It- fagets metoder, version PDF\nDownload "It- fagets metoder, version 0.3"\n1 It- fagets metoder, version 0.3 Et notat der beskriver it- fagenes metoder med specielt fokus på det nye forsøgsfag informationsteknologi i de gymnasiale uddannelser: stx, hhx, htx og hf. Michael E. Caspersen & Palle Nowack, Center for Scienceuddannelse, Aarhus Universitet. Introduktion... 2 Kategorier af forskningsmetoder... 2 Forskning fra idé til effekt: kompleksitet og usikkerhed... 3 Forskning: En iterativ og inkrementiel proces... 4 Professionsfagets metoder... 5 Undervisningsfagets metoder... 7 Et læringsforløb er ikke (nødvendigvis) det samme som et kernestofområde... 7 Læringsaktiviteter bør være applikations- orienterede... 7 Læringsaktiviteter bør understøtte en progression fra at bruge via at ændre til at skabe... 8 Læringsaktiviteter bør inkludere et antal substantielle worked examples... 9 Læringsaktiviteter bør illustrere trinvis forbedring, som en generel teknik til iterativ og inkrementiel udvikling af artefakter... 9 En metode for innovation?... 9\n2 Introduktion Når vi taler om it- fagets metoder er det vigtigt at gøre sig klart, hvad vi mener med faget. I dette notat skelner vi mellem: Professionsfaget: Hvordan er man kreativt og konstruktivt skabende med it? Dvs. hvordan bruges it til at forstå, ændre og skabe produkter, services, processer og organisationer? Forskningsfaget: Hvordan bedriver man forskning indenfor it- faget? Dvs. hvordan tilvejebringer og skaber man ny viden om it? Undervisningsfaget: Hvordan underviser man i it? Dvs. hvordan skaber man effektive læreprocesser i it i f.eks. de gymnasiale uddannelser? For alle tre syn på faget, gælder det, at valget af metoder altid kan diskuteres, og at en given valgt metode altid skal tilpasses den konkrete situation, hvori den anvendes. Indenfor professionsfaget påvirkes valget af systemudviklingsmetode f.eks. af organisationens og projektlederens erfaring og kompetence, udviklernes ditto, time- to- market, tilgængeligheden og kompetencen af de fremtidige brugere, den valgte teknologi osv. Tilsvarende overvejelser gør sig gældende indenfor forskning og undervisning. I det følgende fokuserer vi på fagets forskningsmetoder, men til sidst i noten vender vi tilbage til professionsfaget og undervisningsfaget, og foreslår, at der er betydelige sammenfald i metoderne, hvilket kan udnyttes meget konstruktivt i undervisningen. Kategorier af forskningsmetoder Vi skelner mellem 5 kategorier af forskningsmetoder indenfor it- faget: Formelle metoder anvendes typisk til at bevise egenskaber ved algoritmer og systemer, f.eks. tidskompleksitet, pladskompleksitet, og korrekthed. Dette anvendes f.eks. til forskning i kryptografi og sikkerhed. Matematik og logik er centrale redskaber. Eksperimentelle metoder anvendes typisk til at evaluere nye løsninger på problemer, og er ofte opdelt i to faser: o En udforskende fase, hvor man finder/udvikler de meningsfyldte spørgsmål at stille eller kriterier at måle på (hvilket svarer til hypoteseformulering indenfor den naturvidenskabelige metode). o En evalueringsfase, hvor man forsøger at besvare ovenstående spørgsmål eller måle på de nævnte kriterier. Konstruktions- metoder består i at konstruere en digital artefakt, for at demonstrere, at det er muligt. For at kunne betragte dette som forskning, må egenskaber ved enten konstruktionsprocessen eller artefaktet kunne påvises at være nye. Proces- metoder anvendes til at forstå de processer, man anvender til at løse opgaver indenfor it. Dette gælder f.eks. indenfor systemudvikling, interaktionsdesign og kunstig intelligens.\n3 Modellerings- metoder anvendes til at udforme abstrakte modeller af systemer. Modellen reducerer kompleksiteten af det virkelige/forestillede system og tillader derfor forskeren at fokusere på udvalgte egenskaber ved systemet, som vedkommende ønsker at undersøge. Det er vigtigt at understrege, at man som forsker indenfor it- faget anvender elementer fra flere forskellige kategorier, og at ovenstående kategorier kan kombineres på mange forskellige måder. Nogle få eksempler: Man kan konstruere en model af en proces. Dvs. at en proces kan betragtes som et system. Dette kan f.eks. være en udviklingsproces eller en brugsproces. En model af en proces kan danne udgangspunkt for en række af eksperimenter, f.eks. ved at benytte modellen til at konstruere en simulation af en proces, som kan afprøves på en computer. De formelle metoder kan anvendes til at bevise egenskaber ved en proces- model man har lavet. Forskning fra idé til effekt: kompleksitet og usikkerhed Uanset hvilke metoder fra ovennævnte kategorier man anvender, så følger de overordnet den samme proces. Med udgangspunkt i en idé ønsker man at opnå en effekt. Proces en kan være: en hypotese man ønsker afprøvet et problem man ønsker løst visionen om et produkt (eller en service, en proces eller en organisation) man ønsker udviklet Den ønskede effekt er så henholdsvis: ny viden baseret på afprøvning af en hypotese et løst problem et nyt produkt Hvis idéen (hypotesen, problemet, visionen) er relativ simpel og velforstået er der ofte ikke så langt fra idé til opnået effekt. Ud fra idéen er det ret åbenlyst, hvad der skal gøres for at opnå den ønskede effekt. Disse simple processer betragter vi sjældent som forskning. Når man bedriver forskning er det omvendt typisk fordi, at den situation, vores idé (hypotese, problem, vision) opstår i, er præget af høj usikkerhed eller/og høj kompleksitet.\n4 Den slags processer kræver omtanke og systematik. Dette har Lars Mathiassen & Jan Stage sammenfattet 1 i følgende princip: Hvis vi er i en situation præget af kompleksitet er det typisk fordi, at vi har for meget information (kvantitet), og/eller at vi har at gøre med indviklet information (kvalitet). I dette tilfælde har vi brug for en analytisk tilgang for at reducere kompleksiteten. Hvis vi er i en situation præget af usikkerhed er det typisk fordi, at vi har for lidt information (kvantitet), og/eller at vi har at gøre med upålidelig information (kvalitet). I dette tilfælde har vi brug for en eksperimentel tilgang for at skaffe mere information. Bemærk at de to situationer og anbefalede tilgange er hinandens modsætninger: hvis vi er i en situation præget af kompleksitet og anvender analytiske tilgange, så reducerer vi mængden af information, som vi arbejder med, og dette skaber ny usikkerhed. Og vice versa. Dette ligger naturligt op til en arbejdsproces, hvor man benytter begge tilgange, så man hele tiden tilstræber at have en passende mængde information at arbejde med. Forskning: En iterativ og inkrementiel proces Uanset hvordan vi kombinerer vores analytiske og eksperimentelle aktiviteter, når vi arbejder, har vi brug for at planlægge og evaluere disse aktiviteter, og fordi vi hele tiden bliver klogere i vores arbejde skal planlægningen og evalueringen være en del af en iterativ og inkrementiel proces. Iterativt betyder, at vi gentager de samme processer flere gange (f.eks. en sekvens af planlægning, kravspecifikation, analyse, design, konstruktion, test og evaluering). Hvis vi ikke er tilfredse med resultatet af en proces, så gentager vi den. Ikke bevidstløs repetition af præcist det samme, men med variationer, som vi tror, kan bringe os tættere på den ønskede effekt. Inkrementielt betyder, at vi for hver gang, vi itererer, tilføjer noget af værdi til den effekt, som vi forsøger at opnå, hvad enten det er viden, problemløsninger eller produkter. 1 The Principle of Limited Reduction in Software Design, 1992.\n5 Dette har vi udtrykt i nedenstående figur, der illustrerer en iterativ og inkrementiel proces, der fører os fra idé til effekt. Udføre Planlægge Evaluere Hver iteration består af en sekvens, hvor vi planlægger det skal udføres, så udfører vi det, og endelig evaluerer vi det. Hvis evalueringen resulterer i, at vi har opnået den ønskede effekt, så er vi færdige med processen, og alternativt, hvis vi endnu ikke har nået den ønskede effekt, så går vi tilbage til planlægningsprocessen og justerer vores plan, vores udførsel, og vores evaluering, osv. Dette er naturligvis meget simplificeret: hver iteration (illustreret ved den røde trekant) vil medføre nye idéer og nye effekter. Pointen er blot, at der er en idé, der udløser/igangsætter processen, og der er en effekt, som afslutter processen. Professionsfagets metoder Princippet fra forskningsmetoden kendes også fra professionsfagets metoder til systemudvikling, f.eks. iterativ og inkrementiel systemudvikling (a la Unified Process eller SCRUM) og teknikken trinvis forfinelse ("stepwise improvement ) kendt fra programmering. Analyse, Design og Implementation Indledende planlægning og kravspecifikation Organisatorisk Implementering Planlægge og kravspecificere Teste og Evaluere Bemærk at denne figur ikke fortæller hvordan opgaven skal nedbrydes eller hvilke specifikke metoder og teknikker, man anvender i hver enkelt kasse. Det vil helt afhænge af situationen. Men figuren udtrykker, at man gør det iterativt og inkrementielt. Eksempel 1: Mht. opgavenedbrydningen (eller projektplanlægningen om man vil), så kan man f. eks. diskutere om man skal følge denne rækkefølge af iterationer for et tænkt projekt:\n6 1. lave et arkitekturskelet bestående af et databaselag, et servicelag, og et grænsefladelag, men hvor lagene kun er stubbe og drivere uden indhold. 2. lave kommunikationen mellem lagene 3. implementere en simpel førsteudgave af databasen (til testbrug) 4. implementere en simpel førsteudgave af grænsefladen (til testbrug) 5. implementere en simpel førsteudgave af servicelaget (til testbrug) 6. implementere et antal use- case tilhørende én aktør baseret på ovenstående skelet 7. implementere den rigtige (avancerede, ønskede) database 8. osv. Eksempel 2: Hvis vi er ved at lave et kalendersystem, kan vi f.eks. lave en første udgave, der antager, at alle måneder er lige lange. Det er ikke korrekt, men vi kan da lave noget, hvor man kan indtaste noget og få vist et output (ganske vist forkert, men så er der da hul igennem ). 2. udgave kan så tilpasses med månedernes korrekte længde, så vi får langt flere korrekte output. 3. udgave kan tage højde for skudår. 4. udgave kan gemme indtastede aftaler i en database. 5. udgave kan dele databasen/kalenderen mellem flere brugere via internettet. 6. udgave kan tilføje en anden brugergrænseflade. 7. udgave inkluderer en App- klient til en smartphone. Osv. Mht. de specifikke metoder og teknikker, man kan anvende, så findes der et hav af metoder til at planlægge, estimere tidsforbrug og fastlægge krav; lave analyse, design og implementere; samt teste og evaluere. Disse metoder og teknikker opstår i forskellige miljøer med deraf følgende meget forskellige fokus: f.eks. applikationsarkitektur, projektstyring, modellering, teknologier, brugergrænseflader, brugersamarbejde, osv. Beslutningen vedr. både projektplanlægning samt valg af metoder afhænger generelt af hvor der er usikkerhed og kompleksitet i projektet. Ikke bare i det system, man ønsker at konstruere, men også i de ressourcer man har til rådighed: teknologi, udviklere, brugere, tid, penge osv. Heldigvis er der ikke mangel på konsulenter, kurser og lærebøger, der vil sælge netop deres geniale løsning på denne udfordring. Trinvis forbedring er en ramme for iterativ og inkrementiel udvikling af artefakter. Teknikken beskriver, at enhver udvikling finder sted i henhold til tre ortogonale dimensioner: Fra det abstrakte til det konkrete (svarende til top- down design) Fra dele til helheder (svarende til bottom- up design) Fra det ustrukturerede til strukturerede (svarende til refaktorerings- teknikker kendt fra programmering og agil udvikling) Alternativt formuleret kan udviklingen af en artefakt beskrives som en blandet sekvens af konkretisering, udvidelse, og omstrukturering. Det er oplagt, at trinvis forbedring kan bruges som princip til at planlægge sine iterationer i et udviklingsforløb.\n7 Undervisningsfagets metoder Princippet fra forskningsmetoden kendes også fra undervisningsfagets metoder. F. eks. kan man nemt reformulere Kolb s læringscyklus til at passe med vores metode 2 : Eksperiment & Erfaring Formulere Opnåede Planlægge nyt eksperiment Eftertænksomhed & Begrebsdannelse Det nye it- fag er opbygget omkring 5 didaktiske principper, som vi i det følgende relaterer til vores generelle metode for faget og ovenstående figur. Et læringsforløb er ikke (nødvendigvis) det samme som et kernestofområde Det nye fag er opbygget omkring 7 faglige kernestofområder, men konkrete læringsforløb går typisk på tværs af disse områder. Dette er naturligt, da opdelingen i kernestofområder er en måde at strukturere det faglige indhold på, hvorimod læringsforløb er en måde at strukturere indlæringsprocessen på. Dette kan knyttes til vores undervisningsmetode (og illustreres med vores figur) på den måde, at de indledende og afsluttende processer (de blå pile) er knyttet til kernestofområderne, hvorimod den iterative proces (de røde pile) er knyttet til læringsforløbene. Dette kan benyttes ved udformningen af læringsforløb, idet man up- front tager stilling til de ønskede i henhold til idéen, man designer det antal iterative forløb (eksperiment- erfaring- begrebsdannelse) eleverne skal igennem, samt tager stilling til, hvordan man vil måle på effekten af læringsaktiviteten i henhold til ene. Læringsaktiviteter bør være applikations- orienterede Traditionelt underviser man bottom- up i datalogi og mange andre tekniske fag. Det klassiske eksempel er, at eleverne skal lære at programmere et simpelt Hello World program, inden de får lov til at anvende databaser, grafiske brugergrænseflader, osv. Dette kan give mening, hvis formålet med undervisningen er at give eleverne veldefinerede snævre faglige kompetencer. Men for ikke teknisk- interesserede elever kan det give en alt for stejl indlæringskurve, inden de kan foretage sig noget meningsfyldt med teknologien, hvilket typisk giver sig udslag i udfordringer vedr. motivation. 2 Kolb skelner dog ikke som vi, mellem planlægning og udførsel af eksperiment. Til gengæld er han mere præcis, hvad angår forskellen på eksperiment, erfaring, eftertænksomhed og begrebsdannelse.\n8 I det nye it- fag, hvor man sigter mod at skabe interesse for it- faget generelt, opøve kritisk tænkning, og give et bredere sæt af kompetencer ( computational thinking and practice ), giver det derfor mere mening at tage udgangspunkt i applikationer og teknologier, som eleverne på forhånd kender, er trygge ved og interesserede i: Facebook, YouTube, Photoshop, Skype, osv. I henhold til vores illustration af fagets metode, betyder det, at når man designer og anvender læringsforløb (den røde trekant), så bør man tage udgangspunkt i applikationer, som eleverne kender og måske alligevel bringer ind i klasselokalet. Progressionen i det iterative forløb vedr. en sådan applikation er udtrykt ved næste princip, og koblingen til ene (de blå pile) er udtrykt ved det forrige princip. Læringsaktiviteter bør understøtte en progression fra at bruge via at ændre til at skabe Dette princip er velkendt fra undervisning i programmering (f.eks. at man bruger en eksisterende variabel, procedure eller klasse inden man selv skal lave en), men vi mener, at det kan generaliseres og anvendes bredt i faget, når man designer læringsforløb. Eksperiment & Erfaring Formulere Opnåede Planlægge nyt eksperiment Eftertænksomhed & Begrebsdannelse Eksempel: Hvis man f.eks. designer et læringsforløb, hvor ét af ene er knyttet til kernestofområdet interaktionsdesign, så kunne man vælge at strukturere forløbet i tre iterationer, der direkte afspejler princippet: 1. Eleverne prøver i første iteration at bruge et eller flere systemer, der illustrerer velkendte mønstre og principper fra interaktionsdesign (f.eks gestalt- lovene). 2. Eleverne får i anden iteration udleveret et (dårligt?) interaktionsdesign, som de så skal foreslå ændringer til baseret på deres kendskab til mønstre og principper for godt design. 3. Eleverne prøver i tredje iteration at skabe et interaktionsdesign til deres egen applikations- idé, hvor de prøver at anvende (og teste op i mod) velkendte mønstre og principper. Hver af disse tre iterationer skal planlægges, udføres og evalueres (røde pile), og der skal sammenholdes med ene for de involverede kernestofområder (blå pile). Bemærk at ovenstående kan udføres som simple tænke- højt øvelser, med et simpelt prototype værktøj, eller i en reel programmeringsomgivelse, helt afhængig af elevernes\n9 interesser og kompetencer. Princippet er således ikke knyttet til teknologi og praktisk håndelag, men snarere til forskellige måder at tænke på. Læringsaktiviteter bør inkludere et antal substantielle worked examples Et worked example, bestående af en problemformulering og en tilhørende beskrivelse af en systematisk proces for at løse problemet, er et effektivt redskab til at forbedre elevers mentale modeller af problemområder og løsninger. WE s kan således illustrere hvordan tilsvarende problemer kan løses. Princippet kendes også fra f.eks. Design Patterns indenfor objekt- orienteret programmering. WE benyttes ofte sammen med princippet om Faded Guidance, hvor en række øvelser, der ligner hinanden strukturelt, udføres i sekvens, mens man gradvist reducerer mængden af hjælp fra materialet og eller underviseren. Dette kan ligeledes knyttes sammen med vores generelle metode for undervisning i faget, da iterationerne kan udføres som en række gennemløb af WE s med stadig mindre hjælp fra underviserens side. Eksperiment & Erfaring Formulere Opnåede Planlægge nyt eksperiment Eftertænksomhed & Begrebsdannelse Læringsaktiviteter bør illustrere trinvis forbedring, som en generel teknik til iterativ og inkrementiel udvikling af artefakter Idet trinvis forbedring er en helt central teknik i professionsfagets metode, så er det oplagt, at man kan strukturere læringsforløb i henhold til denne. Bemærk, at når man anvender trinvis forbedring til at strukturere og inddele sine iterationer i et læringsforløb, så er der to forbedringer (værdiforøgelser) man søger for hver iteration: Dels en forbedring af selve artefaktet under udvikling (systemet, applikationen, algoritmen, datastrukturen, grænsefladen, proceduren, osv). Dels en forbedring af elevens viden, kompetencer og færdigheder. Se mere om trinvis forbedring under beskrivelsen af professionsfagets metoder. En metode for innovation? Innovation ( fra forskning til faktura ) er kendetegnet ved at være markedsdrevet. Hvor forskning sigter mod viden, der er nyt for verden, og læring sigter mod viden, der er nyt for den enkelte, så sigter innovation mod produkter, services, organisationer, og processer, der er nyt/nye for markedet.\n10 Nogle gange er det problem, vi skal løse veldefineret ( lav et program, der løser andengradsligninger ), og andre gange arbejder vi på et problem som måske kun er diffust erkendt og vi måske ikke ved, om overhovedet kan løses, eller om det overhovedet opfylder et behov, som nogen har. F.eks. så er udviklingen af FaceBook og en ipod nok næppe startet med en klar idé om dens anvendelse, men mere med en fornemmelse af, at det måske kunne være sjovt at have et system, som gør sådan og sådan og muliggør dit og dat. I det første tilfælde vil man ofte starte med at lave en kravspecifikation, der angiver præcist, hvad vores system skal kunne (f.eks. hvad skal indtastes og hvordan skal resultatet præsenteres). I det andet tilfælde (som man kunne kalde innovation), så må vi søge inspiration, være kreative i vores arbejde, lave eksperimenter for at afprøve idéer, få nye idéer og prøve os frem. De to ovennævnte arketypiske scenarier udspænder et felt mellem veldefinerede problemer på den ene side og gryende erkendte muligheder på den anden side. De to arketyper finder vi sjældent i praksis. Det første måske som opgaver i lærebøger, og det andet måske som temaer for kreativitetsworkshops med vilde konsulenter. Langt de fleste reelle problemer og projekter ligger i spændingsfeltet imellem: noget ligger fast og noget er usikkert forholdet mellem disse størrelser varierer fra projekt til projekt, og typisk også over tid i det enkelte projekt efterhånden som vi bliver klogere. IT- fagets metoder dækker derfor begge aspekter, og blander det typisk i praksis. Vi tror på, at man kan skabe arbejdsbetingelser, der øger muligheden for (men bestemt ikke garanterer) at man kan være kreativ, få nye ideer, og skabe nye produkter, services, processer, og organisationer. Et centralt element i en sådan innovationsproces udgøres af eksperimenter, dvs. at man kan prøve forskellige idéer af i en relevant kontekst. Dette relaterer i høj grad til iterativ og inkrementiel udvikling. Men i stedet for at sigte efter et bestemt foruddefineret (kravspecificeret) mål, så udforsker vi i stedet mulighederne, og generelt kan man sige, at det system, som hver iteration resulterer i, ikke er et mål i sig selv. Den værdiforøgelse som hver iteration resulterer i, er derfor ikke et større eller bedre system, men den øgede viden, som processen har medført (dette kendes også som throw- away prototyping ). For yderligere diskussion af dette henviser vi til Ivan Aaen: Software Innovation (http://iftek.dk/innovation).


Ansættelsesinterview - Wikipedia's Anställningsintervju as translated by GramTrans\nWikipedia's Anställningsintervju as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Anställningsintervju fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-02-13 07:32:55. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nEt ansættelsesinterview er et interview som en arbejdsgiver får gjort med personer som søger ansættelse . Arbejdsgiveren kan enten varetage rekrutteringen på egen hånd, eller interpretere oplysningen på en rekrutteringsvirksomhed . Ansættelsesinterviews har man dels for at bedømme ansøgerens personlighed, dels for at via spørgsmål kontrollere personens kompetence. Interviewet giver også den som søger mulighed spørge om arbejdet, arbejdspladsen og ansættelsesvilkår.\nEt professionelt ansættelsesinterview er ofte oplagt på en ensartet standardiseret måde. CVet og tidligere arbejdslivserfaring er udgangspunkt, siden spørgsmål om interesser, oplevede styrker og svagheder. Også den ikke-verbale kommunikation, det personlige indtryk, er vigtig del af interviewet, ligesom hvilke spørgsmål den interviewede til gengæld stiller. Den standardiserede interviewform gør at det det er et sæt spørgsmål som plejer at komme tilbage. Det kan derfor være af værdi for den som skal interviewes at i forvejen "træerne" på disse spørgsmål, som kan menes i bøger, tidsskrifter og på nettet.\nOversættelsesdato: 2016-02-13 07:32:55


Er du i gang med SOA? Tag en tudekiks | Version2\nEr du i gang med SOA? Tag en tudekiks\nAf Peter Nørregaard@peternorregaard Onsdag, 12. november 2008 - 9:09 27\nI sidste uge gengav både version2 og Computerworld Gartners SOA-undersøgelse med overskrifter, der tydede på dårligt nyt for SOA-projekter rundt omkring i virksomhederne.\nEt nærmere eftersyn af tallene bag undersøgelsen viste dog, at SOA har det fantastisk godt og enten findes eller er på vej i over 70-80 % af alle virksomheder. Så hvor kommer tudekiksen ind i billedet?\nHarold, som jeg tidligere har nævnt her på bloggen, fortalte at han havde haft en del succeser med at introducere SOA som et element i en enterprise arkitektur (EA). Men samtidigt havde han aldrig oplevet en SOA få succes uden EA, og det er der en god forklaring på.\nNår it-afdelingen anskaffer en SOA uden at forretningen er klar til det, giver det problemer. Eller med andre ord, når anskaffelsen primært er teknologi-drevet, så opnår en SOA ikke sit potentiale. Hvis forretningen ikke er struktureret og ikke benytter EA i en eller anden form, så ender den dyre anskaffelse blot med at stå i serverrummet og være parat til at løse problemer, som aldrig bliver formuleret på en måde, så den kan løse dem. Den opnår typisk ikke andet end et stille liv hvor den varetager teknisk set solide men strategisk set irrelevante opgaver, fx som broker mellem filformater.\nNår EA er en forudsætning for en succesfuld SOA, så skyldes det at EA hjælper forretningen med at få styr på sine processer på en måde, så de er i overensstemmelse med dens strategi. Samtidigt sikrer EA at processerne bliver understøttet af teknologi på et velovervejet og prioriteret grundlag. Scott Bernard har udtænkt den oversimplificerede men alligevel nyttige ligning:\nEA = Strategy + Business + Technology\nTil sammenligning kunne ligningen for SOA se sådan ud\nSOA = Technology\nMed andre ord, SOA mangler det vigtigste for at din forretning kan få succes!\nHvis du er i gang med en SOA uden at have resten af ligningen med, får du brug for en tudekiks. Så hvordan ser dit SOA-projekt ud?\n#1 Henrik Liliendahl Sørensen 12. november 2008 - 10:54\nJeg citerer lige fra wikipedia:\n”Serviceorienteret arkitektur (forkortes SOA) er en måde at opbygge en it-arkitektur. En serviceorienteret arkitektur består grundlæggende af en række services. Disse services kommunikerer med hinanden\nHovedformålet med SOA er at skabe mulighed for genbrug af services og øge fleksibiliteten i it-systemer. Fleksibilitet og time to market er i dag en meget vigtig faktor for enhver virksomhed. Med indførelse af SOA gives mulighed for at it kan understøtte forretningens krav om fleksibilitet og hurtig tilpasning til markedets krav.”\nIkke et ondt ord om EA – men, den service, der virker godt her og nu, kommer ikke dårligt igen.\nMit ”SOA projekt” går ud på at levere SOA komponenter til forbedring af datakvalitet – og det forhindrer både tudekiks og mange andre kiks.\n#2 Peter Nørregaard 12. november 2008 - 13:45 Blogger\nEn serviceorienteret arkitektur består grundlæggende af en række services\net fremragende eksempel på at wiki ikke nødvendigvis indeholder essensen af en definition.\nDefinitionen er endnu dårligere end at sige "En lagdelt arkitektur består grundlæggende af en række lag". For en SOA består jo netop ikke af services, men stiller rammerne til rådighed for at services kan udstilles, forbruges, sammensættes og styres på en konsistent måde.\nWiki'en har rigtigt fat i at "Fleksibilitet og time to market er i dag en meget vigtig faktor for enhver virksomhed"\nTil gengæld er det helt til hest at antyde, at SOA er alt hvad der er brug for til at opfylde forretningens krav om fleksibilitet og hurtig tilpasning til markedets krav!\nAnalogien kunne være (selvom man nu passe på med analogier…) at påstå "denne benzin-effektive motor opfylder dine behov for transport" for hvor er lige analysen af hvor du er og hvor du vil hen, hvordan du kommer frem og hvad du har brug for til at komme frem helskindet?\n#3 Peter Nørregaard 12. november 2008 - 14:22 Blogger\nPS, nu kender jeg ikke din forretning, Henrik, men umiddelbart lyder den til at gå ud på at levere en ret teknisk service?\nDu kan uden tvivl få en teknisk succes ud af at bruge SOA uden resten (da SOA = Technology). Men hvis man også vil have forretningsmæssig og strategisk succes er SOA bare ikke nok.\n#4 Henrik Liliendahl Sørensen 12. november 2008 - 15:03\nPeter, enig i at der er rum for forbedring på wiki’s danske SOA tekst. Den engelske er noget bedre.\nFor at citere fra denne:\n”SOA separates functions into distinct units, or services, which developers make accessible over a network in order that users can combine and reuse them in the production of business applications”.\nSe her bevæger vi os lidt væk fra big-bang konceptet til noget mere praktisk og pragmatisk. Når man i dag fremstiller et stykke teknologi bør man tænke det ind i en SOA sammenhæng. Det vil først og fremmest sige løs kobling – optimalt set både teknisk og kommercielt.\nDe forretningsmæssige fordele opstår selvfølgelig først når SOA komponenterne bringes til at virke i forretningsløsningerne.\nFordelen ved SOA komponenterne ligger især i, at man ikke behøver at genopfinde den dybe tallerken, hvis man skal løse et generelt forretningsproblem, som måske findes mange steder i forretningen og som mange andre forretninger også har.\nI relation til datakvalitet kan det for eksempel være en algoritme til tjek af dubletter i navne og adresser. Du er nu ikke afhængig af at CRM system X, ERP system Y eller hjemmelavet system Z gør dette hver for sig mere eller mindre godt. Du introducerer en service, som er tilgængelig for alle, og hvis du senere udskifter system X med system 2.0 i forbindelse med den store EA øvelse, ja så kører din datakvalitetsservice bare videre i den nye sammenhæng.\nDer er derfor ingen grund til at vente med at implementere SOA komponenter på generelle områder med oplagte forretningsmæssige fordele at hente som for eksempel forbedring og sikring af datakvalitet.\n#5 Rune Juhl-Petersen 12. november 2008 - 15:06\nJeg synes de hænger sammen. SOA er ikke SOA uden EA. Det der adskilder en simpel webservice fra SOA er jo netop det strategiske og forretningsmæssige.\nSå nej, jeg mener ikke SOA kun omhandler teknik :)\n#6 Jan Flodin 12. november 2008 - 16:36\nKan man have SOA uden teknologi?\nPeter siger SOA=teknologi og fremhæver i stedet EA som "det smarte". Problemet for mig at se er bare, at der ikke nødvendigvis er den store forskel - EA og SOA hænger sammen. Når der så alligevel er forvirring om begreberne skyldes det vores herlige industri, som lynhurtigt tager et godt management begreb som SOA og gør det til en teknologisk opfindelse. Min påstand er at man sagtens kan skære en virksomheds forretningsgange op i små moduler (services) og opnå en vis fleksibilitet i virksomhedens organisation uden at man overhovedet skal bruge teknologi. Når det er sagt er jeg selvfølgelig enig i at det i langt de fleste tilfælde vil være fordelagtigt at automatisere sine processer ved brug af IT - og når nu min virksomhed er modulariseret i services så vil det da også være naturligt at implementere min automatisering i moduler. Og det bedste overblik over både mine modulariserede processer og mine supporterende services får jeg ved at have en veldesignet EA. Men SOA=teknologi accepterer jeg ikke. Det er en udlægning, der er skabt af teknologinørder og som derved har gjort et godt begreb til en lang kamp om overholdelse af international standarder og uforståelige fremmedord.\n#7 Peter Nørregaard 12. november 2008 - 18:12 Blogger\nJeg kom i tanke om et af Henrik tidligere gode indspark om SOA. I min præsentation, ”We don’t need no architect” på Microsofts Arkitektur Forum i foråret bragte jeg flere citater fra Henrik under vores lille crowd-sourcing øvelse.\nSpecielt var jeg glad for ”AOS: Man skal passe på ikke at komme til at stave det bagfra –altså Arkitektur Orienterede Services.”\n#8 Kim Dalsgaard 12. november 2008 - 18:56\nArchitecture versus Architectural Style\nJeg tror vi har gang i den klassiske æbler plus appelsiner. SOA som begreb er en Architectural Style hvorimod en Enterprise Architecture er en given virksomheds samlede arkitektur. En del af en EA kan derfor være en instans af SOA, lige som en del af en by's arkitektur kan være et område med huse efter Bauhaus stilen.\n#9 Peter Nørregaard 13. november 2008 - 09:05 Blogger\n@Jan og @Rune, I siger begge at EA og SOA hænger sammen. Men vi kan godt forestille os en succesfuld EA uden SOA – og det er så min påstand at det er svært at forestille sig en succesfuld SOA uden at væsentlige elementer fra EA bringes i spil (hvilket Rune også skriver).\nKim er ret præcis når han siger, at et element i en EA kan være en instans af en SOA. Dét er sammenhængen mellem EA og SOA. Nu findes der så næppe et arkitekturmønster pt., der understøtter EA bedre end SOA, men SOA er bare ikke altid en option i de konkrete virksomheder.\nDer er så vidt jeg ved ingen SOA-metode, der giver et godt svar på hvordan strategi OG forretning OG teknologi koordineres!\nSelvom et SOA-lignende mønster ifølge Jan godt kan anvendes på forretningen, så kender jeg ikke til nogen SOA metoder, der anviser hvordan det kan ske, eller som sikrer at det sker på en afbalanceret måde. Dét er SOAs store svaghed og lige dér ligge styrken i EA. For de fleste EA-metoder har et bud på hvordan strategi, forretning og teknologi kan koordineres.\n#10 Peter Nørregaard 13. november 2008 - 10:07 Blogger\n@Henrik. jeg kan ikke være uenig i, at en EA netop skal indføres pragmatisk efter behov og i faser. Her har EA-metoderne til gengæld det problem at de tilstræber at være komplette i stedet for at være præcise.\nMen EA er også et ungt felt som vil modnes over tid. Der vil komme bedre retningsliner for hvordan vi kan etablere en konkret EA-instans hurtigt og med færrest mulige omkostninger.\n#11 Kim Dalsgaard 13. november 2008 - 10:51\nProces versus instans\nSå mangler vi bare at få styr på processen versus instansen. En Enterprise Architecture har man hvis man har en større virksomhed der anvender IT - om man vil det eller ej. Detter er analog til at enhver by har en arkitektur, også byer der er opstået spontant og over tid. Processen at skabe en Enterprise Architecture, vi kunne kalde det Enterprise Architecturing, er derimod en proces. Denne proces kunne med fordel indeholde foranstaltninger der skal forsøge at sikre en alignment med den forretning den pågældende Enterprise Architecture skal understøtte.\nMan kunne derfor forestille sig en Enterprise Architecturing med forretnings-alignment der anvendte stilen SOA til at frembringe en Enterprise Architecture.\n#12 Jan Flodin 13. november 2008 - 14:24\nRe: Proces versus instans\nHvis jeg forstår dig ret så bør dit fjerdesidste ord ikke være "frembringe". EA er der jo allerede, så bør der ikke stå "forbedre/forandre"?\nMen bortset fra dette pedanteri så er det en fantastisk vinkling at skelne mellem proces og instans.\n#13 Peter Nørregaard 13. november 2008 - 16:37 Blogger\nEA bruges i flæng til at omtale en akademisk størrelse, mulige fremtidige mål og en proces:\nBegrebet Enterprise Architecture kan godt bruges om en given virksomheds samlede, nuværende arkitektur, som eksisterer uanset om den dokumenteres eller ej (som Kim og Jan skriver). Det begreb er en ret akademisk størrelse og måske ikke så interessant i praksis. Analogi: Den totale arkitektur for en by.\nNår Kim skriver "frembringe en EA" er det fordi begrebet Enterprise Architecture også kan bruges om en fremtidig mål-arkitektur. Altså er der tale om at ville forme hvordan kommende "instanser" fungere. Analogi: Forslag om højhuse på Krøyers plads i København.\nMen når vi taler om at udføre EA eller bedrive EA, så taler vi om EA som disciplin. "SOA is an architectural style, EA is an architectural discipline". EA disciplinen handler om at have styr på både (1) dokumentation af arkitekturer og (2) en proces. Analogi: Byplanlægning.\n(1) Dokumentationen af en nuværende eller fremtidig arkitektur kræver et dokumentations-rammeværk, fx en variant af Zachman, som udpeger hvad der bør beskrives, hvilke aspekter der skal beskrives samt hvordan beskrivelserne relaterer sig til hinanden.\n(2) Og så er der processen som Kim har døbt Enterprise Architecturing. EA-metoden EA Cube kalder det for "EA Management Program". Processen planlægges med udgangspunkt i en hel række trin og check-lister der har til formål at sikre at processen bliver god, effektiv og forankret.\nTypisk har EA-metoderne (metoder til at understøtte disciplinen) det til fælles, at processen indebærer dokumentation af den nuværende situation (arkitekturen i dag) og dokumentationen af visioner om hvor man skal hen (mulige arkitekturer om fx 5 år). Hertil kommer ofte en plan og businesscase til at gennemføre transitionen hen imod en bestemt fremtidig arkitektur.\nDet er disciplinen EA som er nødvendig før SOA kan blive en succes!\n#14 Kim Dalsgaard 13. november 2008 - 17:09\n@Jan, Du har fuldstændig ret - forandre vil være et bedre ord.\n#15 Kim Dalsgaard 13. november 2008 - 19:31\nMed og uden Enterprise\nTager man følgende udtryk fra min tidligere post\n"Man kunne derfor forestille sig en Enterprise Architecturing med forretnings-alignment der anvendte stilen SOA til at frembringe/forandre en Enterprise Architecture."\nog sætter Enterprise 'uden for en døren', så får man følgende udtryk\n"Man kunne derfor forestille sig en Architecturing med forretnings-alignment der anvendte stilen SOA til at frembringe en Architecture."\nDette synes jeg i sig selv er et validt udtryk - noget kunne derfor tyde på at det ikke er 'Enterprise' der gør alignment med forretningen til en vigtig størrelse.\n#16 Peter Nørregaard 14. november 2008 - 10:26 Blogger\nNu er det ved at være eksoterisk :-)\nUanset hvad, så er dit mål jo at gøre SOA til en succes for forretningen. Det kan ikke lade sig gøre med SOA alene fordi ingen SOA-metode giver et godt svar på hvordan strategi, forretning og teknologi koordineres.\nDerfor har SOA-arkitekten brug for disciplinen enterprise arkitektur for at lykkes med sit SOA-projekt.\nSå mit råd er at læse om EA og lære hvordan EA anvendes. Læs fx - An Introduction To Enterprise Architecture (http://www.amazon.com/Introduction-Enterprise-Architecture-Scott-Bernard...) - Enterprise Architecture As Strategy (http://www.amazon.com/Enterprise-Architecture-Strategy-Foundation-Execut...)\neller få inspiration fra en annoteret bogliste fra John Gøtze her: http://gotzespace.dk/cgi-bin/blog/mt-search.cgi?blog_id=1&tag=b%C3%B8ger...\n#17 Lars John Jørgensen 14. november 2008 - 10:58\nOIO giver i deres udgave af EA-metoden et glimrende bud på hvad målet med EA er:\n"OIO EA’s vigtigste mål er at sikre at teknologi-beslutninger og teknologi-projekter er solidt forankrede i forretningens mål og strategier, og hjælper til at gennemføre disse"\nse evt. http://ea.oio.dk/arkitekturmetode/introduktion/den-rode-trad-i-oio-ea-me...\nSagt på en anden måde går et forsimplet, projektlignende EA-forløb ud på allerførst at få beskrevet forretningen, herunder mission, vision og strategi. Herefter kan eksisterende workflows optimeres så de følger strategien. Først her kommer IT (applikationer, IT-arkitektur, data, ...) på banen som forretningsunderstøttende værktøjer.\nI den efterfølgende vedligeholdelsesfase bruges EA-metoden til at sikre, at der til stadighed er sammenhæng mellem forretning og workflows og mellem workflows og IT-understøttelse.\nTager man udgangspunkt i SOA dumper man i EA-regi. IT og IT-metoder har ingen berettigelse hvis ikke de understøtter et forretningsbehov. Til gengæld er SOA en glimrende komponent i en fysisk enterprise arkitektur, altså den fysiske IT-arkitektur der bedst muligt understøtter forretningen.\nSkal man til sammenligning bygge et redskabsskur farer man jo heller ikke som det første til byggemarkedet for at købe det fedeste værktøj. Først efter skuret er "kravspecificeret" og tegnet og styklisterne er lavet begynder man at se på hvilket værktøj der er nødvendigt at have for at bygge skuret. Hvorfor skulle det være meget anderledes i en professionelt styret virksomhed?\n#18 Henrik Liliendahl Sørensen 14. november 2008 - 12:06\n#19 Lars John Jørgensen 14. november 2008 - 12:21\nJa, I holder værktøjskassen vedlige så teknologien bedst muligt kan understøtte forretningen.\nHvis en virksomhed (din kunde, måske) er interesseret i at optimere forretningen vil det være en fejl straks at udpege SOA som en del af løsningen. Her er det langt mere oplagt at tænke EA og se hvilke værktøjer der er nødvendige når man har analyseret og optimeret forretningsgange.\n#20 Lars Hansen 14. november 2008 - 12:42\nJeg tror stadig at der er lidt divergerende opfattelser af hvad SOA er i denne debat, og det skaber lidt uklarhed.\nHvis jeg forstår dine tidligere indlæg ret, så antager du lidt den position, at noget "bliver til SOA" hvis der indgår services i en arkitektur.\nDet mener jeg ikke. Selvfølgelig er services den grundlæggende byggeklods i SOA, men det er også vigtigt at se på hvordan services interagerer i arkitekturen (interaktionsmodellen).\nMan kan sagten inkludere services i en traditionel applikationsarkitektur med point-to-point kald af services indlejret i applikationskoden. Så bliver de services der anvendes bare en form for remote procedure calls. Det har bare ikke så meget med SOA at gøre.\nDet er først når du betynder at tænke på et abtraktionsniveau højere end de enkelte services, at det begynder at blive til SOA. Derfor kan man heller ikke købe SOA.\nDin opgave er vel ret beset at finde på den rigtige forretningsmodel og så implementere et produkt/værktøj der har veldefinerede interfaces der understøtter de "rigtige" standarder.\n(bortset fra det så synes jeg at du har et spændende produkt)\n#21 Peter Nørregaard 14. november 2008 - 12:53 Blogger\n#22 Peter Nørregaard 14. november 2008 - 12:54 Blogger\nDet er rigtigt - jeg glemte helt OIO EA som informationskilde til EA (http://ea.oio.dk/arkitekturmetode)\nEn anden metode, som der er fin online information om, er TOGAF (http://en.wikipedia.org/wiki/TOGAF)\nDet kan være svært at få et hurtigt overblik over metodernes styker og svagheder, men denne artikel af Roger Sessions kan hjælpe: http://msdn.microsoft.com/en-us/architecture/bb466232.aspx\n#23 Henrik Liliendahl Sørensen 14. november 2008 - 13:02\nI den virkelige verden findes der både ”top down” og ”buttom up”.\nTeknologi er anderledes end lommeuld. Teknologi opstår som regel fordi virksomhed A har et forretningsproblem i afdeling B. Hvis det problem løses med teknologi, er det allerede bevist, at et sådant problem kan løses med teknologi, i hvert fald i afdeling B hos virksomhed A.\nDet er dog ikke utænkeligt, at samme problem findes i andre afdelinger i virksomhed A, samt i andre afdelinger i andre virksomheder – i samme by, i samme region, i samme land, ja måske i hele verden.\nHvis den teknologiske løsning er SOA baseret (løs kobling, modulær), ja så er det meget lettere og mindre omvæltende for de andre at tage den teknologiske løsning til sig. Det kan være efter den storstilede EA øvelse – men det kan også bare være god forretningsmæssig beslutning.\nFor det første løser teknologien mindst et konkret problem. Men hvis den er SOA baseret, indeholder den nogle egenskaber, som er mere fremtidssikret end en indlejret løsning. Den kan genbruges, den kan skaleres, den kan flyttes og den kan erstattes, uden at hele applikationsarkitekturen skal revolutioneres.\n#24 Peter Nørregaard 14. november 2008 - 15:36 Blogger\nHvis den teknologiske løsning er SOA baseret (løs kobling, modulær), ja så er det meget lettere og mindre omvæltende for de andre at tage den teknologiske løsning til sig.\nMed fare for at starte en pedanteri-diskussion, mener du så ikke "service-baseret", altså hvor funktionaliteten er udstillet i form af services med den rigtige granularitet og løse kobling? Dvs. uden SOA designelementerne workflow-motor, ESB, service-katalog, overvågning osv.?\nDet kan være efter den storstilede EA øvelse – men det kan også bare være god forretningsmæssig beslutning.\nEA-disciplinen kan virke som en tung ting når man læser EA-metoderne, men der er muligt at lave en meget værdifuld EA-øvelse som er meget mere letvægts.\n#25 Henrik Liliendahl Sørensen 14. november 2008 - 16:29\nJo da, Peter. Dit indledende spørgsmål lød:\n”Så hvordan ser dit SOA-projekt ud?”\nMit indledende svar lød:\n”Mit ”SOA projekt” går ud på at levere SOA komponenter til forbedring af datakvalitet – og det forhindrer både tudekiks og mange andre kiks.”\nSå er det vist tid en fredagsjulepilsnerting.\n#26 Glenn Petersen 15. december 2008 - 23:41\nSom det har været påpeget i de tidligere indlæg, er der divergerende meninger om, hvad SOA er.\nMin egen definition lyder:\n"Ved en Service-Orienteret Arkitektur (SOA) forstås en arkitekturstil med en lagdelt arkitektur, hvor integration mellem de enkelte lag udgøres af hhv. udstilling og brug af løst koblede services (ServiceProvider og ServiceConsumer).\nSOA muliggør sammenkobling af services (og dermed komponenter) til fleksible systemløsninger, der kan restruktureres i overensstemmelse med ændringer i forretningsmæssige behov.\nServices er udformet med henblik på at understøtte konkrete forretningsprocesser og kan f.eks. være baseret på beskrivelser i form af Use Cases."\nOg jeg ynder også at nævne CBDi's definition, som tilføjer nogle væsentlige aspekter:\n"The policies, practices, frameworks that enable application functionality to be provided and consumed as sets of services published at a granularity relevant to the service consumer that can be invoked, published and discovered, which are abstracted away from the implementation using a single, standards based form of interface"\nSå for mig er SOA langt fra Teknologi i form af nogle (Web) Services. Hvis man tror det, har man glemt, at der er et 'A' i SOA...\nOg så det der med sammenhængen mellem EA og SOA. Også her er der tidligere nævnt navnene på nogle EA metoder eller frameworks. Men for mig at se er disse stadig på et meget akademisk niveau, hvor det er svært at relatere dem til virkeligheden på en fornuftig og forståelig måde.\nSå er der noget mere kød på SOA Governance. Prøv at lave en søgning på Google. Til en lille start er her et par gode links:\nhttp://www-128.ibm.com/developerworks/library/ar-servgov/ http://devresource.hp.com/drc/resources/soa_gov/index.jsp http://www.cbdiforum.com/secure/interact/2004-09/soa_governance_framewor... http://www.weblayers.com/gcn/whitepapers/Introduction_to_SOA_Governance....\nMed Venlig Hilsen Glenn Petersen, 7N\n#27 Lars Hansen 17. december 2008 - 14:12\nDu har utvivlsomt ret i at EA befinder sig på et højere abstraktionsniveau end SOA og derfor kan være sværere at kommunikere betydningen af. Jeg ser det imidlertid sådan, at SOA Governance og EA dækker to forskellige ting (i en EA vil SOA governance nok ligge under EA'en).\nSOA governance vedrører især spørgsmålet om "Hvordan?" altså hvordan håndterer vi SOA på en fornuftig måde. SOA governance vedrører derimod ikke (ihvertfald ikke primært) spørgsmålene om hvorfor vi skal lave SOA, hvor meget SOA vi skal lave og hvordan SOA hænger sammen med forretningen og strategien. Det er efter min mening her EA kommer ind i billedet. Jeg vil sige at der er 4 grundlæggende kendetegn ved moderne EA:\nHolistisk: EA er holistisk, dvs. indeholder både strategi, forretning og teknik\nBredt: Som navnet antyder, så tages der et bredt syn på organisationen / enterprisen (omend man typisk vil scope indsatsen. Men der bør tages et bredt syn i det mindste på strategi og forretningsniveau)\nDokumentation: EA bruger i høj grad dokumentation og det er her Zachmanns rammeværk mv. kommer ind. Der vil være et stort overlap mellem artefakterne for SOA og så EA artefakterne. Men da EA er holistisk vil der være en langt bredere vifte af EA artefakter end SOA artefakter.*\nTransformation: Det overordnede formål med EA er at skabe forandring eller forberede sig på forandring. Det medfører at EA arbejdet skal bidrage til at skabe en transformation af arkitekturen (forhåbentlig delt op mindre bidder)\nSå når jeg synes at EA er vigtigt ift. SOA, så er det fordi EA kan sætte SOA ind i den større sammenhæng; igennem EA får du koblet SOA til den langsigtede forandring af organisationen og opfyldelsen af strategiske og forretningsmæssige mål.\nMen jo mere moden/strategisk anvendelse af SOA der er, jo større vil sammenfaldet mellem EA og SOA artefakter være.


»Music is a dream« « Snaphanen.dk\n»Music is a dream«\nSeneste opdatering: 1/10-13 kl. 1853\nFilmselskabet mailede mig i går og spurgte om jeg ville bringe traileren for deres nye film om den 109-årige pianist Alice Herz-Sommer. De så, jeg havde en video med hende for tre år siden. Det ville jeg gerne. Der er ikke så få andre videoer med hende.\nDuring those years Alice suffered experiences that no human being should have to endure. She saw both her mother and her husband put aboard the transports to Auschwitz and yet today she speaks of those times with an absence of malice and quiet grace that wins the hearts of all who know her. Along with her six-year-old son, Raphael, Alice was imprisoned in the Theresienstadt concentration camp where her most enduring memories are of her helplessness and inability to feed her child or to answer his many questions about why they and so many others were being subjected to the indescribable nightmare of the Holocaust. The Lady in Number 6\nsiger socialdemokraten Lars Aslan Rasmussen i artiklen Tosprogede fylder op på specialskoler (ikke online). 54 % af de medfødt, svært handikappede i København er børn af mellemøstlige indvandrere (!) Jeg har været inde på det før, f.eks. med dybt rystende dokumentar Channel 4 Dispatches- When Cousins Marry., SVT’s »Emnet er for følsomt« og Ugeskr Læger 2003;165(18):1849 Konsangvinitet og medfødte misdannelser.\nPressen er inde på det ømtålelige emne med visse meget store mellemrum, men når man tænker på hvad en multihandikappet, der skal have hjælp til alt, koster sammenlignet med en almindelig bistandsklient, er det utroligt at nogen synes vi har råd til at lade emnet sejle i sin egen sø, for slet ikke at tale om lidelsen for børnene. Resten af artiklen er væveri fra fagfolk, men som Aslan siger “Der er ikke nogen kulturelle grunde til, at man sidder i kørestol.” Politikernes tanke synes at være, at så længe vi har råd til at lade disse tragedier ske, køber de sig til tavshed for skatteydernes penge.\nI Københavns Kommune er tallet dog noget højere – her er 38 procent af eleverne på specialskolerne tosprogede, mens det i de københavnske folkeskoler er 31 procent. På de af skolerne, hvor der går børn med svære handicap, ligger andelen af tosprogede helt oppe på 54 procent. Det får Lars Aslan Rasmussen (S), der sidder i borgerrepræsentationen i Københavns Kommune, til at slå alarm. Han er uddannet speciallærer og er selv halvt tyrkisk kurder. Han er sikker på, at overrepræsentationen skyldes fætter-kusine-ægteskaber:\n”Hvad skulle det ellers skyldes? Det er ikke fordi, jeg vil debattere race eller køre en eller anden hetz. Men det er lidt mærkeligt, at der på de fire specialskoler, hvor folk sidder i kørestol og skal have hjælp til alt, er omtrent 50 procent tosprogede. Det, mener jeg ikke, kan være andet end et resultat af en skadelig kulturel praksis,” siger han.\nLars Aslan Rasmussen påpeger, at emnet diskuteres vidt og bredt i den tyrkiske offentlighed, og han efterlyser mere oplysning eller gerne et forbud her i Danmark mod fætter-kusine-ægteskaber.\n”Der er ikke nogen kulturelle grunde til, at man sidder i kørestol. Det er klart. Men hvis man bliver ved med at få børn i den samme familie, skaber det et problem. Det mest problematiske er, at vi ikke engang tør tale om det. Vi taler en hel masse om, at det er skadeligt at drikke eller ryge under graviditeten. Det svarer til, at man med vilje påfører sit barn et stort handicap, og alligevel har vi en berøringsangst i Danmark over for dette her.”\nder var en undersøgelse engang for ca 15 år siden om dette emne og det blev fejet under bordet med ordene at det var ikke kunne bevises at fætter kusine ægteskab resulterede i handicap børn.\nI Pakistan ser man det der kaldes rottebørn, et reslutat af fætter kusine ægteskab, som bliver brugt til at tigge penge de indbringer så mange penge at de ofte blive kidnappet eller solgt til en mafia som så sætter det lille rottebarn på gaden for at tigge penge\nNej, vi skal ikke forbyde faetter-kusine aegteskaber. For langt de fleste normale danskere vil der ikke vaere nogle genetiske problemer i at gife sig med sin faetter/kusine. Vi skal ikke aendre vores regler, som fungerer fint for danskere, fordi fremmede vaelger at komme hertil. Problemet loese kun ved at vi tager et opgoer med det egentlige problem: At der er for mange fremmede, fra problematiske kulturer, i Danmark. De skal ud. Ikke vores, for danskere velfungerende regler og normer.\nJo, men ved du hvad Anne Marie Buch? De kommer aldrig ud! Uanset hvor mange gange vi skriver det, bliver repatriering, deportationer eller hjemsendelser aldrig en del af dagsordenen. Derfor kan vil ligeså godt forsøge os med et lille tiltag hér og et lille tiltag dér. Ikke at det hjælper en dyt, men måske det sender et lille signal om ikke at komme her.\nDet er selvfølgelig ikke det der er sigtet – uha nej – men visse kulturer, syd for Europa, er så langt ude så de, desværre, ikke altid kan ignoreres. Men hvem kunne dog vide det?\nForbyd fætter-kusine ægteskaber? Må bare sige at jeg er enig.\nOg hvor er det dog bare til at brække sig over når ellers intelligente mennesker argumenterer imod et forbud ved at sige at det for et par århundrede siden var almindeligt i Danmark.\nJeg kan vældig godt lide Lars Aslan Rasmussen, han er et stort aktiv for logisk tænkende ligemænd- og kvinder og formår at få fornuften med ind i debatten. Men jeg undrer, hvor længe han for lov til at kaste vildt rundt med sandheder, realiteter og virkeligheder indenfor de stramme rammer af S´s politisk korrekte lejrområde.\nHavde han været 100% Dansker ville S sparke ham ud for fuld musik!


⇒ Køb Beskæresav – Danmarks største udvalg online\nTemmelig mange e-forretninger giver heldigvis et hav af forskellige billige fragtformer til beskæresav. En favorit er nu om stunder levering til en pakkeshop, som gør at du kan hente de bestilte produkter når du har lyst. Denne er jo super nem, og ofte også den mest letkøbte mulighed for levering.\nDu kunne lige så vel prøve at få ordren leveret hjem til hvor du bor eller til din arbejdsplads. Metoden bliver desværre en tak mere pebret, men også ualmindeligt fremkommelig for beskæresav online. Den billigste form for fragt er utvivlsomt selv at hente ordren, som desværre stiller krav om at du befinder dig med kort afstand til internet forretningens byggemarked, fx Bauhaus, Silvan, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på beskæresav kan i nogle tilfælde være ret så essentiel når vi har behov for varerne fluks, og derfor er det fuldkommen essentielt at du checker den forventede leveringsdato ved beskæresav. Størstedelen af internet butikker – eksempelvis Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg og Jem og Fix – byder på billig levering på næste hverdag på en hel del varenumre online, som dog er underforstået at ordren gennemføres forinden et besluttet tidspunkt, så de med sikkerhed kan nå at få de nye varer klargjort før lagermedarbejderne har fri.\nNogle byggeforretninger frembyder fragt uden gebyr på beskæresav online, men ofte er det forbeholdt når man shopper for en fastsat sum. Alternativt burde man foretrække den billigste type af levering, som gerne er at få fragtfirmaet til at køre dine varer til et udleveringssted.\nEn hel del webbutikker udlover klik-og-hent hvor du køber billig beskæresav hjemmefra men afhenter i byggemarkedet. Fx XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Stark, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen og Silvan. Byggekæderne yder blandt andet klik-og-hent på beskæresav i følgende områder:\nHaderslev, Haslev, Varde, Ringsted, Odder, Middelfart, Esbjerg, Vanløse, Lyngby, Næstved, Taastrup, Ballerup, Solrød Strand, Ikast, Vallensbæk, Dragør, Søborg, Aarhus, Odense, Stenløse, Køge, Hjørring, Nørresundby, Brøndby, Nyborg, Frederikshavn, Horsens, Værløse, Virum, Roskilde, Hobro, Holstebro, Skive, Brønshøj, Greve, Rudersdal, København, Skanderborg, Fredericia, Valby, Herlev, Åbyhøj, Aalborg, Jyllinge, Kalundborg, Farum, Sønderborg, Højbjerg, Kolding, Hillerød, Frederiksværk, Slagelse, Hørsholm, Glostrup, Ølstykke, Risskov, Allerød, Rødovre, Herning, Aabenraa, Hedensted, Tårnby, Randers, Struer, Frederikssund, Gladsaxe, Kokkedal, Nykøbing Falster, Svendborg, Vejle, Lystrup, Nakskov, Ishøj, Nærum, Hvidovre, Grenaa, Silkeborg, Tilst, Holbæk, Frederiksberg, Rønne, Albertslund, Hedehusene, Brønderslev, Korsør, Gentofte, Lillerød, Thisted, Charlottenlund, Brabrand, Vordingborg, Helsingør, Viborg, og Birkerød, .\nClick-and-collect for beskæresav er en mulighed i samtlige områder af landet: Fyn (Østfyn, Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn), Jylland (Sønderjylland, Østjylland, Sydjylland, Syddanmark, Midtjylland, Vestjylland, Nordjylland) og Sjælland (Midtsjælland, Vestsjælland, Hovedstaden, Falster, Lolland, Sydsjælland, Østsjælland, Bornholm, Amager, Nordsjælland).\nSes der på data er det markant, at mennesker ofte søger efter bl.a. beskæresav tilbud og billig beskæresav. Derudover oplever man jævnligt netshoppere lede efter fx beskæresav online, køb beskæresav samt beskæresav priser, foruden de gængse byggekæder som Silvan, 10-4, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, Bygma og Bauhaus.\nDet har vist sig at være temmelig uproblematisk for almindelige mennesker at sammenholde priser på billige beskæresav online fra diverse internet selskaber, og følgelig har masser af online webshops set sig tvunget til at sænke udsalgspriserne på beskæresav markant, og ovenikøbet yde levering uden omkostninger.\nMen det kan trods alt vise sig gunstigt at udforske visse internet forhandlere efter udsalg og tilbud på beskæresav online forinden du færdiggør din shopping, sådan at man ikke er i tvivl om at få den laveste pris. Kig ikke kun hos de udbredte byggecentre som Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Silvan, 10-4, Bauhaus og Stark.\nMan bør trods alt være opmærksom på, at såfremt en e-handler udlover billige beskæresav online til salg for en pris der virker urealistisk favorabel, bør det i nogle tilfælde være et faresignal om en snydagtig online virksomhed. Køb med betalingskort er ikke desto mindre omfattet af et reglement, hvilket værner dig overfor uærlige e-forretninger.\nVi anbefaler generelt shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning bør du drage nytte af et tilbud fra eksempelvis ViaBill, såfremt du agter at betale prisen på beskæresav i flere bidder. Det fås normalt ved specialiserede netshops, men dog sjældent de udbredte byggemarkeder som for eksempel Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Silvan, Bygma og 10-4.\nNår vi ser på statistikkerne fremstår det tydeligt, at online shoppere mange gange søger efter for eksempel beskæresav tilbud og køb beskæresav. Derudover oplever vi som regel online shoppere lede efter eksempelvis beskæresav online, billig beskæresav samt beskæresav priser.\nTrustpilot tilbyder ret fornemme chancer for at se nøjere på ganske mange andre konsumenters tanker og herved tilråder vi, at du udforsker online forhandlerens ratings inden du køber billige beskæresav online.\nFacebook bringer dig desuden relativt fremragende muligheder for at få en idé om online virksomhedens kundefokus. Foruden det ses en række webshops som tilbyder folk at registrere en vurdering af ordreforløbet, hvilket desuden kan anvendes til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nForinden folk bestiller billige beskæresav online hos en internet webshop burde de i virkeligheden skimme deres vilkår, dog er det normalt en tidskrævende opgave, særligt ved de velkendte byggecentre som Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Stark, 10-4 og Bygma.\nEt alternativt forslag kan derfor være at tjekke om internet virksomheden er e-mærket medlem, fordi det burde være et signal om at e-forretningen forsvarer de danske retningslinjer, tillige med at internet virksomheden tit monitoreres af jurister der er indført i de gældende regulativer.\nDette er desuden din genvej til assistance, ifald du får udfordringer i forbindelse med din shopping med beskæresav. Tilsvarende er det anbefalelsesværdigt at køber er sat ind i de mest vitale betingelser der spiller ind i forbindelse med købet af beskæresav online, f.eks. den returneringsret online forretningen tilbyder.\nI den sammenhæng er det virkelig relevant, at man stadig beholder ens ordremail, så man en anden gang kan bevidne sit køb af beskæresav, uanset om man køber ved Davidsen, Bygma, XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, 10-4, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.


Erfarne udviklere søges til spændende kundeprojekter i Edlund, Edlund A/S | it-jobbank\nSom udvikler i Edlunds Professional Services kommer du til at indgå i et team på et af vores kundeprojekter. Der vil i det daglige være et tæt samarbejde med kundens medarbejdere – f.eks. forretningsspecialister, designere og testere – ligesom du er garanteret høj kompleksitet, masser af udfordringer, spændende udviklingsopgaver og kolleger med et meget højt akademisk niveau.\nAfhængig af din baggrund og kompetencer vil du skulle bidrage med nedbrydning af krav, design af løsninger samt selvfølgelig primært varetage den kodemæssige implementering af funktionaliteten. Sidstnævnte i en moderne .NET-baseret løsning med stor fokus på kodereviews, unittest, kvalitet og continuous improvement. Der er ikke langt fra udvikling til produktionssætning, og systemerne håndterer store kundeporteføljer og depoter, ligesom de integrerer til et væld af omkringliggende systemer, hvilket stiller høje krav til præcision og tværgående samarbejde.\nAlle vores kundeprojekter arbejder agilt (Scrum, SAFe eller lignende), som regel i tæt samspil med og i blandede teams hos kunden. I Professional Services er mobilitet både accepteret og forventet, og du har derfor gode muligheder for forskellige placeringer på kundeprojekterne, som spænder over alt fra tre til tredive Edlund-ansatte. Kundeprojekterne er alle placeret i Københavnsområdet.\nDu har en matematisk/teknisk baggrund, er uddannet datalog, datamatiker, aktuar eller lignende, og du har et solidt kendskab til agil udvikling og forstår at udnytte funktionaliteten til det yderste\nDu har erfaring med versionsstyret udvikling i .NET og C#, og kendskab til Visual Studio samt erfaring med SQL er en stor fordel.\nDu har meget gerne erfaring fra liv- og pensionsbranchen eller måske fra den finansielle sektor.\nDu følger den teknologiske udvikling og specielt udviklingen i principper for god IT-udvikling.\nDu er i stand til at skabe og holde et overblik – også i en presset situation.\nDu kan hurtigt sætte dig ind i nyt materiale og er ikke bange for meget store kodebaser.\nDu trives med en stor kontaktflade i et dynamisk miljø, er god til at opbygge relationer og kan samarbejde med mange forskellige profiler.\nDu færdes hjemmevant i IT-verdenen og kan overskue såvel standardsystemer som egenudviklede systemer.\nDu har en interesse i ikke kun at fokusere på implementering men også at sætte dig ind i en kompleks forretning for derigennem at vælge den bedste løsning for kunden.\nDu har styr på detaljen og har samtidig evnen til at se de store sammenhænge og helheder.\nDu har gode kommunikationsevner, og du forstår at formidle dine idéer og resultater til resten af organisationen - og ikke mindst til kunden.\nDu er omstillingsparat og hjemmevant i det agile mindset.\nDu er udadvendt og har et godt humør.\nEdlund er en spændende arbejdsplads, hvor du bliver en del af et uformelt miljø med særlig vægt på høj faglighed og sparring fra dybt engagerede og dygtige kolleger. Som medarbejder bliver du værdsat, og arbejdsmiljøet er prioriteret højt. For at skabe gode resultater skal vi også have det godt samme socialt. Vi stiller store krav til dine personlige og faglige kompetencer, men tilbyder samtidig spændende udfordringer i en uformel og ubureaukratisk organisation, hvor vi vægter, at arbejdspladsen er et godt sted at være. Selvom tingene til tider går lidt stærkt, har vi det stadig sjovt. Samtidig tror vi på, at der skal være balance mellem privat- og arbejdsliv. Af samme årsag har vi fuld flekstid og tilstræber en 35-timers arbejdsuge i gennemsnit. Derudover tilbyder vi en god løn, bonus, sundhedsforsikring og pension.\nHar du uddybende spørgsmål til stillingen, er du meget velkommen til at kontakte Senior Manager Anders Bjerg Pedersen på telefon 36 15 06 30.\nSkarpe analytikere med bredt kendskab til liv og pension – Storkøbenhavn Softwareudviklere søges til Edlunds R&D-område – Frederiksberg Udvikler til C og .Net - Ballerup – Ballerup .NET-udvikler – Vejle Product Owner – Frederiksberg


Bestil Kobber Købes ▷ Bedste webshops\nStørstedelen af e-forhandlere giver i øjeblikket alverdens leveringsløsninger. En af de mest almindelige er for øjeblikket at afsende til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente de købte produkter når du har tid. Leveringsformen er altså yderst enkel, samt tit ydermere den prisbilligste fragttype ved køb af Kobber Købes.\nDu bør omvendt afveje for og imod at bestille levering hjem til dig eller til adressen på dit arbejde. Leveringstypen er jævnligt lidt dyrere, men ligeledes ualmindeligt let gængelig. Den mest prisbevidste leveringsform er dog at hente produkterne selv, men den løsning forudsætter at du har bopæl tæt på netshoppens adresse.\nAntal dages levering på er selvfølgelig særligt betydningsfuld ifald du behøver dine nye produkter med det samme, så med det formål er det særdeles essentielt at du kontrollerer den anslåede leveringstid på det pågældende produkt.\nDe fleste online virksomheder lover 1 dags fragt på masser af varer, eksempelvis Kobber Købes, hvilket regnes ud fra at bestillingen fuldbyrdes forud for et fast klokkeslæt, sådan at de kan nå at få pakken pakket forinden medarbejderne holder fyraften.\nNogle enkelte online outlets byder på portofri levering, men ofte kun ifald man køber for et fastsat beløb. Derudover burde du snuppe den mest letkøbte form for levering, hvilket oftest – hvad end man befinder sig i Næstved, Kalundborg eller Vojens – vil blive at få fragtfirmaet til at levere dine produkter til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden særligt hensigtsmæssigt for os alle at sammenligne priser på tværs af netshops, og derfor har flere netbutikker været nødt til at mindske udsalgspriserne på en række af deres produkter – til babyer og børn, og endvidere også til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det alligevel vise sig udbytterigt at efterprøve enkelte online virksomheder efter rabatkoder på Kobber Købes forud for at du gennemfører dit køb, sådan at man er sikret at antage den mindst kostelige pris.\nMan må ikke desto mindre ikke undervurdere, at såfremt en internet forhandler reklamerer varer til en udsalgspris der er enormt beskeden, så burde det undertiden være en varsel om en snydagtig internet webshop. Handler med kort er imidlertid omsluttet af en foranstaltning, der bistår folk overfor uægte outlets på nettet.\nVi anbefaler generelt bestillinger med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du anvende et afdragstilbud fra fx ViaBill, forudsat du agter at dække betalingen senere.\nForinden nogen køber på en forretning på nettet kan man uden tvivl tyde netbutikkens handelsbetingelser, dog er det oftest et omfattende arbejde.\nEn nem løsning er at finde ud af om internet selskabet er støttet af e-mærket, hvilket generelt er et bevis på at e-handlen lever op til de danske regler, udover at online shoppen fra tid til anden tilses af specialister som er inde i retningslinjerne. Dette er desuden din anledning til en hjælpende hånd, ifald du bliver udsat for udfordringer ved din ordre.\nTillige er det godt at køberen er klar over de mest vitale regler der kan influere på bestillingen, til eksempel hvilken returrettighed online shoppen garanterer. Derfor er det på samme måde essesentielt, at man permanent bibeholder ens kvittering, således man i fremtiden kan bekræfte bestillingen af Kobber Købes, om du søger en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder fuldstændig fremragende genveje til at besigtige en stor gruppe forhenværende forbrugeres omtaler og på grund af dette anbefaler vi, at du beser internet shoppens kritik af Kobber Købes forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook frembyder lige så vel egentlig strålende chancer for at få indsigt i e-shoppens popularitet. Foruden det ser vi nogle firmaer på nettet hvor det er muligt at offentliggøre en anmeldelse af deres køb, som tilmed bør bruges til at afveje hvor glade kunderne er.\nWebsitet finansieres af annonceindtægter. Vi har faste samarbejder med flere internet firmaer idet vi fremviser deres tilbud, og høster godtgørelse ifald en bruger fra vores side foretager en ordre.\nInformationer angående varer og e-firmaer opretholdes løbende, men vi giver ingen garanti imod justeringer der potentielt er udarbejdet siden seneste opdatering af websitets data.


LinkedIn & sparring ? Få styr på din LinkedIn og bliv set online - Ase.dk\nLinkedIn er en uundværlig del af jobsøgning, rekruttering og er på sin vis, dit interaktive CV online. Det er derfor en rigtig god idé at have en skarp og opdateret LinkedIn profil, som gør dig synlig og relevant for søgninger efter dine kompetencer.\nvia LinkedIn kan jeg bedre skabe nogle relationer, som peger i den retning, jeg vælger.\nKenneth R. Rossen, medlem hos ase\nEr du medlem af Ase a-kasse og modtager dagpenge, kan du få sparring på din LinkedIn profil. Sammen gennemgår vi din profil med henblik på at optimere og synliggøre dig i forhold til netværk, potentielle arbejdsgivere og rekrutteringsbureauer. Du får også konkrete råd og fif til, hvordan du fremadrettet kan vedligeholde din profil på bedste vis.\nDu kan få sparring efter individuel aftale med din job- og karrierekonsulent. Ring 70137013.\nÅbn dig for sociale medier, hvis du ikke er aktiv i forvejen. Invitér dem indenfor og bliv fortrolig med dem. De er kommet for at blive.\nOpdater din LinkedIn profil, så det er tydeligt, hvad du kan, hvad du tidligere har lavet, og hvad du er særligt passioneret omkring. Feltet under dine oplysninger kan bruges til at udtrykke åbenhed. Skriv dine kontaktoplysninger, hvis nogen er nysgerrige efter, hvem du er.\nFremvis dine resultater. Hvis du fx har skrevet artikler eller opnået synlige resultater i dit nuværende eller tidligere arbejde, så vis det endelig frem. Beskedenhed er ikke en dyd i denne sammenhæng.\nBrug LinkedIn-værktøjerne. Få tidligere chefer, kolleger, kunder eller samarbejdspartnere til at anbefale dig. Alle tidligere jobs tæller. Det er altid godt at høre fra andre, hvordan du er.\nOpfordr dine venner til at tagge dig i relevante jobopslag. På den måde ser virksomheden dig og ved, at nogen har anbefalet dig at søge jobbet. Så starter du heller ikke helt fra bunden, når du sender din ansøgning. Husk dog, at hvis du er venner/forbundet med din chef, er der risiko for at vedkommende ser det og dermed kan få færten af, at du er ved at skifte job.\nDeltag i faglige grupper, som er inden for dit interesse- eller arbejdsfelt. Snyd ikke folk for dine guldkorn i faglige diskussioner.\nVær ikke alt for spontan. Dine kommentarer på Facebook kan nå længere ud, end du måske regner med. Hvis man enten hidser sig op eller synes, at en idé til en kommentar er forfærdelig morsom, er det ofte en god idé at vente 10-15 minutter før man trykker ”slå op”. Eftertanke giver færre ærgrelser.\nPost ikke i beruset tilstand. Jo, jo, bevares, det er en gammel sandhed, at man hverken bør sende sms'er, køre bil eller opdatere Facebook, når man er fuld. Dømmekraften har det som bekendt med at få et lille twist. Så nu er det sagt. Igen.\nUndgå negative kommentarer. Uanset hvor sur du er på nogen eller noget, så styr harmen en smule. En dag har du måske brug for at søge job hos det teleselskab eller den webshop, du har svinet til med sprogets værste gloser. Konstruktiv kritik er fint, men ingen – heller ikke potentielle nye chefer – tiltrækkes af folk, der virker til generelt at være negative.\nVis verden den bedste version af dig selv


Kun her: 20 Free Spins uden indbetaling på Vera&John Casino\nVera&John har forladt Danmark, og accepterer ikke længere spil fra deres danske kunder. Du finder masser af andre danske casinoer med Free Spins uden inbetaling.\nSe liste over casinoer med Free Spins\nCasinopenge har fået en ny aftale i hus med Vera&John, så alle brugere af Casinopenge.dk nu kan få 20 Free Spins til casinoet uden selv at indbetale penge. Du skal blot åbne en konto, og så får du omgående 20 Free Spins. Samtidig kan du få deres rigtigt flotte velkomstpakke på yderligere 200 Free Spins og op til 3.000 kr. i bonus. Når du indbetaler første gang, får du yderligere 100 Free Spins og 200% bonus op til 1.000 kr. Det er en super bonus.\ner et rigtigt spændende casino fra Sverige, som ikke er blevet helt så kendt i Danmark som andre svenske casinoer som LeoVegas og Mr Green. Det gør dog ikke casinoet mindre spændende. For mens de andre casinoer har fokuseret på at fylde reklameblokkene med deres logoer, har lige så stille opbygget Danmarks største bibliotek af spilleautomater.\nDu kan vælge mellem næsten 500 forskellige spil, og mens du vil genkende mange fra NetEnt, Microgaming og PlayNGo, er det tvivlsomt at du kender spillene fra Yggdrasil, Thunderkick og Push Gaming. Mange af dem finder du kun på i Danmark.\nPrøv for eksempel "The Dark Joker Rises" fra Yggdrasil - et uhyggeligt spil med en Joker så creepy, at det får Heath Ledger's Joker fra "The Dark Night" til at virke som et bedre alternativ som klovn til dit barns næste fødselsdag. Ikke desto mindre bliver du glad for at se ham, fordi han kan udløse en bonus på op til 6.000 mønter.\nEller hvis det ikke skal være så uhyggeligt, kan du spille "Humpty Dumpty" fra Push Gaming. Det populære æg fra den britiske børnesang udløser gratis spins, mens skeerne fungerer som Wilds. Hver gang du får en Wild, spinnner hjulet igen, så du kan vinde flere gevinster. Dette fortsætter indtil der ikke længere er et Wild symbol på hjulet.\nMed næsten 500 spilleautomater løber du ikke tør for nye spil at prøve foreløbig.\nhar også masser af kampagner for eksisterende spillere. I øjeblikket fejrer Vera&John Vinterlegene i Syd Korea med en fantastisk konkurrence med en præmiepulje på 90.000 kr. Du får 3 udfordringer pr. uge, og hvis du gennemfører alle tre deltager du i lodtrækningen om præmier for 10.000 kr. pr. uge og en finale med 50.000 kr. i præmiepuljen sidst i februar.\nlancerer hele tiden nye konkurrencer og aktiviteter, så hold øje med deres kampagneside, eller læs vores artikel om casino bonusser i marts, som vi opdaterer, så snart vi kender detaljerne om deres næste kampagne.\n200% casino bonus og 220 Free Spins\nAllerede før vi fik denne aftale om 20 eksklusive gratis spins uden indskud, havde Vera&John en af de mest attraktive velkomstpakker i Danmark. Her er et overblik over præcis, hvad du får:\n1. Opret en konto og få 20 Free Spins uden indbetaling (Eksklusivt gennem Casinopenge)\n2. Indbetal min. 100 kr. og få 200% bonus op til 1.000 kr. og 100 Free Spins. Du modtager 10 spins med det samme og 10 spins pr. dag de næste 9 dage\n3. Lav en anden indbetaling på min. 100 kr. og få 100% bonus op til 1.000 kr. og 100 Free Spins. Du modtager 10 spins med det samme og 10 spins pr. dag de næste 9 dage\n4. Lav en tredje indbetaling på min. 100 kr. og få 200% bonus på op til 1.000 kr.\nDu får altså i alt 220 Free Spins og op til 3.000 kr. bonus. Bonus og gevinster fra Free Spins skal gennemspilles 40 gange på spilleautomater, før du kan hæve, og du må højest satse 50 kr. pr. runde.


Akademi ønsker EU-ombudsmand for straffesager - politiken.dk\nAkademi ønsker EU-ombudsmand for straffesager\nI en tid, hvor EU-borgere udleveres til retsforfølgning i andre lande, er der brug for en uafhængig ombudsmand, som kan sikre, at folk får et retfærdigt forsvar, mener Akademiet for Europæisk Lovgivning.\nDanmark 5. mar. 2006 kl. 13.35\nDer er brug for en modvægt til myndighedernes stigende samarbejde mellem europæiske politimyndigheder.\nDerfor har Akademiet for Europæisk Lovgivning, ERA, taget initiativ til et seminar i den tyske by Trier til april for forsvarsadvokater, anklagere, dommere og politifolk. Målet er at afdække behovet for at etablere en strafferetslig ombudsmand, der kan varetage de sigtedes interesser for at få et retfærdigt forsvar.\nERA nævner selv en række praktiske problemer, som forsvarsadvokater møder i det nye, grænseløse Europa.\nHvem skal de eksempelvis klage til, hvis en klients rettigheder er overtrådt? Hvordan sikrer man, at en mistænkt får en forsvarer i flere lande på en gang? Og hvordan skal forsvarerne håndtere aflønning af tolke i andre EU-lande?\n85 år: Mens de andre i Rolling Stones tog stoffer, væltede Bill Wyman sig i kvinder. Men en af dem skulle han nok have holdt sig fra\nNedrivning truer: En række af Københavns overlevende byhuse risikerer at forsvinde\nUSA er ved at brænde ned, men alvoren er først lige begyndt at gå op for amerikanerne


Hvorfor har jeg startet den her blog? - Charlotte Kurtzmann\nHvorfor har jeg startet den her blog?\nJa, overskriften siger sig selv. Hvorfor har jeg valgt at starte en blog?\nJo, det har jeg fordi jeg efter længere tids overvejelser om at starte en blog tog springet. En slags frirum for min tilværelse som hjemmegående mor, hvor jeg hjemmepasser min lille datter. Men ligefrem en blog tænker du nok. Ja en blog! Et sted hvor jeg kan skrive alle mine tanker ned og dele dem med dig, som måske har det på samme måde.\nMen okay okay, det er ikke kun for at dele hverdagstanker og situationer med dig. Næ nej, det er også fordi jeg har en kæmpe passion med kage og bagværk generelt. Jeg elsker at stå i køkkenet og prøve nye ting. Teknikker, forme, farver, smage, ja you name it. Det er bare så sjovt og fascinerende hvad man kan med de forskellige råvarer! Det er kun fantasien som sætter grænser for, hvordan netop dit mesterværk skal se ud.\nOg så er der jo selvfølgelig sukkerafhængigheden som vi næsten alle har. Den kan vi ikke komme udenom. Om det er kage, chokolade, slik, chips eller noget helt femte, det er lige meget. Det gælder om at nyde de små syndige sager. Og det gør vi i den grad herhjemme. Vi elsker at hygge os med film og lækkerier. Jeg bager gerne en 2-3 gange i ugen og manden nyder godt af det. Hvilket resten af familien også gør. Det er så hyggeligt med hjemmebag og man bliver glad helt indeni, når folk synes godt om det man har bagt.\nNu til lidt mere om mig. Jeg hedder Charlotte, er 26 år og gift med Rasmus. Sammen har vi verdens smukkeste lille datter Nelly, fra september 2016. Vi har også for nyligt fået en lille hundehvalp, Buster, som er en Staffordshire Bullterrier.\nRasmus og jeg mødte hinanden i Århus, hvor han oprindeligt er fra, men grundet pladsmangel og alt for dyr husleje, er vi nu rykket tættere på min hjemstavn, nemlig Kolding. Vi bor i en lille by lidt nord for Vejle og det er nu ganske hyggeligt.\nVelkommen til min lille blog om livet søde tilværelse (ja, kage) og livet til tilder hårde tilværelse som hjemmegående mor.\nTusinde knus Charlotte.\nTags: blog, blogger, ny blogger, velkommen\nSuper nemme blåbær muffins


Fotograf i Nabben Assens ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nFotograf Nabben Assens, Få op til 3 tilbud nu\nSkal du bruge en fotograf i Nabben Assens? Så kan der være rigtig mange penge og meget tid at spare. Vi er nemlig gået sammen med et dygtigt firma, hvor du kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en billig fotograf i Nabben Assens. Det er let og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 5-7 minutter for dig at beskrive din opgave. Du kan her på siden læse lidt mere om, hvordan du gør, og hvorfor det kan være en god idé.\nSådan indhenter du tilbud på fotograf i Nabben Assens\nNår du skal indhente tilbud på en fotograf i Nabben Assens, skal du først og fremmest klikke dig videre til vores samarbejdspartners hjemmeside. Dette kan du gøre via knappen i toppen af denne side. Her skal du beskrive din opgave så detaljeret som muligt. Det skal du gøre, så de dygtige fotografer Nabben Assens kan komme med et så konkret tilbud til dig, uanset om du skal have taget billeder til brylluppet, fødselsdagen eller blot ønsker et portrætfoto. Når du har beskrevet din opgave, vil du inden for kort tid modtage dine tilbud, hvor du har fuld frihed til at vælge, hvilke tilbud på fotograf i Nabben Assens, du ønsker at gøre brug af. Husk det er ganske gratis og uforpligtende, så ønsker du ikke at gøre brug af nogle af dem, kan du blot kassere dem.\nFor mange kan det virke uoverskueligt og meget uigennemsigtigt at hyre en fotograf i Nabben Assens. Der kan være mange gode om buddet, og det kan være svært helt at aflæse de forskellige tilbud. Her vil du modtage tilbud fra billige fotografer nær Nabben Assens, der kan hjælpe dig med at tage gode billeder til din begivenhed. Såfremt du har spørgsmål til nogle af serviceydelserne, så er du altid meget velkommen til at tage fat i vores samarbejdspartner, da de kan svare konkret på din spørgsmål.\nFotograf Nørresundby Aalborg


Din top 3? Valgkamp for startups - Bootstrapping\nHvad skal vi have Simon Kollerup & Jeppe Bruus (S), Torsten Schack Pedersen & Louise Schack Elholm,(V) Mona Juul og Klaus Nyengaard, (C) Andreas Steenberg & Katrine Robsøe, (R) og måske Lisbeth Beck-Nielsen & Rasmus Nordqvist (SF) til at foreslå i valgkampen? 3:1 matching? Accelerationskapital til grøn omstilling? Totaløkonomiske grønne indkøb? Medarbejderaktier? Skattelettelser for risikotagning? Eller? Hvad skal være top 3 for os i startup netværk og vores mange organisationer i den valgkamp, der allerede er i gang?\nJesper Højberg Christensen jesper@bootstrapping.dk 22. juni 2022, kl. 09:54\nSom længden på en onlinediskussion vokser, vil sandsynligheden for en sammenligning med Hitler eller nazisme nærme sig 100 pct.” Sådan lød Godwins lov allerede i 1990. I dagens Danmark er vi kun nået til Trump-kortet, som Lars Trier Mogensen konstaterede i Føljeton: ”Ved allerede nu at indramme den borgerlige kritik som skingrende skør og tosset trumpistisk håber Hummelgaard og Tesfaye at tage brodden af de forventelige angreb på Mette Frederiksen”. Valgkampe er i dag næsten permanente, starter længe før valget – og især på de polariserende sociale medier.\nNår ideologisk-politiske fronter trækkes op, bliver det svært at få noget igennem et folketing. Især selvsagt for en mindretalsregering. Derfor er det så ærgerligt, at der er stor risiko for, at Simon Kollerup har forpasset at få reformer af iværksætterpolitikken, der går ud over sammenslutningen af EKF og Vækstfonden til Danmarks Eksport- og Investeringsfond. Det havde ellers været en fin slutsten for første periode eller et eftermæle for de nu tre år som erhvervsminister.\nMette Frederiksen har ifølge Noa Reddington i søndagens Politiken omdannet ”Statsministeriet til et Herlufsholm for bureaukrater. Selvsikkerheden er blevet hovmod. Styrken er blevet magtfuldkommenhed”. Nu er regeringen ved at forberede vælgerne dels på valget, dels på modtagelsen på mandag af Minkkommissionens rapport. Mink-eksproprieringen uden lovhjemmel er noget af det værste, jeg har oplevet i mit politiske liv. Men vurderingen af dens håndtering er nu engang ikke juridisk, men politisk. Så når den debat er ovre og glemt af mange vælgere efter sommer, kalder alt på et folketingsvalg.\nEn valgkamp er en kamp om de store linjer\nEt dansk valg handler om, hvem vi sætter for bordenden til de allervigtigste store samfundsudfordringer. Det vil som ved sidste valg handle meget om klima, og nu især den grønne omstilling. Men især og som altid om velfærd, p.t. nok mest sygehuse. Økonomi og især inflationen vil selvfølgelig fylde – jo senere valget udskrives, des mere – selv om landet som helhed har det godt, og parcelhusejere har job og er polstrede. Folkeskole og gymnasieoptag, forsvar og værnepligt, samt begyndende arbejdsløshed i byggeri m.m. kunne i løbet af valgkampen komme op på top 3. Der er da heldigvis et element af uberegnelighed. Men skat når højst lige op i top 10, erhvervsliv dårligt nok i top 20. Innovation, vækstiværksættere, udenlandsk arbejdskraft eller tech ejerskab til data kan end ikke registreres som temaer i de undersøgelser, som analyseinstitutter laver af vælgernes dagsorden. Så skal vi lade vores stemmer høre, som det hedder, er det med at få vores synspunkter ind i de top aganda’er, der allerede er valgets. Ellers står vi bare på sidelinjen og råber forgæves om manglende forståelse og støtte til vores teknologier og forretningsmodeller. For det at ændre politikernes og medierne (herunder de sociales) dagsordener er umuligt for os. Lad os se på opgaven og mulighederne.\nValgtema 1. Fra grøn snak til grøn frontløber\nI forhold til sidste valg er målsætningerne for Danmarks CO2-reduktion (hvor uendelig lidt vi end fylder i verden) blevet 70 % i 2030 og 100 % i 2050. Det gør debatten mere konkret, og især energiomstillingen med energiøer, PtX og CCS fylder her. Men også omstillingen af fødevarer, transport og bygninger har fokus. Så det er bare med at klø på.\nDet er jo noget, vi fx også diskuterer i Regeringens grønne iværksætterpanel. Og vi er som startup-repræsentanter enige om, at vi mangler flere tidlige grønne iværksætterprojekter, der kan skaleres. Så vi skal sikre 3:1 matching for de startups, der lever op til EU’s grønne taxonomi. Vi skal have stimuleret, fx ved lavere PAL-skat, at de pensionsmidler, der for lidt siden var værdisat til 5000 mia. kr., og nu med aktienedturen er lavere, men stadig svimlende, også går til accelerations- og venturekapital til de grønne scaleups i 50-500 mio. kr. klassen. Regeringen er lige i juni kommet med 6 mia. kr. i lånekapital til det segment, og det er godt. Men vi skal være endnu mere ambitiøse, hvis vi skal skabe fremtidens Vestas og nutidens Nortvolt.\nVi skal også kræve, at universiteterne går fra snak og erklæringer om, at de er bæredygtige, til at forskerne faktisk aktivt stimuleres til at kommercialisere. Som jeg lidt polemisk udtrykte det på folkemødet, har vi 10.000 professorer men kun én som DTU’s Jes Broeng, der forener dygtigste tidlige tech startup-ideer fra alle 8 universiteter med corporates.\nValgtema 2. Fra syg til rask sygehusvelfærd\nSygehuse og sundhed kan blive det store valgtema. Hvordan skaffer vi hænder til kronikere og ældre med andet end at give mere i løn. Tænk her, hvordan alle vores stærke life science og Health/Med Tech – senest her som ugens startups WARD 24/7, Measurelet – passer ind. Og hvordan sikre højeste behandling i hele landet (fx med telemedicin og med AI som fx Corti)? Eller sikre totaløkonomi i udbud, når vi bygger sygehuse. SKI, Københavns m.fl. kommuner er i gang med grønne udbudsregler, men det går langsomt. Grønne bygninger og interiør kan fx være 20 % dyrere at opføre, men holde længere og udskiftes cirkulært. Fra pensionskassers POP-finansiering til mere cirkulært og totaløkonomisk tænkende startups som fx Stykka kan man det. Vi skal have politikerne til at se det – og kræve det.\nValgtema 3: Fra inflations DK til fremtidens DK\nØkonomi plejer mest at handle om, hvem der skal sidde på finanserne og styre dem ansvarligt. Den er jo lidt svær at tappe ind i. Men der mangler en vision for Danmark. Vi går bagud af dansen, når Estland og Israel laver mange flere unicorns pr. indbygger. Og vi går en dag bagud af de gamle industri- og billande som Frankrig, Tyskland og England, fordi de massivt skatteintensiverer og støtter tech innovation. Vi skal fortælle, at vi skal stoppe med at brandbeskatte risikotagning og investering i bæredygtig vækst og straffe (nøgle)medarbejdere, der gerne vil være demokratiske medejere. Eller sagt anderledes: Vi skal støtte og stimulere den dejlige mængde dygtige iværksættere, der tonser ind på scenen, herunder i DR og TV2 programmer om iværksættere. Og vi skal klargøre, at når ambitionerne er til at skabe store internationale virksomheder, kan vi ikke bakke nok op med attraktive rammebetingelser og let og smidig regulering.\nMasser af gode startup forslag\nUgens startup Agreena er et godt eksempel på, at markedet må agere, når man som CEO Simon Haldrup siger, har ventet 30 år på, at staten stimulerer landbruget til at dyrke deres marker klima-forsvarligt. En grøn skattereform med CO2-afgift, så forurener betaler, er for enhver ny regering en kerneopgave, der skal løses. Og uanset hvem og af hvilken partifarve, en minister kommer, er erfaringen, at der dog i Danmark altid er et vist håb for, at vi efter valg får gennemført et par fornuftige ting.\nDer er forslag nok at plukke af! Folketingets skatteudvalgs arbejdsgruppe for iværksætteri er kommet med en række gode forslag. Venstre bød i maj ind med 23 fornuftige konkrete forslag til at stimulere vækstiværksættere. Alle partier fra SF til Dansk Folkeparti har (delvis) fornuftige erhvervs- og iværksætterpolitikker. Ellers kan de kigge i DI’s 25 forslag til ”Flere ny vækstvirksomheder” eller de 28 forslag i Dansk Erhvervs ”Verdens bedste iværksætterland”. Og så er der alle de mange forslag fra digitaliseringsudvalg, grønne udvalg, DTS (Danske Tech Startups), FBV, Aktive Ejere, IT-branchen, SMVDanmark, Dansk Iværksætterforening og mange flere. Alle de kataloger af forbedringer skal lægges på regeringens bord efter valgkampen.\nEr der håb – ja, det er der altid!\nInden da skal vi igennem en hård og polariserende valgkamp om magten. I Danmark er politikere dybest set enige om, at Danmark kan mere, at iværksætteri og innovation er super vigtigt for fremtiden, og især hvis det er grønt og bæredygtigt. Derfor er det også svært at få skabt kant på emnet i en valgkamp, og frem for alt vedrører det for få af vælgerne lige nu, når de bliver spurgt. Og som gammel politisk kommunikationsrådgiver kan jeg bevidne, at moderne valgkampe designes ud fra hvad vælgersegmenter helst vil høre. I økosystemet bliver vores opgave at stå sammen om at perspektivere de hovedemner, der allerede er, og sætte lys på, hvordan vi tackler dem, så vores børn kan løfte det hele fra godt til bedre.


Jumpband - MusicBox\nDe dygtige musikere i Jumpband fandt sammen om deres lyst til at underholde og sætte gang i et dansegulv. Deres stærke individuelle musiske kompetencer er basis for et sammenspillet band, der fremstår særdeles professionelt.\nJumpband har altid arbejdet målrettet på at skabe et internt godt samarbejde og en stærk fællesskabsånd. Når bandet fyrer den af, kan selv dem på bagerste række ikke undgå at blive smittede af bandets energiske energi og gode stemning.\nJumpband tilbyder også en udvidet pakke, hvor bandet spiller en mere rolig koncert ved gæsternes ankomst og under middagen, hvorefter de giver den fuld gas, når dansegulvet skal indtages.\nJumpband stiller op til et hyggelig event, hvor I quizzer og gætter sange fra de seneste årtier. De fleste gåder vil være korte dele af kendte eller mindre kendte numre. Så hvis du er god til at komme i tanke om, hvad sangen hedder, så er det lige noget for dig.\nEr der behov for at komme lidt på slap line, så stiller Jumpband op med sit kæmpe repertoire og lader jer gå linen ud med et fedt liveband i ryggen.\nEn aften med Jumpband vil du ikke fortryde!


DE BEDSTE hoteller i Sunrise Beach i 2018 - TripAdvisor\nPakkerejser til Sunrise Beach\nBedste hoteller i Sunrise Beach, Missouri\n3 ud af 11 ejendomme er tilgængelige i Sunrise Beach\nNr. 1 af 11 overnatningssteder i Sunrise Beach med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 11 overnatningssteder i Sunrise Beach med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 11 overnatningssteder i Sunrise Beach med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i Sunrise Beach\nNr. 1 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Sunrise Beach\nNr. 2 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Sunrise Beach\nNr. 1 af 3 B&B'er i Sunrise Beach\nNr. 3 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Sunrise Beach\nNr. 2 af 3 hoteller i Sunrise Beach\nNr. 4 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Sunrise Beach\nNr. 3 af 3 hoteller i Sunrise Beach\nNr. 3 af 3 B&B'er i Sunrise Beach


Vis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 719 anmeldelserFremragende68 %Rigtig god21 %Gennemsnitlig8 %Dårlig2 %Frygtelig1 %Restaurantens åbningstider Lukket KØKKENER Amerikansk, Fisk og skaldyr, Supper, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 17 Hypolita St, St. Augustine, FL 32084-3605Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er dette en amerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er dette en italiensk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i supper? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Anmeldelser (719)Medlemsvurdering Fremragende217Rigtig god75Gennemsnitlig26Dårlig3Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (323)Engelsk (709)Spansk (4)Flere sprog Sprog Dansk (323)Engelsk (709)Spansk (4)Fransk (2)Tysk (2)Portugisisk (2)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 323 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejUltimateWinesRedondo Beach, Californien24454Anmeldt 21 maj 2017 God fisk og skaldyr frokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrichardpeterbPhoenix, Arizona2Anmeldt 2 maj 2017 Et måltid, der Oversteg forventningerneMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPatricia RCrystal Falls, Michigan7412Anmeldt 23 april 2017 Vi havde en fantastisk frokost oplevelse her.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaulinda KDallas, Texas161Anmeldt 22 april 2017 Første gang besøgerMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRyan SAvon, OH137Anmeldt 26 februar 2017 Maden var fantastisk, servicen var dogHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVanessa VToronto, Canada6930Anmeldt 16 februar 2017 Stille og hyggeligt med god mad og fantastisk serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIslaEsperanzaLas Vegas, Nevada24094Anmeldt 2 februar 2017 Tag lige så godtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMarianne G5Anmeldt 17 januar 2017 Lækker og unik FrokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkleikinSarasota, Florida62Anmeldt 5 december 2016 Fantastisk service og appetitvækkerHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjeffrey bct489Anmeldt 15 november 2016 Fantastisk fisk tacosHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…33Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Hyppo1.137 anmeldelser 0,03 km væk Catch 27410 anmeldelser 0,04 km væk Cousteau's Waffle and Milkshake Bar473 anmeldelser 0,01 km væk Pizzalley's1.253 anmeldelser 0,07 km væk Seværdigheder i nærhedenSt. George Street3.804 anmeldelser 0,16 km væk St. Photios Greek Orthodox National Shrine294 anmeldelser 0,17 km væk Rendezvous Beer Bar52 anmeldelser 0,15 km væk Key Lime Shop10 anmeldelser 0,16 km væk Forbedr denne registrering