statsministeriet reelt overtog styringen af corona-indsatsen fra sundhedsmyndighederne, der længe havde undervurderet omfanget af den globale epidemi.\nVærre endnu synes konsensus blandt sundhedsmyndighederne på det tidspunkt at have været stærkt defaitistisk.\nMan troede grundlæggende ikke, smitten kunne bremses. Det handlede i stedet om at flade smittekurven ud, så hospitalsvæsenet ikke blev overbelastet. Målet var flokimmunitet, dvs. at et flertal af danskere skulle smittes - blot ikke for hurtigt.\nMindre smitsom, men mere dødelig\nI dag ved vi, at coronavirussen var mindre smitsom, men til gengæld mere dødelig end først antaget. Derfor havde det været en katastrofe, om man fra myndighedernes side havde opgivet at bekæmpe smitten for i stedet af nøjes med at afbøde konsekvenserne.\nDen model, som de danske sundhedsmyndigheder lagde op til, er groft sagt den model, man har valgt i Sverige. Resultatet er rædselsvækkende. Næsten seks gange så mange døde som i Danmark uden at være nævneværdigt tættere på flokimmunitet.\nEn skrap madammé\nNår det ikke gik sådan i Danmark, så skyldes det i høj grad en kvinde, som de færreste danskere har hørt om: Departementschef i Statsministeriet, Barbara Beatrice Bertelsen. I embedsmandskredse er hun berygtet, men også anerkendt som en skrap madammé.\n➜ Læs også:Hvad er plan B, hvis vaccinen ikke virker?\nDet var hende, som i en syndflod af mails fik skabt den nødvendige krisebevisthed blandt de relevante aktører, og som fik banket Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut ud af deres vildfarelse og ind på en tøvende, men dog effektiv indsats mod corona-smitten.\nDer måtte ikke tages chancer. Som Bertelsen skrev i en af sine mails: “Hope is not a strategy (Håb er ikke nogen strategi, red.)"\nVi kom godt ud af første bølge\nDanmark kom godt ud af første bølge af epidemien. Nedlukningen var hård og rettidig. Efter en vis nølen og velplaceret politisk pres fik myndighederne stablet et effektivt testprogram på benene. Det var en fælles indsats, men ingen fortjener større ros for sit klarsyn og lynsnare handling end Barbara Bertelsen. Redaktøren af det borgerlige Netmedie Mikkel Andersson skrev på facebook, at hun burde tildeles elefantordenen.\n➜ Læs også:Pas på den nye corona-generation\nMette Frederiksen fortjener samtidig ros for at lytte til sin nærmeste embedsmands kloge råd og sætte sin vægt bag ordene.\nDer måtte ikke tages chancer. Som Bertelsen skrev i en af sine mails: “Hope is not a strategy”\nI dag kan man ærgre sig over, at den samme viljestyrke ikke var til stede i sommer, da smitten var lav, og det handlede om at forberede Danmark på den anden bølge.\nHer forsømte man at opbygge et effektivt smittesporingsberedskab og kontrol af smittede rejsende ved grænserne. Det var den spildte sommer.\nMen det ændrer ikke på, at den første nedlukning efter omstændighederne var en bragende succes.\nEn succes, der kom i hus på et hængende hår.\nIka - 2 februar, 2021 - 11:01 - #8618\nSå længe der findes BORGERE ,der mener at udvise "samfundssind" ,f,e.x ved at rejse til DUBAI,(eller anden verdensdestination) under en pandemi,bliver det nok SVÆRT overhovedet at påtænke, der nogensinde vil kunne bremses op for CORONASMITTE. Derudover skal INGEN da tro på at blot man bliver vaccineret så får man "livet tilbage" ....Det er slet ikke et faktum. For vaccine i sig selv er slet ikke nok. Virus vil være der stadigvæk.Vaccine giver ingen TOTAL beskyttelse og sikkerhed for IKKE at kunne blive smittet med CORONA. Smitte vil stadigvæk være en mulighed. Men,den der bliver smittet kan få et mildere forløb i forhold til hvis vedkommende ikke er vaccineret. Så hvilke "valg" har vi ? Skal vi vælge "pest eller kolera" ? Har nogen reelt set et "valg" ? NEJ for vi er alle i samme båd,under CORONASKYEN der har lagt sig over verden. Der er kun EN EFFEKTIV metode til at kunne bekæmpe virus...at ALLE forstår HVAD det hele drejer sig om. SAMMENHOLD og selvdiciplin.\nIka - 2 februar, 2021 - 11:09 - #8619\nCorona har på intet tidspunkt været "lagt ned". Det var den heller IKKE i sommer. Fejlagtigt at tro det. CORONA lå i "dvale".Intet andet. CORONA vil vende tilbage igen og igen. Sålænge denne virus eksisterer. HVIS det ikke lykkedes menneskeheden at udrydde den. De "bølger" man taler så meget om,bliver "bølger" af nedlukning og oplukning.Restriktioner man IKKE undgår i fremtiden. Hvis man har RESPEKT for LIV. Og IKKE bare lader f.e.x "udsatte borgere" i stikken. Overladt til enten ISOLATION eller konkret død.\nHelle Walther - 2 februar, 2021 - 17:59 - #8636\nWHO og SSI anbefalede nedlukning, Brostrøm en mindre af slagsen, godt Mette Frederiksen og regeringen og embedsmænd valgte noget andet. De burde få medaljer\nArne Jensen - 3 februar, 2021 - 00:02 - #8653\nHvis vi alle sammen satte os ned på en stol i 14 dage, ville smitten\nvære overstået, men det kan vi selvfølgelig ikke.\nMen hvis de som har været konstateret smittet, ville sætte sig ned,\nville meget være nået, det kan man heller ikke forvente, med den\nindstilling, som dele af befolkninger har til at vise ansvar for andre.\nMen der er mange som viser, at de har forstået hvad det handler om,\nog jeg tror der bliver flere og flere som som forstår, at denne virus\nikke forsvinder af sig selv, og med vaccinen er det KUN opnået dette,\nat man ikke selv bliver syg, men at man måske stadig kan smitte andre.\nVi skal som samfund belæres om, at vi kun får en åbning af samfundet,\nhvis vi i lang tid fremover, bruger alle de hygiejneråd, og værnemidler\nsom vi har levet efter i næsten et år, det er situationen i jernindustrien,\nog den bliver ikke til at ændre, et langt sejt træk.\nMargit Johansen - 3 februar, 2021 - 10:05 - #8660\nRapporten dokumenterer at mindst to centrale lægefaglige organer anbefalede at lukke ned tidligt i foråret: Statens Serum Institut og WHO. Samt at uenigheden med Sundhedsstyrelsen især var om hjemsendelsen af de yngste børn. Rapporten dokumenterer desuden hvor usikker situationen var i det tidlige forår. Der var ikke evidens - kun usikre fakta fra andre lande: antal smittede, antal indlagte, antal døde. Rapporten dokumenterer også, hvor skræmmende dårligt forberedt DK var med hensyn til værnemidler og test. Folketinget må tage sig sammen nu.\nJens Kamp - 5 februar, 2021 - 15:50 - #8740\nCorona-virus = klima-virus\ndet er moder jord der svar igen på vores klima-svineri\nDe fleste vil nok sige at det går da den rigtige vej med klimaet\nMen prøv lige at kigge ud i verden så ser det sort ud\nog DET er hele verden der er ramt af Corona-virusen = Klima-virusen\nBaseret på disse emner: coronavirus | evaluering af coronakrisen\nDanmark, Israel og Østrig går sammen om coronasamarbejde\nFagforening forarget: Læger får vacciner, mens sosu-personale venter\nMette Frederiksen på israelsk vaccinerov\nCoronagenåbning: Det kan I "sagtens" klare\nKaare Mølbak: Jeg støttede nedlukningen i marts\nSF bryder enigheden i rød blok om genåbning


Skarven - den flyvende fisker | Melfar Posten | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Melfar Posten - - Det varmer: Bilist købte isvafler til SOS Gambia-frivillige på affaldsindsamling\nDu er her: Forside - Melfar Posten - Skarven - den flyvende fisker\nSkarven - den flyvende fisker\nSkarven er en upopulær fugl, men den hører til i Danmark på godt og ondt.\nSkarven er nok en af de mest kontroversielle fugle, der findes i Danmark. Dens eminente evne til at fange fisk og dens trang til at danne store kolonier, hvor selv store og gamle træer må bukke under for de enorme mængder af ætsende, fiskelugtende afføring, har gjort den meget upopulær. Men uanset hvordan man vender og drejer det, så har skarven hørt til Danmark i flere tusinde år - på godt og ondt.\nStenalderfuglen der uddøde og genopstod\nOp gennem tiden er den blevet kraftigt bekæmpet og i perioden fra 1904-1927 gav staten en krone pr. højre skarv-fod der blev indleveret. På et tidspunkt var skarven som ynglefugl stort set uddød i Danmark. I 1980 blev skarven totalfredet og i årene derefter steg den voldsomt i antal. Omkring år 2000 toppede bestanden med ca. 42.000 ynglende par i Danmark. Herefter gik antallet lidt ned og over de seneste år ser det ud til at bestanden har stabiliseret sig omkring 30.000 ynglende par.\nEn fugl til tørre - de udslåede vinger\nSkarven er en fantastisk dygtigt fisker, der jager under vandet i dybe og adrætte dyk. Dens fjerdragt er i modsætning til mange andre vandfugle ikke vandskyende, og den kan derfor dykke dybt og hurtigt uden at være generet af luftbobler i fjerdragten, der vil trække den mod overfladen.\nHvor kan man opleve skarverne?\nMan kan se skarver overalt langs Naturpark Lillebælts smukke kyster. De svømmer enten rundt i vandet eller sidder på broer og pæle - ofte med udslåede vinger. Hvis man gerne vil undersøge dem nærmere og se kolonierne kan man tage til Kidholmene eller Føns Vang. Her er der i sommerperioden henholdsvis 190 og 48 ynglende par (optalt i 2018). Lige uden for Naturpark Lillebælt ved Rands Fjord findes der også en koloni, her er der i 2018 talt 284 reder.\nDer er altid skarver at se langs Lillebælts kyster, men det er faktisk ikke de samme, vi ser om sommeren og om vinteren. Den hjemmehørende og ynglende skarv er af arten Mellemskarv. De trækker sydpå om vinteren, men der får vi så til gengæld besøg af de norske Storskarver. Tidligt på foråret tager de norske skarver til Norge og vores egne Mellemskarv kommer hjem fra syden og yngler.\nHvad er Naturpark Lillebælt?\nNaturpark Lillebælt er et samarbejde mellem Fredericia, Kolding og Middelfart Kommune. Det er en marin naturpark, der har det strømmende bælt som kerne, og som er omkranset af smukke kyster og kystnære landskaber. I naturparken boltrer de små hvaler, marsvinen, sig i det evigt strømmende vand. Naturparken er et helt fantastisk sted med en unik natur. Der er hundredevis af naturperler og kulturhistorien møder man overalt.\nHvis du vil vide mere, kan du besøge Naturpark Lillebælts hjemmeside, www.naturparklillebaelt.dk.