Noter: Hvad er imperialisme? 1870-1914 - Skoleanalyser.dk\nDu er her: Forside / STX / Historie / Noter: Hvad er imperialisme? 1870-1914\nNoter: Hvad er imperialisme? 1870-1914\n1 Hvad er Imperialisme?\n2 Sociale konsekvenser\n4 Industrialiseringen spreder sig\n5 Grunde til den Europæiske erobring\n5.1 Den moderne bevidsthed\n5.2 Videnskabelige revolutioner (side 11)\n6 Den hvide mands byrde – Skovgaard (år 1982)\n6.0.1 Afkoloniseringen fra 1945, kort version\nImperialisme er en betegnelse for ekspansiv politik, der forsøger at dominere (og ofte også udbytte) andre magter, folkeslag eller områder politisk og/eller økonomisk. Imperialisme forbindes ofte med kolonialisme, bestræbelsen på at skaffe sig og vedligeholde kolonier.\nImperialismen var udbredt i Europa i perioden fra det 16. århundrede helt frem til midten af det 20. århundrede, hvor Storbritannien havde held til at opbygge verdenshistoriens største imperium, der dækkede næsten 40 millioner kvadratkilometer, men også andre europæiske lande drev imperialistisk politik, fx havde Spanien, Frankrig, Holland og Portugal også mange kolonier. Det samme gør sig i mindre grad gældende for Danmark, Italien, Tyskland, USA og Belgien.\nOrdet bruges i nyere tid ofte om mindre konkrete former for dominans og udbytning, særligt om magtpolitiske og økonomiske relationer, der ikke har noget formaliseret grundlag og dermed ikke antaster den udbyttede parts suverænitet. I denne sammenhæng bruges det fx om USA’s udenrigspolitik.\nIndustrialiseringsprocessen er den store forandringsfaktor, som har skabt det samfund vi kender som i-landene og dermed også kløften mellem disse samfund og udviklingslandene.\nDet før industrielle samfund.\nDer kan ses fælles træk i de Europæiske landbrugssamfund omkring år 1750 og i dagens u-lande.\nDe ikke industrielle samfund er meget statiske. = nærmest økonomisk stillestående.\nLangt overvejende befolkning er beskæftiget i landbruget.\nBybefolkningen udgør derfor en lille andel af befolkningen.\nMeget begrænset arbejdsdeling og sparsommelig anvendelse af realkapital dvs. redskaber og maskiner. Forarbejdningen af vare foregår håndværkmæssigt.\nBefolkningsudviklingen er præget af høje fødselstal, familierne får mange børn.\nDødeligheden er til gengæld høj, især børnedødeligheden.\nLandbruget er afhængig af vejret, hvilket kan fremstå risikabelt hensyn til dødeligheden og levevilkår.\nDen globale industrialiseringsproces starter i England.\nI slutningen af 1700 tallet oplevede England en industriel revolution og dermed en udvikling.\nForudsætningen for industrialiseringen fandtes især på tre områder: forbedringer i landbruget, befolkningsudvikling og dampmaskinen.\nFra midten af 1700 tallet, indførte England nye reformer i landbruget, der indebar mere intensiv dyrkning af jorden (nye redskaber, jordbehandling – gødning osv.).\nDet resulterede i at bønderne kom ud af selvforsyningsøkonomien, og kunne derfor nu specialisere sig i fødevareproduktion og i stigende grad efterspørge forbrugsgoder fra fremvoksende industri.\nDerudover faldt dødeligheden pga. bedre hygiejne, færre epidemier og vaccinationer mod kopper mv. Og befolkningen begyndte at vokse.\nDen samlede virkning af landbrugsudviklingen og befolkningsudviklingen, gav overskudsbefolkning på landet, som måtte vandre ind til de hastigt voksende byer.\nNye jobmuligheder åbnede sig samtidig i byerne især pga. dampmaskinen. Derudover også spinde- og vævemaskiner, som gjorde det muligt at finde beskæftigelse i tekstil industrien. Tekstilindustrien var den mest fremvoksende og ledende industri. Dermed havde bomuldsindustrien også en ledende rolle. Branchen var meget elastisk både på efterspørgsel og udbud. Hvis man kunne producere billigere, kunne man øge afsætningen betydelig, idet bomuldsvare kom indenfor større befolkningsgruppers økonomiske rækkevidde.\nAnvendelse af maskiner i produktionen, ledte til stærkt stigende behov for kul og jern.\nDampmaskinen muliggjorde revolution på transportområdet: fra ca. 1830 jernbaner (damplokomotiv), senere dampskibe.\nDet var meget vigtigt, da det krævede gode transportmuligheder ved masseproduktion til flere store markeder.\nHvorfor netop England?\nDet var der flere grunde til:\nEngland var begunstiget fra naturens side: rigeligt forsyninger med kul og jern.\nGode muligheder til at udnytte den billige søtransport.\nEngland havde stærke håndværkstraditioner indenfor tekstilproduktion.\nDet britiske ørige udgjorde et frit indre marked uden toldgrænser mellem landsdele.\nEngland var den førende kolonimagt. Udbyttet fra kolonierne førte til kapital til landet.\nKolonierne sikrede forsyninger med råstoffer og udgjorde et marked for britiske industriprodukter.\nEngland have opbygget en stor flåde, og var dominerende nation på verdenshavende.\nOversøiske trekantshandel: vare fra England blev udskibet til Vestafrika til bytte for slaver, slaverne blev sejlet til Vestindien, hvor de blev solgt. Derefter blev skibende fyldt op med sukker, bomuld og tobak fra plantagerne i Indien og sejlet tilbage til England, hvor de blev bearbejdet og solgt til Europa.\nDannedes en ny fabrikantgruppe i overklassen, der var i stand til at samle sig kolossale formuer.\nEn anden ny gruppe var by-arbejderne.\nOverskudsbefolkningen fra landet, kom til at leve i fugtige, mørke og overbefolkede lejligheder. Hvilket var pga. de hastigt voksende industribyer manglede fuldstændigt huse/lejligheder, til de mange tilflyttere.\nDer var heller ikke kloaksystem eller ordentlig forsyning med rent vand. Og kulstøvet fra skorstenene lagde sig overalt som en tæt tåge. Resultatet blev særdeles høj dødelighed i byerne.\nUndersøgelse i 1830erne vist, at den gennemsnitlige levealder for Manchesters arbejderbefolkning var 17år. mens den var dobbelt så høj på landet.\nDerudover stiftede man bekendtskab med et nyt begreb: arbejdsløshed. Undersøgelser tyder på, at arbejdsløsheden svingede fra år til år, men understeg ikke 10%. – lønniveauet trykkedes derfor.\nArbejdede ændrede karakter, idet de nye produktionsformer ikke stillede store krav om håndværksmæssig kunnen. Maskinerne kunne betjenes af ufaglærte, selv af børn. I arbejderfamilien var det normalt, at både hustruen og børnene tog arbejde i fabrikker eller miner. Derved trykkedes lønniveauet yderligere.\nArbejdspladsen var typisk direkte sundhedsfarlig og arbejdsdagen lang – 12 timer.\nIndustrialiseringen spreder sig\nDen engelske industrialisering påvirkede udviklingen i de øvrige europæiske lande på flere måder:\nEnglands førerstilling betød det var svært at konkurrere hensyn til forarbejdede vare.\nMen til gengæld England fungerede som et lokomotiv for den økonomiske udvikling i andre lande, da fra ca. 1830 ikke længere kunne brødføde sig selv pga. den kraftige befolkningsvækst i bybefolkningen fra landet. Det betød at de måtte importere fødevare og råstoffer fra andre lande, hvor især Danmark mærkede en stor eksportboom af landbrugsvare, og Sverige oplevede stor træ eksport. Derved fik disse lande tilført kapital fra England.\nI slutningen af 1800 tallet sidste tredjedel, begyndte industrialiseringen for alvor at spredes sig ud i Europa. Der skete også en industrialisering i Japan og USA i samme periode.\nUdviklingen fra 1870 og frem 1. verdenskrigs udbrud i 1914, kaldes for den industrielle revolutions anden fase. I denne periode var Tyskland og USA de førende lande.\nEfter 1870 blev der tale om nye produkter, brancher der blev dominerende. Stål kunne nu massefremstilles pga. ny teknik, og man blev i stand til at udnytte el-kraften. Store fremskridt inden for kemien, lagde grunden til den kemiske industri, f.eks. fremstilling af kunstgødning.\nDerudover blev olieindustrien betydningsfuld.\nPerioden præges af koncentrations- og monopoliseringstendenser, da det krævede høje kapital udgifter og investeringer for at overleve som virksomhed.\nGrunde til den Europæiske erobring\nDer hersker blandt historikere nogenlunde enighed om, at de europæiske lande i perioden efter 1870 kom ind i et kapløb om at dele områder af verden, før de endnu ikke var under deres kontrol.\nlandene forsøgte nu at beskytte deres opvoksende og endnu spæde industrier med toldmure, som holdt konkurrenternes varer borte.\nDerfor var der kun en løsning for de europæiske lande: koloni erhvervelse. I kolonierne kunne man håbe på at slippe af med overskudsproduktionen. Samtidig havde disse kolonier en række råvare at byde på til nationens industri: bomuld, gummi, kul, jern, olie og ædelmetaller.\nEn vigtig baggrund for industrialiseringen var udviklingen af samfærdsmidlerne (effektive transportmuligheder til at transportere vare rundt omkring, skibe, damplokomotiv).\nNationalisme – Nationalismen er en slags følelse af, at ens eget land, folk og kulturelle værdier er bedre end andres.\nKolonierobringer et udtryk som national prestige – en konkurrence om hvem der havde flest kolonier. Det var befolkningens pligt, at slutte sig op bag politikkerne og herskerne i kampen om national prestige.\n”Survival og the fittest” blev overført til nationernes liv. Den bedst nation måtte sejre, de andre gå til grunde. Derfor måtte de fremmede befolkninger finde sig i at blive undertrykt i kolonierne.\n”der er intet chokerende i en højerestående races erobring af en laverestående races land med henblik på at herske over den”\nDerudover skal ”missionens” rolle nævnes. Både katolske og protestantiske missionærer drag ud for at udbrede kristendommen.\nDen moderne bevidsthed\nDen moderne måde at tænke på, blev til i disse år.\nDet var et brud med fortiden, hvor religionen i hundrede år havde dannet verdensbilledet, moral meningen med livet.\nNu blev Gud erstattet af videnskaben og troen erstattet af fornuften. ”Alt kan forklares ad fornuftens og logikkens vej.”\nDarwinismen (side 10)\nFremskridtstro og videnskabsbegejstring (side 11)\nVidenskabelige revolutioner (side 11)\nNationalisme og racisme (side 12)\nNationalismen tilfredsstillede sig dybere behov i det rodløse industrisamfund, den gav følelsen af at høre til i og være del af et fællesskab.\nFordomme (side 13)\nDen hvide mands byrde – Skovgaard (år 1982)\nSkovgaard var kendt for at forsvare britisk imperialisme som en måde, hvorved den vestlige verden beskyttede kolonilandene imod deres egne indbyrdes krige og korruption. Fordi den vestlige verden var teknologisk og økonomisk overlegen, var den moralsk forpligtet til at hjælpe andre lande. Han udtrykte det i begrebet “Den hvide mands byrde”.\nErobringens faster (side 15)\nI 1800 dækkede Europa og europæiske besiddelser 55% af landjorden.\nI 1978 67%\nI 1914 84,4%\nPerioden op til 1882\nPræget af mangel på imperialistisk begejstring og af, at de erobringer, der rent faktisk blev foretaget ikke var led i en større samlet planlægning i de europæiske lande.\nUformel imperialisme, hvor der oprettedes en række traktater, der gav politisk kontrol over de indfødtes stater, men ikke besiddelse af dem. De ledende var opdagelsesrejsende, handelsfolk, missionærer osv. i perioden.\nFieldhouse for papiropdelingen.\nEuropæiske regeringer gjorde krav på næsten hele Afrika, Sydøstasien og øerne i Stillehavet.\nBismarck politikken satte gang i begivenhederne.\nDen europæiske politik blev præget af, at diplomaterne sad ned store verdenskort foran sig og udpegede områder, som de kunne gøre krav på.\nOmkring 1890 var der ikke mange områder tilbage, og det gik derfor ud på at bibeholde de områder man havde krævet. ”besætte og befæste” områderne, så andre ikke kunne tage dem. Det betød at indfødte som man førhen har kontrolleret af traktater og løfter, nu blev undertvunget af magt. På den måde blev maskingeværet symbol for denne periode.\nDet skabte også store stridigheder mellem stormagterne, når de rumlede sammen om krav af en koloni, der næsten ledte til krig.\nIdeologier, conquistadorer og politikere (side 16-18)\nHvem var erobrerne? Og hvor var kolonierne? — side 19: kort over Afrika.\nI perioden 1870-1920 voksede USA’s befolkning fra 38 millioner til 106 og antallet af stater fra 37 til 48. Den hastige kapitalistiske udvikling havde i starten af det 20. århundrede forvandlet landet fra et landbrugsland til et industrisamfund.\nAfkoloniseringen fra 1945, kort version\nÅrsaget til afkoloniseringen?\nBaggrunden for afkoloniseringen må søges, både i ændringerne i styrkeforholdene i verden som helhed og i det pres der nedefra blev udøvet fra nationalistbevægelsernes side.\nAfrikanske nationalister understregede, at FN’s menneskerettighedserklæring også skulle gælde for afrikanere.\nSvækkelsen af de traditionelle kolonimagter gav færre muligheder for at modstå den befrielseskamp, der mange steder ulmede. Samtidig pressede USA på for en «åben politik» med frit spillerum for handel og investeringer (frihandel uden handelsbarriere) i stedet for et protektionistisk kolonisystem (handelsbarriere overfor lande udenfor ens imperium). Afrikanske nationalister understregede, at FN’s menneskerettighedserklæring også skulle gælde for afrikanere. USA og Sovjet var modstandere af kolonisystemet. Begge lande ønskede indflydelse på kontinentet: USA først og fremmest økonomisk og Sovjet politisk. Amerikanerne indså, at koloniseringen var unødvendig for at bevare den økonomiske kontrol.\nafkoloniseringen af Afrika hurtig. Den tog et par årtier fra 1955 til 1975, hvis vi ser bort fra nogle lande i det sydlige Afrika med stærk settlerdominans.\nUSA´s håndtering af koloniafviklingen?\n”genopbyggelse af Europa, frem for kolonierne”\nOvergangen fra koloni til selvstændig stat?\nLangsigtede konsekvenser af koloniseringen?\nKontinentet står aktuelt overfor en række fælles udviklingsproblemer.. Det drejer sig om korruptionen, AIDS, tørken og arven efter apartheid.\nKorruption undergraver menneskerettigheder, demokrati og god ledelse. Korruption hæmmer etableringen af virksomheder og svækker økonomisk udvikling.\nÅrsagen til fødevaremangelen er i første række krig, konflikter og fattigdom.\nPå trods af FN-konventionerne om klimaændringer og mangfoldigheden i naturen, ser ørkenspredningen ikke ud til at påvirke de rige lande. De er ikke direkte berørte og deres erhvervsliv profiterer ikke på bekæmpelsen af ørkenspredningen gennem for eksempel salg af teknologi.\nApartheid betyder oprindelig «adskillelse» på afrikaaner-sproget i Sydafrika, og blev frem til overgangen i starten af 1990’erne brugt som betegnelse for den hvide befolknings økonomiske, politiske og ideologiske herredømme i dette land. Apartheidideologiens repræsentanter forsøgte at retfærdiggøre den racistiske undertrykkelse med argumenter om, at de forskellige «kulturer» bedst udvikles adskilt, og at forudsætningen for harmoni er, at alle accepterer sin egen races særlige plads i samfundet.\nKoloni lande = fattige i dag. Eks. Afrika… Borgerkrige, ustabile styreformer (enten svag demokratisk eller diktatur)\nKoloni ejer lande = rige velhavende lande i dag. Eks. England og USA.\nStore flygtninge strømme.\n”Den nye verden” side 296-303.\nUlandsbistand: forskellige typer, ulandsbistandens rolle og udvikling?\nEfter 2. verdenskrig, oprettede forestillingen om, at de rige lande bør yde bistand til de fattige. England og Frankrig oprettede udviklingsfonde til dette formål. Den amerikanske bistandspolitik indledtes i 1949, ved præsidents Trumans tale, hvor han opfordrede til en massiv økonomisk indsats for den fattige verden. Motiver var at opretholde og styrke indflydelse i modtagerlandene. USA støttede i 1950erne og 1960erne primært vestlige orienteret lande, man mente var truet af kommunisme: Taiwin, Sydkorea, Pakistan, Thailand, Filippinerne og Sydvietnam.\nUSA: ”fredskorpset”, hvor idealistiske unge mennesker stillede deres arbejdskraft gratis til rådighed for udviklingslandene.\nStorbritannien, Frankrig og USAA ydede økonomisk hjælp i 1960 (side 297). Derudover også Sovjet.\nØkonomiske motiver til at yde bistand: sikre adgang til råstoffer og afsætningsmarkeder.\nDen tredje verden foretrak hjælp via. FN ”multilaterale bistand” var ikke tosidede hjælp og skabte ikke politisk afhængighed. Politisk afhængighed og tosidede hjælp, var derfor man prøvede at give bistand uden om FN.\nbistand inddeles i to former:\na) Den bi-laterale bistand\nb) Den multilaterale bistand.\nDen første er bistand fra et land til et andet land, altså en aftale mellem to lande (“bi-” betyder to). Den anden form er bistand, der ydes til mange lande gennem internationale organisationer.\nHvad er FN, og hvilken betydning har FN haft for udviklingslandene og udviklingshjælpen?\nForenede Nationer (forkortes FN) er en verdensorganisation, der blev dannet efter 2. verdenskrig den 24. oktober 1945 af 51 stater. Organisationen havde det formål at forhindre en verdenskrig i at opstå nogensinde igen. Menneskerettighederne er blevet formuleret i FN.\nDen multilaterale bistand.\n”De rige lande burde bringe deres udviklingsbistand op på et beløb, der svarede til 0,7% af deres BNP.” Førte kun til en smule mere bistand, hvilket var skuffende.\nFN kæmpede for de fattige lande. Udviklingsbistanden skulle øges, den tredje verden skulle have bedre adgang til lån, den rige verden skulle åbne deres markeder for den tredje verden, der skulle sikres stabile priser på de råvarer ,mange tredjelande var afhængige af. Men meget lidt blev ført ud i livet. Det skyldes blandt andet oliekriserne i 1973-1947 og 1979-1980 ramte økonomien hårdt. Arbejdsløshedsproblemer i de rige lande betød, at ingen regeringer for alvor var indstillet på at lukke op for de industrielle produkter, som den tredje verden kunne tilbyde. Man forsøgte i stedet at beskytte egne arbejdspladser.\nI 1990erne fjernede stort set alle de rige lande fra målet om de 0,7% bistand af BNP. De flest lande fastholdt bistandsbeløbets størrelse, men undlod at lade det vokse i takt med den økonomiske vækst. Det værste var amerikansk bistandshjælp faldt fra 11,3 milliarder i 1990 til 9,4 milliarder i 1996, hvilket svarede til 0,1% af deres BNP. Der var udbredt tvivl om virkningen af hjælpen bl.a. pga. korruption i de fattige lande. USA ville heller ikke yde økonomisk støtte, hvis man ikke fik politisk støtte tilbage. USA koncentrerede om steder hvor USA´s interesser var størst. Man ville hellere støtte genopbygningen af Europa og den østlige blok af Europa efter kommunismens/Sovjets fald.\nGældskrisens årsager og konsekvenser?\nKombinationen af stigende realrente, faldende økonomisk vækst og eksportvanskeligheder resulterede i gældskrisen.\nMens u-landshjælpen stagnerede i 1970erne, øgedes lånene til den tredje verden fra private banker, i høj grad styret af verdensbanken og IMF.\nKonsekvenser på side 301-302\n2015 Målene FN\n2015 Målene, også kaldet FN’s 2015 mål, er otte konkrete, tidsbestemte mål for at bekæmpe verdens fattigdom frem til 2015. De blev vedtaget i år 2000 af en række stats- og regeringschefer på FNs Årtusindetopmøde. Målene er inden 2015 at:\nHalvere andelen, som lever for mindre end én dollar om dagen, og halvere andelen som lever i hungersnød.\nAlle børn skal have adgang til en grundskoleuddannelse.\nFremme ligestilling og styrke kvinders rettigheder, herunder ligestilling på grundskole- og alle uddannelsesniveauer.\nReducere spædbarnsdødeligheden og mindske dødeligheden blandt børn under fem år med to tredjedele.\nReducere dødsfald i forbindelse med fødsler og graviditet med tre fjerdedele.\nStandse udbredelsen af hiv/aids, malaria og andre sygdomme, der truer menneskeheden.\nSikre en miljøvenlig og bæredygtig udvikling, herunder halvere andelen af mennesker uden adgang til rent drikkevand, og forbedre levevilkårene væsentligt for mindst 100 millioner mennesker, der lever i slumområder inden 2020.\nOpbygge et globalt partnerskab for udvikling og sikre øget bistand, retfærdige handelsregler og gældslettelse for udviklingslandene.


Tarot: Sådan bliver din kærlighed i fremtiden » Klarsyn24\nFinder jeg den eneste ene? Er mit forhold slut? Finder jeg sammen med min ekskæreste igen? Spørgsmålene til din fremtidige kærlighed kan være mange og brede. Og sidder du alene med dine spørgsmål, kan det føles overvældende. Tarotkort kan hjælpe dig til svar.\nNoget af det største for de fleste mennesker er at finde kærligheden. Nogle finder ubesværet den eneste ene, mens andre må kæmpe mere for at finde kærligheden. Er du en af dem, der søger, er du måske i tvivl om, hvordan du finder den person, du skal dele livet med.\nKontakt vores dygtige Clairvoyante Tarot konsulenter\nHvis du allerede har ledt højt og lavt, været på en række dates, forsøgt dig med forskellige typer og stadig er single, så kan modet være næsten ikkeeksisterende. Men giv ikke op. Tarotkort kan guide dig til at finde kærligheden, så du også kan nyde tosomheden i fremtiden.\nEt åbent sind baner vejen\nNår du er på jagt efter kærligheden, er det vigtigt, at du er åben og villig til at finde ægte kærlighed. Tarotkort kan vise dig vejen, men du må selv gå den. Det kræver et åbent sind, for din kommende partner er måske ikke, som du har tænkt eller håbet på.\nMange af os danner tidligt i livet billeder af vores store kærlighed. Den person, vi skal giftes med og måske danne familie med. Efterhånden som tiden går, får vi skabt flere kriterier, som vores kommende partner skal leve op til. Og det kan spænde ben for kærligheden.\nEr du åben, kan du blive positivt overrasket, når du møder den person, der slår benene væk under dig. Selv om personen måske ikke ser ud, som du havde fantaseret. Eller har det job, du tænkte. Eller kører i den bil, du forestillede dig. Men du får måske en kærlighed, der overgår dine drømme.\nTarot giver dig en rejseplan til kærlighed\nTarot kan lede dig på rejsen. Kortene kan give dig svar på, hvordan du lykkes med at finde din kommende partner. De kan guide dig til, hvor og hvornår du finder den eneste ene. Du kan få oplyst, hvad der vil binde jer sammen, og hvad dit første indtryk vil være af personen.\nDu kan altså få en ret detaljeret rejseplan til at finde kærligheden med tarotkort. Men det kræver, at du er villig til at gøre en indsats for at nå derhen. Nogle gange kræver det også en omgang indvendigt arbejde for, at du kan udvikle dig til at møde den person, der vil gøre dig lykkelig.\nFå dit forhold tilbage på sporet med tarotkort\nHar du allerede en partner, men ved du ikke, om personen er den rigtige for dig? Eller har I haft et voldsomt skænderi eller gennemgået en krise, og nu er du bekymret for, om jeres forhold er forbi? Svarene på dine bekymringer kan du finde i tarotkortene.\nDu behøver ikke være i et dårligt forhold for at få gavn af en læsning med tarotkort. Du kan sagtens være i et forhold, hvor hverdagen fungerer godt, og hvor der ikke er kriser eller dårlig kommunikation. Men du føler måske, at I er ved at glide væk fra hinanden.\nDu kan også føle, at din partner er fraværende, eller du bliver taget for givet. Får du ikke afklaring, kan du nå at danne mange tanker om, hvad der er galt. Og i værste fald kan det ende med et brud, fordi tilliden og intimiteten forsvinder. Ved hjælp af tarot kan du få dit forhold tilbage på sporet.\nEr du også nysgerrig på, hvordan du møder din kommende livspartner? Eller vil du have ro i det forhold, du er i? Tarotkort kan give dig svar på dine spørgsmål. Kontakt vores dygtige Tarot konsulenter – de er klar til at hjælpe dig til et liv med ægte kærlighed.


Køb et nyt tag i smart design og lysplader i høj kvalitet hos Profilmetal A/S - Smallweb\nwww.profilmetal.dk er siden for dig, der har brug for at få udskiftet eller opgraderet taget til dit firma. Hvad end du leder efter specifikke dele, såsom tagrender, lysplader og undertage m.m. eller har brug for at få lagt helt nyt tag, så er der rig mulighed for at få opfyldt dine ønsker hos Profilmetal A/S.\nFind et nyt tag her\nFå nyt tag hos Profilmetal A/S i dag. Her er der stor passion for kvalitet, samtidig med at priserne holdes nede. Alle Profilmetal A/S’ nye tage er af høj, danskproduceret kvalitet, så du er sikret nogle af de bedste materialer på markedet. Tag selv et kig rundt på siden og se, om ikke et af Profilmetal A/S’ lækre ståltage skal være dit nye tag. Her er mange muligheder, både hvad angår selve taget samt de mange dele og detaljer, der hører med. Så gør dig selv en tjeneste og bestil nyt tag her i dag.\nLysplader i forskellige varianter\nHer på siden finder du Profilmetal A/S’ brede og kvalitetsbevidste udvalg af lysplader til både tagstensplader, trapezplader m.m. Du finder lyspladerne i flere forskellige varianter, så du har mulighed for at finde den helt rette til netop dit tag. Ligesom alle Profilmetal A/S’ øvrige produkter, er deres lysplader af yderst høj, danskproduceret kvalitet, der sikrer dig lang holdbarhed og et klart lysindfald. Gå selv på udkig i dag og find den rette variant af lysplader til dit tag.\nGå ikke ned på kvalitet, men handl tag og tilbehør hos Profilmetal A/S i dag. Her får du leveret dine ordrer med dag-til-dag-levering, og du får op til 40 års garanti på flere af de lækre produkter.


Sundhedsjobs.dk - Har du interesse for at stå i spidsen for rehabilitering og psykose\nJobbet "Har du interesse for at stå i spidsen for rehabilitering og psykose" er udløbet\nSå har Psykiatrisk Center Amager per 1. november 2019 eller snarest derefter en ledig speciallægestilling på afsnit A2. Afsnittet er et subspecialiseret åbent døgnafsnit for psykoselidelser hos patienter over 35 år. Stillingen skal besættes som afsnitsledende overlæge.\nTil stillingen søges en speciallæge, der har lyst til at indgå i det kliniske og forskningsmæssige arbejde indenfor udredning, psykopatologi og -farmakologi. Det tilstræbes, at speciallægen ud over at have arbejdsfunktioner i almenpsykiatrien, også vil kunne få tildelt arbejdsopgaver, der giver mening i forhold til særligt interesseområde.\nAfsnittet har en velfungerende og engageret personalegruppe, der består af reservelæge, specialpsykolog, afdelingssygeplejerske, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter, recoverymentor og sammen med naboafsnittet fysioterapeut, socialrådgiver og lægesekretær.\nAfsnittet varetager behandling af patienter over 35 år med psykosesymptomer. Mange er udredt og følges ambulant, men udredningsopgaver forekommer. A2 har 16 senge, som er placeret vis á vis med et åbent naboafsnit med 16 senge. Der er et godt samarbejde med naboafsnittet ligesom der deles flere faciliteter hermed.\nTo af afsnittes sengestuer øremærkede til patientstyrede indlæggelser. Her kan ambulante patienter med kontrakt indlægge sig selv efter nærmere aftaler i op til 5 døgn.\nSpeciallægen skal herudover kunne uddelegere ansvar og have lyst til og evner for at indgå i arbejdet med at planlægge og lede recoveryorienterede, strukturerede forløb med tæt inddragelse af patienter og pårørende.\nDet er en forudsætning for at søge stillingen, at speciallægen vil gå aktivt ind i forbedringsarbejdet, da det er en del af kulturen på centeret. Der er god mulighed for kollegialt samvær og undervisning med de lægekolleger, der arbejder på Digevej og den øvrige ambulante psykiatri på Hans Bogbinders Alle og Gammel Kongevej.\nLedelse af patientforløb under indlæggelse\nVaretage udredning og behandling i samarbejde med specialpsykolog\nDeltage i undervisning af kolleger og YL\nImplementeringsopgaver på tværs af centeret\nSikre forankring af kvalitets- og forbedringsmodel i afsnittet – inkl. aktiv deltagelse i og afholdelse af ugentlige forbedringsmøder\nDen ambulante behandling varetages i to psykiatriske ambulatorier på hhv. Hans Bogbinders Allé og Gl. Kongevej og i Psykoterapeutisk og Ældrepsykiatrisk Ambulatorium, som ligger på Digevej. Derudover har vi et OPUS Ambulatorium, Gadeplansteam og Kompetencecenter for Selvmordsforebyggelse.\nPsykiatrisk Center Amager er et universitetshospital med uddannelses- og undervisningsaktivitet samt en Forskningsenhed. Centeret er klassificeret til uddannelse af læger i alle stillingskategorier KBU- (klinisk basis- uddannelse), speciallæge i almen medicin samt til Introduktions- og hoveduddannelsesstillinger i psykiatri og til uddannelse af specialpsykologer. Centeret varetager studenterundervisningen af medicinstuderende på 4. semester ved Københavns Universitet.\nStillingen er 37 timer ugentligt. Stillingen er vagtbærende. Speciallægen deltager enten i døgnbagvagt eller Speciallægevagt i Front (SIF) med forventeligt 2-3 vagter fra 15:30-20 månedligt, heraf en weekend hver anden måned. Aktuelt er ordningen særskilt aflønnet, og vagter fordeles frivilligt.\nAnsøgningsfrist: Mandag den 16. september 2019 kl 12.\nKlinikchef René Sjælland på rene.sjaelland@regionh.dk, telefon 21729501 eller\nAfdelingssygeplejerske Sigrid Matthesen, sigrid.matthesen@regionh.dk.


The George Inn, Chippenham - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nForslag til aktiviteter i Chippenham\nAlle hoteller i Chippenham Tilbud på hoteller i Chippenham Billig rejse Chippenham\n5-stjernede hoteller i Chippenham\n4-stjernede hoteller i Chippenham\n3-stjernede hoteller i Chippenham\nAlle restauranter i Chippenham Restauranter i nærheden af The George Inn\nPopulære køkkener i Chippenham\nBritisk restauranter i Chippenham\nCafé restauranter i Chippenham\nFastfood restauranter i Chippenham\nIndisk restauranter i Chippenham\nItaliensk restauranter i Chippenham\nKinesisk restauranter i Chippenham\nPizza restauranter i Chippenham\nRestauranter med glutenfri mad Chippenham\nVeganske restauranter i Chippenham\nVegetarrestauranter i Chippenham\nBedste Roastbeef i Chippenham\nBedste Ostekager i Chippenham\nBedste Krabbe i Chippenham\nBedste Fish & Chips i Chippenham\nBedste Baguetter i Chippenham\nBedste Ribben i Chippenham\nBedste Sprængt oksebryst i Chippenham\nBedste Halloumi i Chippenham\nBedste Hamburgere i Chippenham\nBedste Lasagne i Chippenham\nMorgenmadsrestauranter i Chippenham\nFrokostrestauranter i Chippenham\nMiddagsrestauranter i Chippenham\nBørnevenlige restauranter i Chippenham\nKaffe og te i Chippenham\nRestauranter med sent åbent i Chippenham\nRestauranter med udbringning i Chippenham\nRestauranter med udendørs spisning i Chippenham\nRestauranter til gruppemiddage i Chippenham\nAlle aktiviteter i Chippenham Aktiviteter i nærheden af The George Inn\nChippenham VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om ChippenhamHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nEuropa Storbritannien (UK) England Wiltshire Chippenham Restauranter i Chippenham The George Inn\nNr. 24 af 89 Restauranter i Chippenham $$ - $$$\nBar, Pub, Vegetarvenlig Sandy Lane, Chippenham SN15 2PY, England+44 1380 850403Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 209 anmeldelserFremragende59 %Rigtig god17 %Gennemsnitlig12 %Dårlig6 %Frygtelig6 %Åben nuti - sø00:00 - 23:00Alle åbningstider KØKKENER Bar, Pub, Vegetarvenlig PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Sandy Lane, Chippenham SN15 2PY, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (209)Medlemsvurdering Fremragende66Rigtig god21Gennemsnitlig12Dårlig5Frygtelig6Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (110)Engelsk (208)Portugisisk (1)Sprog Dansk (110)Engelsk (208)Portugisisk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 110 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMargaret PBrisbane, Australien378Anmeldt 20 juni 2017 fra mobile enheder God madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejschwyz1967Calne, Storbritannien106Anmeldt 19 juni 2017 FremragendeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejvanessa-1766Marlborough, Storbritannien44Anmeldt 10 juni 2017 Opdater til forrige 5 * anmeldelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 11 juni 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMark N3919Anmeldt 10 juni 2017 fra mobile enheder Godt måltidMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 11 juni 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMike_Rob1948Chippenham, Storbritannien93Anmeldt 3 juni 2017 fra mobile enheder Dato nat med min koneMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 10 juni 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNettieSpagettieBristol, England8974Anmeldt 24 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk FrokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 30 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPTandALLondon, Storbritannien379Anmeldt 22 maj 2017 fra mobile enheder Improviseret besøgMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 23 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChristina R74Anmeldt 1 maj 2017 fra mobile enheder Den bedste søndagens frokost ... nogensindeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejFinlays_folkstrowbridge3119Anmeldt 28 april 2017 fra mobile enheder Fantastisk mad og venligt personaleMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 maj 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaul RMeltham, Storbritannien2811Anmeldt 15 april 2017 fra mobile enheder Dejlig vende tilbageMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Helen D, Owner hos The George Inn, svarede på denne anmeldelseSvarede 17 april 2017Google Oversæt Mere\nForrigeNæste123456…11Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenBowood Treehouse Café52 anmeldelser 2,48 km væk The Greyhound364 anmeldelser 2,48 km væk Fay's Bistro226 anmeldelser 4,55 km væk The Coconut216 anmeldelser 3,45 km væk Seværdigheder i nærheden11th Hour Escape Rooms Limited79 anmeldelser 1,29 km væk Bowood House and Gardens373 anmeldelser 2,33 km væk Cherhill White Horse and Monument79 anmeldelser 4,31 km væk Lacock Abbey1.004 anmeldelser 4,77 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The George Inn.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nBar, Pub, Vegetarvenlig\nBookinger, Udendørsservering, Buffet, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Gratis parkeringsplads, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Digitale betalinger, Handikapvenlig, Gratis wi-fi\nForretningsmøder, Familier med børn, Lokalt køkken, Store grupper, Særlige lejligheder, Romantisk\nSandy Lane, Chippenham SN15 2PY, England Placering:


Alle restauranter i San Ramon Restauranter i nærheden af Museo de San Ramon (Museum of San Ramon)\nAlle aktiviteter i San Ramon Aktiviteter i nærheden af Museo de San Ramon (Museum of San Ramon)\nSøg Centralamerika›Costa Rica›Province of Alajuela›Canton of San Ramon›San Ramon›Forslag til aktiviteter i San Ramon›Museo de San Ramon (Museum of San Ramon)\nNr. 3 af 9 aktiviteter i San Ramon Historiske museer, Museer Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Parque Central - South Side, San Ramon 20201, Costa Rica Telefonnummer:\n445 5533 Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 3 april 2016 RM D, Durango, Colorado\n30 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i San Ramon er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Museo de San Ramon (Museum of San Ramon) Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Museo de San Ramon (Museum of San Ramon), kiggede også på\nSan Ramon, Canton of San Ramon Alle aktiviteter i San Ramon (10)\nHar du været i Museo de San Ramon (Museum of San Ramon)? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Museo de San Ramon (Museum of San Ramon) og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Museo de San Ramon (Museum of San Ramon) og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Museo de San Ramon (Museum of San Ramon) Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 46 anmeldelser El Silencio de Los Angeles Cloud Forest Reserve\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 57 anmeldelser Restaurante Nazca\n94 anmeldelser Aromas Cafe


Ude af Den store bagedyst: Derfor blev Caroline rørt | BILLED-BLADET\nLørdag, 21. november 2020 - af Laura Dalgård Hansen\nUde af Den store bagedyst: Derfor blev Caroline rørt\nCaroline blev rørt, da hun måtte sige farvel til "Den store bagedyst", og det var der en ganske særlig grund til.\nHun har imponeret med sin kreative evner i ”Den store bagedyst”, men semifinalen lørdag aften blev endestationen for 19-årige Caroline.\nHun missede dermed finalen, men det havde hun det helt okay med.\n- Jeg havde godt regnet det ud, efter mine æbler fejlede, som de gjorde, så jeg nåede at affinde mig ret godt med det. Jeg vidste godt, det var min tur, og det var også okay, fortæller Caroline, der også var delvist lettet over at ryge ud.\n- Semifinale og finale skulle optages fire dage i træk, og det var så presset. Så jeg var megalettet over, jeg ikke skulle bage flere kager de næste dage.\nCaroline: Jeg er megastolt\nSelvom Caroline var afklaret med at ryge ud af konkurrencen, blev hun alligevel rørt efter afgørelsen. Og det er der en helt særlig grund til.\n- Jeg tror, det var følelsen af at stå på den anden side og så kigge tilbage på alt det, jeg havde gjort. Jeg får også helt tårer i øjnene nu. Det er så sindssygt stort at have gennemgået så stort et pres og klaret den og lavet nogle sindssyge kager. Jeg satte sig et mål, og jeg gennemførte, og jeg kom helt til semifinalen, og det var jeg bare megastolt over, forklarer Caroline om sin reaktion.\nDa hun i sin tid meldte sig til konkurrencen, havde hun et mål om at være med i finalen, men set i bakspejlet er hun også superglad for at være nået hele vejen til semifinalen, og der er ikke noget, hun ville have gjort anderledes.\n- Nej, det synes jeg ikke. Jeg kunne ikke have gjort noget anderledes med den tid, jeg havde. Jeg kunne have lavet noget mere simpelt, men det ville jeg heller ikke være tilfreds med. Jeg havde mig selv med hele vejen.\nCaroline har været sig selv\nNetop det at Caroline har haft sig selv med i det er også det, hun er mest stolt af efter sin deltagelse i ”Den store bagedyst”.\n- Jeg er megastolt af, at jeg ikke har sat mig over i hjørnet og grædt, når det er gået galt undervejs i konkurrencen, men at jeg har fundet en løsning i stedet for og prøvet at være glad hele tiden, fortæller hun.\nDen store bagedyst: Drømmer om at flytte sammen med Caroline\nCaroline nyder stadig at bage, og så er hun også glad for alt det, hun har fået ud af at være med i programmet.\n- Jeg har fået så mange venner, og så har jeg lært alt muligt. For eksempel at lave kagecreme og temperere chokolade. Det er jeg stolt af, lyder det fra Caroline, som også mødte kæresten Emil gennem ”Den store bagedyst”.\nDet unge par har netop fejret deres første halve år som kærester.\nRigtige mænd er tilbage: Her er de nye deltagere


Ansigtsudtræk fordele - Er ekstrakter godt eller dårligt for din hud\nAnsigtsudtræk fordele – Er ekstrakter godt eller dårligt for din hud\nHæv din hånd, hvis du nogensinde har fået en ansigtsbehandling, fået livet suget ud af dine porer, så brudt ud et par dage senere? Jeg formoder, at de fleste af dine hænder er mentalt hævet, fordi jeg på månedsbasis får lov til at fortælle dem, hvordan de skal afhjælpe deres post-ekstraktions zits, det er en alt for -common og shitty-side effekt af ansigtsbehandlinger.\nSagen er, breakouts shouldn’tactually være den normale bivirkning af ekstraktioner eller ansigtsbehandlinger. Ekstraktioner, når de gøres rigtigt, kan rydde lukkede komedoner (AKA de små, kødfarvede bump, der aldrig kommer i hovedet, men aldrig helt væk), fjern whiteheads og blackheads og giv din hud et nyere og friskere fundament for din hudpleje produkter at trænge ind. Dybest set kan ekstraktioner være livets kys for din blah, udbrudte hud.\n����⚫���� #extractions #poppop #blackheads #cloggedpores #skinbyceleste\nEt indlæg deles af Celeste Rodrigues Skin Care (@skinbyceleste) den 13. september 2017 kl. 8.47 PDT\nMen for at høste disse super-fremragende fordele, har du brug for en latterligt veluddannet hudekspert-ahem, en dermatolog, og ikke en tilfældig person i et snusket hjørne spa (undskyld jomfruelige hjørne spa ejere) -for at bruge en særlig kombination af værktøjer og gloved fingre at vide, hvornår og hvordan man presser og masserer gunk fra dine porer.\nFordi ja, der er meget specifikke metoder til ekstraktioner, som du sikkert allerede vidste, baseret på, at sidste gang du gik til byen på din hud, var du tilbage med ar, betændte bump og langvarig rødme.\nEr svovl nøglen til perfekt udseende hud?\nDenne Internet-Favorite Liquid Transformed My Skin\n“Sagen er, du har virkelig brug for en meget dygtig professionel, som en velrenommeret hudlæge, til korrekt udtræk tilstoppede porer,” siger dermatologen Joshua Zeichner, MD. “Hvis du bruger ukorrekt tryk eller går ind i den forkerte vinkel, kan du let forstyrre integriteten af dine follikler, hvilket fører til betændelse og udbrud.” Og tilføjer Zeichner, “du har brug for en ekspert, der ved, hvilke porer der kan vælges, og som absolut ikke kan vælges, hvilket desværre ikke er en automatisk, nem færdighed.”\nDet er selvfølgelig ikke at sige, at du bør undgå enhver æstetiker eller ansigtsmand, der forsøger at give dig ekstraktioner (selvom du var min ven IRL, vil jeg absolut kun anbefale at få dem gjort af en top-rated derm, bare for at være sikker ), men sørg for at gøre din forskning først.\nHvad det virkelig er at bo med rosacea\n“Du kan ikke altid få ekstraktioner dækket af forsikring, så jeg får hvorfor folk har tendens til at gå til æstetikere, men nogle af dem er bestemt ikke uddannet,” siger Zeichner. “Så du skal se på deres legitimationsoplysninger, sørg for, at din hud er grundigt rengjort, sørg for at de bærer handsker og sørg for at alle deres instrumenter er steriliseret.”\nEller du kunne bare placere dit ansigt i en fremmeds bogstavelige hænder, krydse fingrene og håbe på det bedste. Det er altid udarbejdet i fortiden, rigtigt?\nSådan slippe du af blackheads for godt med 7 tips fra eksperter\nVen eller elsker: Hvordan kan du finde ud af om det er en eller den anden?\nVenner med fordele Typer – Hvad din ven med fordele virkelig betyder\nSover med dit hår i en bolle hver nat dårligt?


Afrapportering fra. Nordisk konsensuskonference Måling og vurdering af indeklimafaktorer oktober, 2000 Arbejdsmiljøinstituttet, København - PDF\nAfrapportering fra. Nordisk konsensuskonference Måling og vurdering af indeklimafaktorer oktober, 2000 Arbejdsmiljøinstituttet, København\nDownload "Afrapportering fra. Nordisk konsensuskonference Måling og vurdering af indeklimafaktorer. 10-12 oktober, 2000 Arbejdsmiljøinstituttet, København"\n1 Afrapportering fra Nordisk konsensuskonference Måling og vurdering af indeklimafaktorer oktober, 2000 Arbejdsmiljøinstituttet, København Samt fra Dialogmøde om Måling og vurdering af indeklimapåvirkninger - for arbejdsmiljøprofessionelle 15 november, 2000, Arbejdsmiljøinstituttet, København Redigeret af Jan Pejtersen Arbejdsmiljøinstituttet 2001\n3 Forord Nærværende rapport omhandler afrapportering af Nordisk konsensuskonference - Måling og vurdering af indeklimafaktorer, oktober, 2000, Arbejdsmiljøinstituttet, København samt afrapportering af det efterfølgende Dialogmøde om Måling og vurdering af indeklimapåvirkninger - for arbejdsmiljøprofessionelle, 15 november, 2000, Arbejdsmiljøinstituttet Konferencen og dialogmødet blev afholdt af Arbejdsmiljøinstituttet på foranledning af og med projektmidler fra Arbejdstilsynet. 3\n5 Indholdsfortegnelse Nordisk konsensuskonference Måling og vurdering af indeklimafaktorer 7 Workshop om ventilation 9 Workshop om mikroorganismer og fugt 15 Workshop om Gasser og dampe 22 Workshop om Bygningsskema 33 Workshop om Støv og partikler 55 Workshop om Oplevet luftkvalitet 58 Dialogmøde om Måling og vurdering af indeklimapåvirkninger 65 Ventilation 66 Mikroorganismer og fugt 67 Gasser og dampe 68 Bygningscheckskema 69 Støv og partikler 70 Oplevet luftkvalitet 71 5\n7 Nordisk konsensuskonference Måling og vurdering af indeklimafaktorer oktober, 2000, Arbejdsmiljøinstituttet, København Baggrund Arbejdsmiljøinstituttet har på foranledning af Arbejdstilsynet gennemført en Nordisk konsensus konference, hvis formål var kritisk at vurdere og opdatere det videnskabelige grundlag for måling og vurdering af direkte og indirekte påvirkningsfaktorer i indeklimaet. Arbejdet har taget udgangspunkt i det konsensusarbejde som er startet i Nordisk Ventilationsgruppe (NVG) og som har resulteret i flere rapporter, der løbende er blevet opdateret. Senest er der i 1997 skrevet en dansk håndbog på baggrund af dette arbejde: Måling og vurdering af indeklimaet, Arbejdsmiljøfondet. Konferencen blev afholdt som en række parallelle workshops, hvor udvalgte Nordiske forskere blev inviteret til at deltage. Forskerne fik til opgave at lave en kritisk gennemgang af håndbogen med henblik på at opdatere metoder og normværdier, hvor der var kommet ny viden til. De områder som specielt havde Arbejdstilsynets interesse var: Ventilation, herunder passiv rygning, gasser/dampe, støv, mikroorganismer og fugt samt oplevet luftkvalitet. Desuden ønsker Arbejdstilsynet, at der blev udviklet et detaljeret bygningscheckskema, som supplement til Arbejdstilsynets eksisterende skema. Programmet for konferencen: Ventilation Mikroorganismer og fugt Gasser og Dampe Bygningscheckskema Støv og partikler Oplevet luftkvalitet 10 oktober 10 oktober 11 oktober 11 oktober oktober 12 oktober Forskerne blev valgt, så der så vidt mulig var en vis tværfaglighed i hver gruppe. Der er tidligere etableret nordiske konsensusgrupper inden for områderne: Indeklimaproblemer (NVG), gasser og dampe (NORDVOC), fugt i bygninger (NORDDAMP) og allergi fra husdyr (NORDPET). Det nordiske konsensusarbejde er blevet videreført på europæisk plan inden for områderne ventilation (EUROVEN) og fugt i bygninger (EUROEXPO). Desuden har der været lavet et intens konsensusarbejde inden for området oplevet luftkvalitet under European Concerted Action WG 15 (ECA). Forskerne blev udvalgt således at der var repræsentanter fra de relevante konsensusgrupper. Indenfor området Støv og Partikler er der ikke etableret konsensusgrupper og Arbejdsmiljøinstituttet har derfor benyttet nærværende konference til at forme en nordisk konsensusgruppe NORDPART på dette område. Inden konferencen blev en række BST er kontaktet for derved at give praktikerne mulighed for at stille spørgsmål og komme med input til forskerne, der så behandlede emnerne på konferencen. Denne del stod Arbejdstilsynet for med assistance fra Peter G. Schmidt, BST- Nord. På baggrund af BST konsulenternes input blev der udarbejdet et oplæg til diskussion som blev sendt til hver arbejdsgruppe sammen med rapporten Måling og vurdering af 7\n8 indeklimaet. Der blev desuden sendt oversigts- eller konsensusartikler, hvis dette forefandtes på det pågældende område. På området bygningscheckskema blev der udarbejdet et nyt skema, som blev diskuteret på konferencen. Skemaet blev udarbejdet af Rådgivende Ingeniør Bo Andersen i samarbejde med Arbejdsmiljøinstituttet. 8\n9 Workshop om ventilation 10 oktober Arbejdsgruppen vedrørende ventilation bestod af: Jan Sundell*,a,b,c (S) Danmarks Tekniske Universitet (Ordstyrer) Ole Valbjørn b (DK) Statens Byggeforskningsinstitut Peter V. Nielsen (DK) Ålborg Universitet Sten Olaf Hanssen c (N) Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Universitet Bo Andersen (DK) Bo Andersen rådgivnende ingeniør Harald Meyer (DK) Bispebjerg Hospital Arsen Melikov (DK) Danmarks Tekniske Universitet Anders Christensen (DK) Arbejdstilsynet Jan Pejtersen ** (DK) Arbejdsmiljøinstituttet Afbud fra: Jouni Jaakola (SF) Nordiska Hälsovårdshögskolan, Gøteborg *Ordstyrer **Referent a NORDDAMP b NVG c EUROVEN Baggrundsmateriale: Følgende materiale dannede baggrund for diskussionen på mødet: Valbjørn, O. (1997): Måling og vurdering af indeklimaet. Arbejdsmiljøfondet. Seppänen, O.A., Fisk, W.J., and Mendel, M.J. (1999): Association of ventilation rates and CO 2 concentrations with health and other responses in commercial and institutional buildings. Indoor air 1999, 9, Wargocki, P., Bischof, W., Brundrett, G., Fanger, P.O., Gyntelberg, F., Hansen, S.O., Harrison, P., Pickering, A., Seppänen, O., Sundell, J. and Wouters, P.: Ventilation and health in nonindustrial environments. Report from a European multidisciplinary scientific consensus meeting. Abstract for CLIMA 2000 to be held in Napoli September (udleveret på konferencen) Konsensusgrupper og review NORDDAMP: Mennesker bliver syge i fugtige huse, men vi kender endnu ikke årsagen. Litteraturen vedrørende fugt i bygningen bliver opdateret i det europæiske konsensusarbejde EUROEXPO. Diskuteres i arbejdsgruppen om mikroorganismer. EUROVEN: Den videnskabelige litteratur omhandlende effekten af ventilation på sundhed, komfort og produktivitet er gennemgået af en multidisciplinær europæisk gruppe. Gruppen 9\n10 udvalgte 105 artikler, hvoraf 30 blev vurderet som værende konklusive og på baggrund af disse blev konsensus erklæringer og konklusioner formuleret. Der var enighed om, at der er en klar sammenhæng mellem ventilation og komfort og mellem ventilation og sundhed. Der er muligvis også en sammenhæng mellem ventilation og produktivitet. Der er bevis for at stigende udelufttilførelse i ikke industrielle bygninger forbedrer den oplevede luftkvalitet og at udelufttilførelse på under 25 L/s * person i kontorer og skoler øger risikoen for SBS symptomer, øger sygefravær og nedsætter produktiviteten. CEN: Rapporten CR 1752 Ventilation for buildings Design criteria for the indoor environment blev i sin tid afvist som en decideret europæisk standard. Det var en politik fejl at lave en dimensioneringsmetode med 3 klasser og dette var hovedårsagen til at standarden var blevet afvist. Norge, som stemte for standarden, har godtaget den som en norsk standard. Seppänen et al.: Forskellen på reviewet af Seppänen et al. og EUROVEN ligger i at EUROVEN udelukkende har behandlet peer reviewed artikler, mens Seppänen et al. også har reviewet konferencebidrag og rapporter. I næsten alle de reviewede studier fandt Seppänen et al. at en ventilationsrate på under 10 L/s * person i hvilken som helst bygningstype var forbundet med en signifikant forværring af den oplevede luftkvalitet eller af et eller flere af de undersøgte symptomer. Nogle studier fandt at en forøgelse af ventilationsraten over de 10 L/s * person op til ca. 20 L/s * person var forbundet med et signifikant fald i symptomprævalensen eller en signifikant forbedring af den oplevede luftkvalitet. Risikofaktorer i indeklimaet med relation til ventilation I det følgende beskrives de risikofaktorer i indeklima som arbejdsgruppen har diskuteret og som har relation til ventilation. Der er i den forbindelse set bort fra risikofaktorer, der har direkte relation til termisk komfort. Udeluft: I relation til indeklimaproblemer er udeluften generelt ikke en risikofaktor i de nordiske lande. Der kan være lokale forhold, der gør at man på nogen tidspunkter får udeluft ind via ventilationsanlægget eller via åbne vinduer, der kan give anledning til f.eks. lugtgener, men generelt er udeluften af høj kvalitet i forhold til indeluften. I byer som har meget stor luftforurening, som f. eks. Athen kan udeluften i sig selv være en risikofaktor. Ventilationseffektivitet: Generelt er ventilationseffektiviteten ikke et problem i almindelige kontorbygninger med én eller kun få personer i kontorerne. Derimod kan ventilationseffektiviteten være lav i storrumskontorer, eller i specielle bygninger, hvor der eksperimenteres med ventilation eller byggestil. Der er ikke påvist sammenhæng mellem ventilationseffektivitet og symptomer, da der ikke findes noget datamateriale. Mekanisk ventilation: Ventilationsanlæg kan udgøre en risikofaktor i sig selv, når de ikke vedligeholdes, således at der opstår fejl, så anlæggene ikke leverer den ydelse, som de er dimensioneret til eller i det hele taget fungerer som de var tiltænkt. Adskillige undersøgelser har vist, at der er højere symptomprævalens i mekanisk ventilerede bygninger end i naturligt ventilerede bygninger. Dette er dog ofte forbundet med ventilationsanlæg, hvor der er befugtning eller hvor der er køling, så luften også affugtes og der kan opstå fugt problemer. Mekanisk og naturligt ventilerede bygninger adskiller sig ofte i mange henseender (alder, bygningsmaterialer, type af rum etc.). Det er ikke underbygget godt nok om, det er den mekaniske ventilation i sig selv, der er årsagen til forskellen i symptomprævalensen. 10\n11 Fugt i ventilationsanlæg. Fugt i ventilationsanlæg udgør en risikofaktor. Vandtåge og i nogle tilfælde sne vil i mange ventilationsanlæg kunne trænge ind gennem udeluftindtaget. Ventilationskanalerne nær udeluftindtaget og filteret, som sider først i anlægget og derfor ofte er placeret meget tæt på det fri, bliver hermed våde, hvilket kan afstedkomme mikrobiologisk vækst og dermed udgøre en risiko for indeklimaet. Filtre: Brugte filtre kan udgøre en risikofaktor. Adskillige undersøgelser har vist at brugte ventilationsfiltre kan give anledning til dårlig luftkvalitet, mens nye filtre ikke udgør en risiko. Det er endnu uklart, hvad der den direkte årsag til den dårlige luftkvalitet. Mikroorganismer kan være en årsag, idet de fleste ventilationsfiltre er direkte våde mindst én gang i døgnet. Vedligehold af ventilationsanlæg: Dårligt vedligeholdte ventilationsanlæg kan udgøre en risiko i indeklimaet. Servicering af anlæggene inklusive hyppige filerskift bør prioteres højt for at undgå at anlæggene bliver en risikofaktor. Naturlig ventilation: Naturlig ventilation er en god løsning, når udelufttilførelsen til lokalet er tilstrækkelig. Men det forudsætter at der tilføres luft nok. Ellers kan naturlig ventilation udgøre en risikofaktor. Hybrid ventilation: Naturlig ventilation kræver nøje planlægning og risikoen for utilstrækkelig ventilation kan mindskes, hvis den naturlige ventilation integreres med en eller anden form for mekanisk ventilation, der søger for at opretholder en tilstrækkelig udelufttilførelse, når forudsætningerne for den naturlige ventilation ikke er tilstede. Der er dog visse risikomomenter forbundet med hybrid ventilation i det overgangen mellem den naturlige ventilation og den mekaniske ventilation kræver nøje planlægning og styring. Tobaksrygning: Tobaksrygning er en stor risikofaktor i indeklimaet. Man kan ikke ventilere eller filtrere sig fra lugtgener fra tobaksrygning. Anbefalinger er derfor mere et politisk spørgsmål end et teknisk. Tobaksrygning på kontorer er allerede forbudt i lande som USA og Sverige og røgfrie arbejdspladser er også ved at vinde frem i Danmark. SCANVAC angiver tal for rygerum, men de er nok for lave (SCANVAC 1997). Luft må ikke recirkuleres i rygerum. Der er ikke påvist sammenhæng mellem passiv rygning på arbejdspladsen og udvikling af astma, men passiv rygning per se øger sensibiliseringen. Recirkulation: Recirkulation kan være en risikofaktor. Sammenhængen mellem recirkulation og symptomer er kun sparsomt studeret i litteraturen, men der er dog enkelte undersøgelse der indikerer en sammenhæng (Jaakola et al. 1995, Hodgson 1989, Sundell et al. 1994). Dvs. der findes ikke gode nok data til at påvise en kausal sammenhæng. Bakterier og andre forureninger kan overføres fra rum til rum ved recirkulation. Utilsigtet recirkulation kan forekomme i anlæg, hvis f. eks et spjæld ikke lukker som det skal. I praksis projekteres ventilationsanlæg, der skal betjene mere end et lokale, i dag ikke med recirkulation, mens recirkulation stadig er udbredt blandt ældre anlæg. Storrumskontorer: Storrumskontorer er en stor risikofaktor. Flere end 4 personer i samme kontor udgør en risiko. I storrumskontorer kan der opstå støjgener fordi mange er samlet og støjafskærmningen mellem arbejdspladser er utilstrækkelig. Folk smitter lettere hinanden med infektioner i storrumskontorer. Ofte er kopimaskiner og printere placeret i lokalet. Det kan være et problem at dagslyset ikke når langt nok ind i lokalet. Der kan være og er ofte problemer med luftfordelingen i storrumskontorer. Det kan være svært at ventilere store 11\n12 lokaler, hvorfor ventilationseffektiviteten kan være ringe. Der er i mindre grad mulighed for individuel kontrol i storrumskontorer. Relativ luftfugtighed: Fugtighed kan udgøre en risikofaktor i indeklimaet. Påvirkningen fra fugtigheden har en direkte betydning ved at den samme luft opleves mere ubehagelig ved høj relativ fugtighed end ved lav (Fang et al. 1998). Høj fugtighed og høj temperatur giver dårlig luftkvalitet. Påvirkningen fra høj fugtighed har en indirekte effekt ved at giver fugtskader på bygningen. Høj relativ fugtighed kan give gode vækstbetingelser for husstøvmider (i hjem) og mikroorganismer i det hele taget. Der var uenighed omkring betydningen af fugt for gener og symptomer i indeklima. Nogle mente at der ikke findes en nedre grænse for fugtighed, at det ikke kan blive for tørt. Specielt forskere med erfaring fra de nordlige og kolde områder mente at grænsen for lav påvirkning på 45% var for høj, og snare skulle være 35 % Rh. Der var enighed om at der findes en øvre grænse for fugt. Dvs. der var enighed om at ved høje luftfugtigheder kan der opstå problemer og at 55% Rh eller højere er en høj påvirkning. Der blev ikke opnået enighed her. Følgende klasser for den relative fugtighed om vinteren blev diskuteret: Lav påvirkning: <45, mellem påvirkning 45-55, høj påvirkning > 55% og Lav påvirkning: <35, mellem påvirkning 35-55, høj påvirkning > 55%. Ventilationsrate: Lav ventilationsrate udgør en risikofaktor i indeklimaet og har betydning for den oplevede luftkvalitet og forekomsten af gener og symptomer. Der er en sammenhæng mellem ventilationsrate og symptomer. Der var en del uenighed om betydningen af ventilationsraten og fastsættelsen af klasserne for påvirkningen af ventilationsraten på indeklimaet. Det europæiske konsensusarbejde EUROVEN klargør, at der er behov for langt højere ventilationsrater end i hidtidige anbefalinger. Følger man EUROVEN skal ventilationsraten være højere end 25 L/s * person for at mindske risikoen for SBS symptomer. Seppänen et al. s omfattende review viser at under 10 L/s * person er der signifikant mange gener og symptomer, som falder i takt med ventilationsraten indtil 20 L/s * person, hvorved der ikke sker noget fald i symptom prævalensen. I Norge anvender man en beregningsmetode, der til dels baserer sig på CEN rapport CR Det baserer sig på at der skal ventileres med 7 L/s * person for at dække personbelastningen (Berg-Munch 1986, Cain et al. 1983) og dertil skal der lægge et bidrag for at ventilere de øvrige kilder (Ren Teknisk 1997). Man har så fastholdt tre kvalitetsklasser, der er bestemt ved: 0,7 L/s * m 2 gulvareal for velkendte materialer, der er dokumenteret til at være lav emitterende (indeklimamærkede), 1 L/s * m 2 for velkendte materialer, der bedømmes til at være lav emitterende og 2 L/s * m 2 for øvrige (udokumenterede) materialer. Ved 10 m 2 gulv per person bliver den samlede ventilationsrate for person og materialer for de tre kvalitetsklasser henholdsvis 14 L/s * person, 17 L/s * person og 27 L/s * person. I den danske Indeklimahåndbog (Valbjørn et al. 2000) anvendes en tilsvarende beregningsmetode for minimums udelufttilførelsen, der dog ikke må være lavere end 7 L/s * person. Udelufttilførelsen for at fortynde personbelastningen angives til 3,5 L/s * person og 12\n13 dertil skal lægge et bidrag til fortynding af afgasningen fra materialer og andre kilder på 0,7 L/s per m 2 gulvareal. Ved 10 m 2 gulv per person fås en minimumsventilationsrate på 10,5 L/s * person. Der var uenighed om gruppens anbefalinger til fastsættelsen af høj, mellem og lav påvirkning for ventilationsraten. Der var enighed om at ventilationsraten per person generelt er højere i kontorbygninger end anbefalede minimums ventilationsrater og dimensionerende værdier. Således fandt bl.a. Fanger et al. (1987) i undersøgelsen af 15 kontorbygninger at ventilationsraten per person i gennemsnit var 25 L/s * person. Uenigheden gik på at selvom den videnskabelige litteratur viser at man skal op på en høj ventilationsrate for at nedsætte risikoen for SBS symptomer, så findes der også mange velfungerende bygninger uden indeklimaproblemer med lavere ventilationsrater end f.eks. 25 L/s * person. Følgende klasser for ventilationsraten per person var der konsensus om (L/s * person): Lav påvirkning: >14-25, mellem påvirkning 8-14, høj påvirkning <8. Materialer: Materialer i indeklimaet kan udgøre en risikofaktor. Frem for at fortynde afgasningen fra høj emitterende materialer i indeklimaet med ventilationsluft, bør lav emitterende materialer vælges. Kommentarer til rapporten - Valbjørn, O. (1997): Måling og vurdering af indeklimaet. Arbejdsmiljøfondet vedrørende ventilation: Tabellen side 48 giver dårlig luftkvalitet og ikke rimelig god luftkvalitet som angivet, da det er minimumskrav. Der er ikke indregnet en beskyttelsesfaktor i disse værdier. Det bør angives at for skoleklasser og daginstitutioner er det Bygningsreglementets krav. Men disse tal bør måske helt fjernes, da de angivne ventilationsrater ikke giver god luftkvalitet. Ved måling af CO 2 med Dräger håndpumpe, skal man være opmærksom på ikke at måle for tæt på egen nærzone. Side 31. Side 18. Der bør laves en tilsvarende illustration, hvor ventilationseffektiviteten angives. Anbefalinger: Der blev opnået konsensus om følgende værdier, tabel side 54. Faktor Lav påvirkning Mellem påvirkning Høj påvirkning 34 Ventilation, < <8 L/s * Person Under punkt 38 bør naturlig ventilation fjernes fra lav påvirkning, da det afhænger af ventilationsraten. Induktionssystemer, recirkulation og beskidte filtre bør medtages under høj påvirkning. Referencer Berg-Munch, B., Clausen, G. and Fanger P.O., 1986, Ventilation requirements for the control of body odor in spaces occupied by women. Environment international, Vol. 12, pp\n14 Cain, W.S., Leaderer, B.P., Isserdorf, R., Berglund, L.G., Huey, R.J., Lipsitt, E.D. and Perlman D., 1983, Ventilation requirements in buildings - I. Control of occupancy odor and tobacco smoke odor. Atmospheric Environment Vol. 17, No. 6, pp Fang, L., Clausen, G. and Fanger, P.O., 1998, Impact of temperature and humidity on the perception of indoor air quality, Indoor Air, 8, pp Fanger, P.O., Lauridsen, J., Bluyssen, P. and Clausen, G., 1988, Air pollution sources in offices and assembly halls, quantified by the olf unit. Energy and buildings, vol. 12, pp Hodgson, M.J. Environmental tobacco smoke and the sick building syndrome..occup.med. 4(4): , Jaakkola, J.J. and Miettinen, P. Type of ventilation system in office buildings and sick building syndrome. Am.J.Epidemiol. 141(8): , Ren Teknisk 1997, 2. utgave april 1999 Veiledning til teknisk forskrift til plan- og bygningsloven, 2. utgave Statens Bygningstekniske etat, Norge. SCANVAC, 1997, Tekniske retningslinjer for røykerom. Sundell, J., Lindvall, T., and Stenberg, B. Associations between type of ventilation and air-flow rates in office buildings and the risk of SBS-symptoms among occupants. Environment International 20(2): , Valbjørn, O., Laustsen, S., Høwisch, J., Nielsen, O. og Nielsen, P. A. (red.) Indeklimahåndbogen, SBIanvisning 196, Statens Byggeforskningsinstitut. 14\n15 Workshop om mikroorganismer og fugt 10 oktober Arbejdsgruppen vedrørende mikroorganismer og fugt bestod af: Finn Gyntelberg *,a,b (DK) Carl-Gustaf Bornehag a,c (S) Suzanne Gravesen (DK) Aino Nevalainen (SF) Per Malmberg a (S) Mikael Østergaard (DK) Cornelius Kendall Wilkins ** (DK) Helle Würtz ** (DK) Bispebjerg Hospital Danmarks Tekniske Universitet Statens Byggeforskningsinstitut National Public Health Institute Arbetslivsinstitutet Østergaard Miljø aps Arbejdsmiljøinstituttet Arbejdsmiljøinstituttet *Ordstyrer **Referent a NORDDAMP b EUROVEN c EUROEXPO Baggrundsmateriale Følgende materiale dannede baggrund for diskussionen på mødet: Valbjørn, O. (1997): Måling og vurdering af indeklimaet. Arbejdsmiljøfondet. Bornehag, C.-G., Blomquist,G., Gyntelberg, F., Järvholm, B., Malmberg, P., Nordvall, L., Nielsen, A., Pershagen, G. and Sundell, J.: Dampness in buildings and health. Nordic Interdisciplinary Review of the Scientific Evidence on Associations between Exposure to Dampness in Buildings and Health Effects (NORDDAMP).Accepted for Indoor Air Journal. Sammenfatning af diskussion Diskussionen på konsensusdagen afspejlede kompleksiteten af den stillede opgave, og der var ofte uenighed om konklusionen. Specielt var der uenighed om relevansen af mikrobiologiske målinger til vurdering af handlingsstrategier for fugtige bygninger. Gruppen var enig i, at det er vigtigt og billigt at lave fugtmålinger i bygninger på bygningsmaterialer og i konstruktioner. Udførelse af fugtmålinger i bygninger er vel beskrevet i litteraturen. Gruppen mener, at det er vigtigt at få mere viden om sammenhæng mellem mikroorganismer og helbredsproblemer ved at måle, hvilke mikroorganismer og i hvilke koncentrationer disse forekommer i fugtskadede bygninger. Sådanne målinger anbefales derfor i videnskabelige undersøgelser af fugt og helbredsproblemer. Nogle af deltagerne (Per Malmberg, Finn Gyntelberg og Carl-Gustaf Bornehag) anser dog ikke det videnskabelige grundlag for at være tilstrækkeligt til at anbefale sådanne målinger ved rutineundersøgelser af bygningsrelaterede indeklimagener. Der findes heller ikke 15\n16 tilstrækkeligt videnskabeligt grundlag til at give anbefalinger om særskilte foranstaltninger på baggrund af sådanne data. Påvisning af fugtskade, synlig skimmelsvamp eller generende lugt af svamp er tilstrækkelig grund til at foretage foranstaltninger mod bygningen. Hvis disse indikatorer ikke kan påvises efter en grundig gennemgang af bygningen, skal der ikke foretages yderligere undersøgelser for mikrobiel vækst uanset genebilledet. De øvrige deltagere mente, at det kan være gavnligt at måle (identificere) for skimmelsvampe i følgende tilfælde: - Der er ikke detekteret fugt i bygningskonstruktionen ved fugtmålinger, men der er stadig høj klageprocent. Dette kan skyldes indtørret mikrobiel vækst, som ikke bliver detekteret ved fugtmåling. Indtørret vækst har en større sandsynlighed for sporefrigørelse. - Efter at fugt og mikrobiel vækst er lokaliseret, kan det være gavnligt at få identificeret typen af skimmelsvampe for at fastlægge en renoveringsplan, det vil sige, forløbet af renovering og selve nedrivningsprocessen. - I visse tilfælde vil en angivelse af koncentrationer og type mikroorganisme kunne påvirke beslutningstagerne i positiv retning med hensyn til finansiering af renovering. Det var hensigten at resultatet fra konsensusdagen skulle munde ud i en praktisk vejledning. Da det meste af tiden imidlertid blev brugt på at diskutere målestrategien, er de forskellige målemetoder først blevet tilføjet senere og kommenteret skriftligt af gruppen. Formål Formålet er at give basis for strategier for en optimal undersøgelse af bygninger, hvor man har mistanke om fugt og mikrobiel vækst, for derved at kunne fastsætte en optimal renoveringsstrategi. Introduktion Skimmelsvampe og deres sporer findes altid i luften såvel udendørs som indendørs. Antal og sammensætningen af skimmelsvampe varierer under normale forhold med antallet udendørs som igen er afhængig af årstiden med de højeste luftbårne koncentrationer om sommeren og efteråret. Bakterier varierer derimod normalt med personantallet. Ved tilstedeværelsen af fugt kan der forekomme vækst af mikroorganismer i forskellige bygningskonstruktioner eller luftbefugtere. Problemstilling: at bedømme under hvilke forhold arbejde i bygninger, der er fugtskadede eller har vækst af specifikke mikroorganismer, er forbundet med udvikling af helbredseffekter. Mål: at opdatere anbefalinger for evaluering af mikroorganismer og fugt i bygninger. Symptomer, der er hyppigt rapporteret i vandskadede bygninger: øjenirritation, næseirritation, halsirritation, nedsat lungefunktion, kronisk bronchitis, forværrede astmasymptomer, nedsat immunfunktion med flere forkølelser, usædvanlig træthed, koncentrationsbesvær. (Stachybotrys chartarum: brændende fornemmelse i næse, læber, øjne, hals, irriteret hud, hårtab. Ved høje koncentrationer er set blødning fra lunger hos små børn). 16\n17 Følgende mikroorganismer regnes for fugtskadeindikatorer, såfremt de forekommer som kraftig vækst (Stachybotrys er dog altid et tegn på alvorlige fugtproblemer): Aspergillus versicolor*, Alternaria spp., Cladosporium spp., Eurotium spp., Wallemia spp., Penicillium spp(*visse)., Trichoderma spp., Exophiala spp., Stachybotrys chartarum*, Phialophora spp., Fusarium spp*., Ulocladium spp., Aureobasidium spp., Aspergillus fumigatus, gær, Actinomyceter, Gram-negative bakterier. *vigtige toksinproducerende arter. Toksiske påvirkninger er dog kun sparsomt belyst. Væksten af den enkelte mikroorganisme afhænger af substratet og den tilgængelige mængde vand i materialet. Hvornår er det relevant at starte en undersøgelse af bygningen? At der forekommer problemer er normalt kendetegnet ved, at der rapporteres specifikke klager fra atopikere såvel som mere uspecifikke symptomer (hovedpine, slimhinde problemer eller symptomer fra centralnervesystemet) hos andre personer på arbejdspladsen. Høj klageprocent (skønnet >25%) Hvis en arbejdsplads med over 20 ansatte har klager over indeklimaet, kan et spørgeskema (Glostrupskemaet) benyttes til at få afgrænset problemets omfang. Hvis det drejer sig om et færre antal personer kan klinisk interview af den enkelte person benyttes. Bygninger med høj klageprocent, der ikke har tydelige tekniske problemer (ventilation, temperatur, kraftige luftforureningskilder) Undersøgelse af evt. fugtproblemer: bygningshistorie (f.eks. tidligere vandproblemer). Få så mange informationer som muligt. walk through dvs bygningen undersøges ved at bruge synssansen (små fugtpletter er også vigtige indikationer), høresansen (rørlækage) og lugtesansen (luftens lugt). En overfladefugtmåler kan benyttes ved gennemgangen. By og Byg (SBI) er i færd med at udarbejde et skema (By og Byg anvisning), der kan benyttes ved gennemgangen af en bygning, der har mistanke om fugt eller mikrobiel vækst Fugt eller mikrobiel vækst Ikke synlig fugt eller mikrobiel vækst detaljeret bygningsgennemgang lokalisering af kilden fugtmålinger evt. mikrobielle analyser for at kunne planlægge strategi for renovering eller nedrivning Skjult fugtskade detaljeret bygningsgennemgang lokalisering af kilden specielt ved brug af metoder, der kan detektere skjult fugtskade Anbefaling af renovering 17 Undersøge andre årsager til klager (f.eks. psykosociale)\n18 Mikrobiologiske undersøgelser Det anbefales at diskutere en prøvetagningsstrategi med de personer, der skal analysere og vurdere evt. mikrobielle analyser. Følgende typer af mikrobiel prøvetagning beskrives med hensyn til hvorfor, hvornår og hvordan de kan benyttes: Overfladeprøver/materialeprøver Hvorfor/hvornår Dyrkning og identifikation af mikroorganismer: kan være relevant i en renoveringsstrategi, hvor de bygningsdele med de potentielt mest skadelige skimmelsvampe fjernes først; ved renovering afhænger graden af personbeskyttelsen af typen af skimmelsvamp; ved ansøgning om penge til renovering kan oplysning af typen af vækst evt. gøre bevillingsprocessen lettere; vækstbetingelserne for identificerede skimmelsvampe kan bidrage til viden om fugtskaders omfang. Detektion af skimmelvækst uden hensyn til den specifikke slægt eller art: kan være relevant at benytte for at få et indtryk af omfanget af mikrobielvækst før og evt. efter renovering. Kan også benyttes på indtørrede materialer, der stadig kan indeholde mange sporer, for derved at afgøre omfanget af renovering. Opsamlingsstrategi Der findes tilsyneladende ikke konsensus om dette, den sunde fornuft og økonomien spiller en rolle. Opsamlings- og analysemetode Aftryksplader: kvalitativ og semikvantitativ metode, der omfatter agarplader indeholdende et medium (se opsamlingsmedium) for vækst af skimmelsvampe. De fremvoksede kolonier kan identificeres til slægts (eller artsniveau). Svaberprøve: en kvalitativ og semikvantitativ metode hvor en tør eller fugtig svaber (træpind påmonteret vat eller gaze) stryges let hen over en overflade. Prøven opbevares max 24 timer på køl før analyse (de kan undtagelsesvis opbevares op til 2 dage ved f.eks. lang transporttid). Prøven kan podes direkte på en agarplade eller udpodes efter fortynding. De fremvoksede kolonier kan identificeres til slægts (eller arts)niveau. Mycometertest: en nyudviklet kvantitativ metode baseret på enzymatisk detektion af skimmelsvampe. Prøven opsamles ved brug af en svaber (som angivet af producenten). Kan give et indtryk af mængden og alder(hvis graden af vækst er observeret) af skimmelsvamp, men slægt eller art kan ikke afgøres. Cellotape: en kvantitativ metode hvor et transparent tape presses let mod en overflade med vækst af mikroorganismer. Mikroskoperes herefter. Giver et udtryk for total antal sporer men skelner ikke imellem levende og døde og afslører derfor ikke om det er frisk eller gammel vækst. Slægt eller art kan ikke afgøres inden for alle slægter og arter. Materialeprøve: prøver (minimum en håndfuld eller ca. 1 dl) fra f.eks. mineraluld eller gipsplader tages fra misfarvet og/eller ildelugtende og/eller fugtskadet bygningsmaterialemateriale. Der må ikke benyttes værktøj, der opvarmer materialet ved 18\n19 prøvetagningen. Prøven kan opbevares i plasticpose indtil udpodning. Materialeprøver indpakkes rent og opbevares ved stuetemperatur. Analyseres senest 7 dage efter prøveopsamling. Materialeprøverne vurderes visuelt og prøven kan analyseres kvalitativt og semikvantitativt ved direkte udsæd eller prøven kan udvaskes for herefter at blive analyseret kvalitativt og kvantitativt. Se vejledende grænseværdier. Antallet af sporer kan vurderes ved mikroskopi eller ved brug af Mycometermetoden (se denne). Luftbårne prøver Hvorfor/hvornår Det er kun en metode, der benyttes, hvis fugtkilden i en bygning er vanskelig at opspore. Det kan også være relevant ved mistanke om vækst i ventilationskanaler (se disse), hvilket dog ikke ses ofte i Danmark. Opsamlingsstrategi Under luftmålingen skal aktiviteten i rummet beskrives, antal personer i lokalet noteres og vinduer og døre holdes lukkede. Der måles over en arbejdsdag, så der kan tages hensyn til evt. svingninger i luftkoncentrationen i løbet af en måledag. Der laves altid en parallel luftmåling udendørs. Opsamlings- og analysemetode Filtrering: kassetten monteres med polycarbonatfilter (0.4 1 m) og kører med et flow på ca. 1-3 l/min afhængig af kassettetypen. Prøver fra filtre opbevares i stuetemperatur og udpodes senest dagen efter prøvetagning. Filteret afmonteres eller udvaskes i kassetten. En del af den udvaskede væske udpodes på agarplader og den dyrkbare fraktion analyseres kvantitativt og kvalitativt, en anden del kan evt. tælles direkte i mikroskop og resultere i et kvantitativt mål. Specielt Gram negative bakterier er sårbare overfor udtørring, og derfor er filtrering ikke velegnet til at få et mål for disse bakterier. En fordel ved kassetten er at den er let at håndtere, og den kan sendes med posten. Impaktion: f.eks. en slitsampler eller Andersen sampler monteres med det ønskede agarmedium. Da disse samplere kun kan køre i kort tid pga. risiko for overvoksning, må de i stedet køre 3-6 gange over en måledag for at få et repræsentativt mål for indholdet af mikroorganismer i luften. Der kan ikke lave tælling af total antal mikroorganismer, når opsamlingen sker direkte på agarplader. Ventilationsanlæg Hvorfor/hvornår Dyrkning og identifikation: hvis der er mistanke om, at symptomer kan skyldes vækst af mikroorganismer i ventilationsanlægget f.eks. ved recirkulation og kondensering. En dyrkning vil kunne afklare om mikroorganismerne tilhører en gruppe, der er mistænkt for at kunne være årsag til helbredseffekter. Detektion af skimmelsvampe: Hvis man ønsker at udføre kvalitetskontrol efter rengøring af ventilationskanaler kan en simpel detektion af evt. vækst være tilstrækkelig (se feks cellutape eller Mycometertest). Opsamlingsstrategi Strategien afhænger af problemstillingen. 19\n20 Støvprøve: Der må tages flere prøver for at kunne sammenligne resultatet og de anbefales at medinddrage kontrolprøver. Man kan f.eks. sammenligne indblæsningskanaler i 2 forskellige rum eller forskellige dele af ventilationssystemet, der fører ind i et rum, kan sammenlignes. Luftmåling: Ventilationsanlæg tændes og prøver indsamles (isokinetisk) ved luftindtag, efter filteret, evt efter varmeveksler og varmeflade, i indblæsningsåbningen og i rumluften eller i udsugningsåbningen. Opsamlings- og analysemetode Kvalitetskontrol: Der laves aftryk på udvalgte steder i ventilationsanlægget (se feks Cellutape eller Mycometertesten). Mistanke om symptomer: Støvprøven kan opsamles ved at montere et Vacuumark mundstykke og kassette til en støvsuger. Prøven opbevares i rene beholdere ved stuetemperatur og analyseres senest 7 dage efter prøvetagning. Støvet opslemmes i udvaskningsvæske og podes på udvalgte substrater (se opsamlingsmedium). Alternativt kan der benyttes aftryksplader (se disse). Såfremt der ikke er synlig vækst ved at inspicere gennem inspektionslugerne laves luftmålinger ved brug af filtermetoden (se luftmålinger ). Befugtere i ventilationsanlæg Hvorfor/hvornår Ved mistanke om at luftbefugter eller vandresevoir er årsag til legionellose eller ved kvalitetscheck undersøges væsken for forekomst af Legionella. Forurenet væske giver god grobund for vækst af mikroorganismer. Den mest skadelige er bakterien Legionella. Opsamlingsstrategi Vandprøver tages fra: forsyningskilden, cisterner, varmeveksler, i udgangen efter hver cisterne og varmeveksler, vand der går ind eller forlader enhver samling, der er under mistanke. Desuden tages svaberprøver(se disse) fra evt brusehoveder, rør og vandhaner. Opsamlings- og analysemetode Befugtervandet opsamles i en steril flaske og opbevares ved stuetemperatur i mørke i max 2 dage inden analyse. Væsken podes på ønskede substrater (se opsamlingsmedium). Opsamlingsmedium Til vækst af skimmelsvampe kan Dicloran:18% glycerol agar (DG18) anbefales som et generelt medium for vækst af skimmelsvampe, da det hæmmer væksten af hurtigtvoksende kolonier. Hydrofile skimmelsvampe som Stachybotrys chatarum, Fusarium spp. og Trichoderma må dog dyrkes på et mere hydrofilt substrat som feks V8 agar; for at omgå hurtigtvoksende svampe kan der podes ud på flere parallelle agarplader. Malt ekstrakt agar (MEA) kan ikke anbefales, da hurtigt voksende skimmelsvampe vil overvokse hele pladen. Antibiotika kan tilsættes svampesubstrater for at hæmme bakterievækst og natamycin kan tilsættes bakteriesubstrater for at hæmme vækst af skimmelsvampe. 20


Familiehandel? Få udarbejdet et nyt skøde hos Din-Skødeskrivning for kun 1700 kr.\nSærligt for førstegangskøbere kan det være svært at komme ind på boligmarkedet. Derfor vælger mange at lave et forældrekøb eller en familiehandel, hvor boligen således kan sælges til under markedsprisen. Nærmere betegnet kan du spare op til 15% under den offentlige vurdering.\nHvis familiehandel er aktuelt for dig, hjælper vi med udarbejdelse og tinglysning af skøde for kun 1.700 kr. inkl. moms. Hertil kommer tinglysningsafgift til staten.\nBemærk venligst at den angivne pris ikke inkluderer rådgivning eller købsaftale. Er du interesseret i dette, er du velkommen til at besøge vores websider Din-køberrådgivning og Dit-Selvsalg.dk.\nSkødet udarbejdes og underskrives digitalt, hvorfor processen er hurtig og ligetil. Har du flere spørgsmål, kan du læse vores guide (se nedenfor). Du er naturligvis ligeledes velkommen til at kontakte os til en uforpligtende snak for nærmere information.\nLæs mere om reglerne på SKATs hjemmeside, eller udfyld vores kontaktformular ved at trykke på ikonet nedenfor.\nVideo om familiehandel\nGratis guide om skødeskrivning ved familiehandel


AD / AlbueledsDysplasi * Wenk Staff's\nHome | Staff Helbred | AD / AlbueledsDysplasi\nVær opmærksom på, at det er avlskrav for racen fra 1 april 2010, at der foreligger AD/HD resultat hos Dansk Kennel Klub, inden der parres, og ellers vil hvalpene ikke kunne registreres med stamtavler.\nDe fleste hundeejere kender sygdommen hofteledsdysplasi, som årsag til haltheder hos især de større racer, men albueledsdysplasi, også omtalt AD, er hos mange racer en hyppigere årsag til halthed end hofteledsdysplasi. Årsagerne til at en hund udvikler albueledsdysplasi og slidgigt kan være mange forskellige. Mange undersøgelser har vist en høj grad af arvelighed for udvikling af albueledsdysplasi og dermed slidgigt.\nAlbueleddet er et kompliceret led, der består af flere forskellige knogledele, der under hvalpens vækstfase helst skal vokse og udvikle sig med samme hastighed. Samtidigt påvirker længdevæksten af underarmens to knogler (albueben og spoleben ) også albueleddet. Hvis knogledelene i selve albue-leddet ikke udvikler sig harmonisk bliver ledfladen uregelmæssig og evt. opstår løshed i leddet. Ledbrusken bliver fortykket, og der kan dannes revner og sprækker i ledbrusken. I nogle tilfælde kan dele af den fortykkede brusk blive til en løs bruskflap eller “ledmus”.\nVæksten af underarmens to knogler kan hos alle hunde give problemer, da albuebenet kun har én vækstlinie, mens spolebenet har to. Derfor kan væksthastigheden af de to knogler være forskellig, og selv en ubetydelig forskel i længden vil give et forkert træk i albueleddet. Dette er smertefuldt for hunden og vil også medføre ødelæggelse af ledfladen. Så albueledsdysplasi er en fælles betegnelse for forskellige lidelser der medfører fejludvikling af albueleddets knogler.\nSymptomerne kan udvikles meget tidligt i 4-5 måneders alderen. Hundens bevægelse bliver stiv med korte skridt, især efter hvile eller kraftig motion. Hunden kan have svært ved at rejse eller lægge sig, og være modvillig til at gøre bestemte bevægelse f.eks. gå på trapper eller springe ud eller ind i bilen. I det tidlige forløb vil hvalpen/unghunden, når den hviler sig, holde albuen på det eller de berørte ben indaddrejet mod kroppen og poten drejet ud. Hunden sætter sig ofte, f.eks. under leg for at aflaste forbenene.\nDet er ofte meget svært for ejeren at erkende haltheden fordi dysplasien ofte udvikles i begge ben ( og evt. samtidig i skulderleddet ). En egentlig halthed ses først senere ( måske flere år ), når der udvikles slidgigt i leddene. Når lidelsen bliver mere kronisk bliver leddene tykkere og hunden værger sig ved at få albueleddet bøjet sammen eller få det strakt ud. Hunden kan dog allerede i et års alderen udvikle en invaliderende slidgigt. Er begge albuer angrebet i lige svær grad, kan det også når hunden udvikler slidgigt, være svært at se haltheden. Et tydeligt symptom kan dog være at hunden når den står stille, hele tiden skifter vægten fra forben til forben, den “tripper”.\nDiagnosen stilles ved en klinisk undersøgelse og en røntgenfotografering af begge albueled. Behandlingen vil ofte være medicinsk, med smertestillende midler i perioder. Bruskopbyggende og bruskbevarende midler vil ofte mildne symptomerne væsentligt. Løse ledmus kan fjernes ved operation, men operative indgreb i albueleddet har ofte en reserveret prognose. Observeres ømhed eller stivhed i albueleddene hos en hvalp og unghund er det meget vigtigt at holde hunden i RO en periode, lufte i snor, begrænset leg, ingen spring osv.\nForebyggelse af albueledsdysplasi vil, p.g.a. den store arvelighed, især være at udelukke hunde med albueledsdysplasi fra avlen, men albueledsdysplasi kan også udvikles, eller forværres, ved for kraftig motionering af hvalpen/unghunden og overfodring i vækstperioden (overvægt). Hold kontrol med hundens vægt og giv hunden jævn og regelmæssig motion.


Håndholdt Auto refraktometer producenter og leverandører Kina - produkter - Shanghai nye øjne Medical Inc\nVil du engros medicinsk, kirurgisk oftalmologiske håndholdte auto refraktometer fremstillet i Kina fra en af de førende håndholdte auto refraktometer for oftalmologi producenter og leverandører? Velkommen til at tjekke prisen hos os. Håndholdt Auto refraktometer HAR-800: spædbarn tilstand & voksen...\nVil du engros medicinsk, kirurgisk oftalmologiske håndholdte auto refraktometer fremstillet i Kina fra en af de førende håndholdte auto refraktometer for oftalmologi producenter og leverandører? Velkommen til at tjekke prisen hos os.\nHAR-800: spædbarn tilstand & voksen tilstand\nHAR-880: spædbarn tilstand, voksen tilstand & nærsynethed tilstand\nIdeel til babyer, seniorer og patienter med sproglige barriere\nHvis lægen ikke kan finde den langvarige brydningsfejl og helbrede det ordentligt, vil børn\nblive amblyopi desværre en dag eller mister den bedste chance for at behandle dovent øje og endelig blive de\npermanent amblyopi. Den særlige model for børn test er den bedste måde for barnet screening.\nDet er neccessory udstyret til en læge til at mestre de refraktive status af patienter.\nIkke-kontakt og non-invasiv Lys magt er sikkert for øjnene; Der er 35cm (14 tommer) mellem instrumentet og øjnene.\nLave niveau for samarbejde nødvendigt Det behøver ikke for meget samarbejde af børn. Det er velegnet til spædbørn og andre ubekvemme personer.\nAutomatisk drift af én nøgle Fuldføre den automatiske registrering af to øjne, bare brug for en central drift. En hurtig nd Marianne design.\nNem at bære Lille og let vægt krop og printer. Let at bære. Det er egnet til ethvert udendørs screening.\nPræcist resultat Avancerede optiske registrering princippet giver et præcist resultat herunder nærsynethed, langsynethed, bygningsfejl, aksial og anisometropia.\nOmfattende registrering tilstande Spædbarn tilstand er specielt designet til babyer brydning kendetegn; Nærsynethed tilstand er specielt design for nærsynethed mennesker og endda høj nærsynethed mennesker; (HAR-880 kun). Voksen tilstand er velegnet til alle voksne.\nDual-mode afstand vink Gennem ultralyd måling af afstand vedtager det lyd og visuelle farve lys lynhurtig afstanden.\nHøjtydende batteri Opladning af kort tid og kan bruge i lang tid.\nStor lagerkapacitet 420 datalagring.\nUltrasonic afstandsmåling Automatisk overvågning detektionsafstand gennem akustiske og visuelle vink.\nSigter Cross-figuren er lysende og nem for sigte.\nLavt strømforbrug advare Advare der er 15 minutter tilbage.\nPrinteren Termisk printer ved hjælp af infrarød forbindelse.\nHot Tags: håndholdt auto refraktometer fabrikanter, leverandører Kina, lavet i Kina, engros, oftalmologi, oftalmologiske, kirurgisk, medicinsk, pris\nEt par af: Model 2000 Value Phacoemulsifier\nNæste: Bærbare refraktometer


Sådan ændres CentOS Hostname - k2rx.com\nCentOS, Red Hat og Fedora Linux implementeringer virker lidt anderledes end Debian-baserede. CentOS 7 og nyere har nogle Debian-lignende kontroller som f.eks men nogle coders føler, at dette ikke er en del af Red Hat-oplevelsen. Som følge heraf er der en separat måde at ændre CentOS hostname værdier på, som også burde fungere for Fedora og Red Hat Enterprise Linux-brugere helt fint. Ikke desto mindre har de ændret ting lidt i CentOS 7, og dette kan gøre tingene forvirrende for dem, der bevæger sig mod de Debianlignende kontroller.\nHvis du arbejder fra en grafisk brugergrænseflade, skal du klikke på menuen Programmer og pege på Systemværktøjer. Klik på Terminal for at komme til en CLI prompt. Du kan også ønske at holde Ctrl, Alt og T nede. De, der bruger en hovedløs Fedora eller CentOS-maskine, skal holde Ctrl, Alt og F2 nede for at komme til en virtuel terminal. Du kan eventuelt logge ind som root, hvis du aldrig har konfigureret sudo-kommandoen.\nMetode 1: Skift CentOS Hostname midlertidigt\nHvis du kun vil ændre Fedora, Red Hat eller CentOS værtsnavn til næste genstart, så kan du gøre det midlertidigt. Som root-bruger indtastes værtsnavn, nyt navn og tryk på Enter. Dette vil ændre dit værtsnavn til nynavn, selvom du skal erstatte den pågældende sætning med den faktiske værdi, du gerne vil ændre CentOS værtsnavndata til. Du kan bruge et gyldigt værtsnavn. Skriv værtsnavn og tryk på Enter for at se, at navnet faktisk er blevet ændret.\nDu kan muligvis bruge sudo værtsnavn nyt navn, hvis du er logget ind som en almindelig bruger og har adgang til sudo-kommandoen. Ikke alle CentOS og Fedora-installationer bruger sudo på den måde, at de fleste Debian-baserede distributioner bruger det.\nMetode 2: Permanent ændre CentOS Hostname\nDu skal stadig fungere som root, så forblev logget ind som sådan, hvis du ikke har adgang til sudo-kommandoen på din installation. Type og tryk på Enter. Du kan ønske at skrive sudo hvis du er en almindelig bruger og kan gøre det. Forresten, hvis du foretrækker at bruge en anden tekstredigerer end vi, og har den installeret, skal du erstatte ordet vi med den redaktør du helst foretrækker.\nAfhængigt af din konfiguration kan du kun have to linjer i filen, eller du kan have mange. Sørg for at NETWORKING = ja er i filen, og find derefter den linje, der starter med HOSTNAME = så du kan placere dit nye værtsnavn umiddelbart efter det. I vores tilfælde ændrede vi HOSTNAME til nynavn og gemte filen. Hvis du bruger vi, skal du trykke på Esc-tasten og derefter skrive: wq for at gemme dit arbejde og afslutte.\nSkriv nu vi og skift værtsnavnet på den anden linje til dit nuværende nye værtsnavn. Gem filen og afslut. Du er indstillet til næste genstart, så længe du bruger CentOS 6 eller kompatible versioner af Fedora og Red Hat Enterprise Linux.\nMetode 3: Skift CentOS Hostname Data på CentOS 7\nDet er endnu nemmere, hvis du bruger en nyere version af CentOS, og det kan være tilfældet for nyere Red Hat og Fedora-brugere. Du skal stadig åbne og rediger værtsnavnet der, men du behøver ikke at arbejde med fil som du ville have med CentOS 6 servere.\nType tryk på Enter, og skift derefter navnet på den eneste, ikke-blanke linje i filen. Du skal derefter trykke på Esc-tasten og skrive: wq, før du trykker på Enter for at afslutte. Dette sikrer, at dine ændringer til værtsnavnet holder fast ved næste genstart.\nFor en midlertidig ændring, forudsat at du stadig arbejder som rodbrugeren, skal du blot skrive hostnamectl set-hostname nyt navn, med sætningen nyt navn erstattet med, hvad dit nye værtsnavn er. Denne ændring forbliver, indtil du genstarter CentOS igen. Bemærk at dette også skal fungere med et grafisk kommandolinjesystem, men vi brugte et par virtuelle maskiner til at teste disse designs ud med det formål at tage screenshots, der løb helt hovedløse. Dette forklarer manglen på visuel definition i dem.\nEn række Windows-brugere har identificeret en Windows-fejl 0x80070091 - Mappen er ikke tom, mens du forsøger at slette en mappe. Andre brugere med den samme fejl stødte på dette, mens de overførte filer fra et eksternt drev eller under backup eller forestiller sig. Den


Om Julie Karla | Sunde Opskrifter, Low Carb Opskrifter\naf Julie Karla august 16, 2014\nJeg elsker at lave mad! God mad er min hobby, og jeg nyder at gå ud at spise, læse i kogebøger, madblade, gå på madmarkeder og i madbutikker. Og jeg er så heldig at god mad også er mit arbejde. For i dag arbejder jeg nemlig fuldtid med min blog www.juliekarla.dk og min engelske madblog www.karlasnordickitchen.com.\nJeg elsker at lade mig inspirere, ikke mindst når jeg er ude at rejse og stifter bekendtskab med nye madkulturer. Jeg har rejst i mange år som model hos Unique Models og har i den forbindelse boet flere steder i verden bl.a. i Paris, Milano, Sydney, München, Lissabon og London. Under mine udlandsophold brugte jeg det meste af min fritid på at dykke ned i den lokale madkultur. Derfor laver jeg også al slags mad. Jeg har dog en forkærlighed for nordisk mad, men det kan du læse meget mere om på min nordiske madblog Karla’s Nordic Kitchen.\nEt udvalg af billeder fra min tid som model\nØkologi, bæredygtighed og dyrevelfærd\nDet er 3 nøgleord for mig i mit køkken og 3 parametre jeg altid tager hensyn til, når jeg fylder varer i indkøbskurven. Det betyder alt for mig, at det er ordentlige råvarer, jeg spiser, og jeg vælger altid økologiske produkter. Endnu mere vigtigt er det især blevet, efter at jeg er blevet mor til min lille søn.\nJeg prøver for så vidt muligt at lave mad efter de råvarer, der er i sæson, da de jo som regel er de bedste og billigste.\nJeg er ikke på nogen måde fedtforskrækket og laver aldrig kedeligt slankemad, for jeg vil ikke gå på kompromis med smagen. Men jeg kan ligesom de fleste andre ikke bare sidde stille og spise løs af gode sager, så derfor er jeg meget aktiv og har fundet min favorit sport, nemlig løb. Jeg tror ikke på slankekure, men derimod på at gøre sport og god, sund mad til et godt makkerpar.\nMine løbesko – Can’t live without them\nMin blog handler om mad lavet med engagement og kærlighed, og den handler om at spise mad med god samvittighed. God samvittighed fordi råvarerne enten er økologiske eller er kommet frem på naturlig vis uden tilsætningsstoffer og E-numre. God samvittighed fordi det er mad der gør noget godt for sjælen og god samvittighed fordi mad med fløde og smør suppleres med en god løbetur.\nJeg håber, at du ved at læse mine opskrifter og madtips og se mine billeder, kan hente lidt inspiration med ind i dit eget køkkenliv.\nDu er velkommen til at kontakte mig på [email protected] eller følge mig på Instagram eller facebook.