Skat.dk: Omfattelse af kildeskattelovens §§ 48 E-F - Forskerskatteordningen\nForskerskatteordningen, skriftlighed, ansættelseskontrakt, dansk virksomhed, vederlagskrav\nLandsskatteretten anså klageren for omfattet af kildeskattelovens § 48 E-F, idet oplysningerne om klagerens ansættelsesforhold fandtes at kunne sidestilles med en egentlig kontrakt, ligesom vederlagskravet ansås for opfyldt.\nKildeskattelovens § 1, § 2, stk. 1, nr. 1, § 43, stk. 1, §§ 48 E-F\nSelskabsskattelovens § 1, § 2, stk. 1, § 3\nLov nr. 489 af 24/6 1992\nDen juridiske vejledning 2017-2, afsnit C.F.6.1.5\nLandsskatteretten ændrer SKATs afgørelse og giver klageren medhold.\nKlageren er italiener og er registreret som tilflyttet Danmark den 11. juli 2012 til adressen Y1, By Y1. Klagerens repræsentant anmodede den 17. juli 2012 SKAT om, at klageren kunne blive omfattet af kildeskattelovens §§ 48 E-F fra den 1. maj 2012 i forbindelse med klagerens ansættelse som CEO hos H1, H2 A/S.\nIfølge kontrakten mellem klageren og H1, der er underskrevet af parterne i juli 2012 fremgår det, at klageren er ansat som CEO fra den 1. maj 2012.\nB, CFO i selskabet har til SKAT oplyst følgende:\nJeg kan oplyse, at der i Danmark blev afholdt et country meeting den 12. april 2012, hvor det blev oplyst af vores nordiske direktør, at det var besluttet, at A skulle være de danske selskabers nye direktør fra 1. maj 2012. Der er ikke noget egentligt referat fra dette møde, men jeg kan yderligere oplyse, at direktørskiftet blev offentliggjort i selskaberne ved et personalemøde på samme dato.\nB har yderligere oplyst, at indtil formaliteterne omkring et dansk CPR nr. var på plads, har moderselskabet i Italien lagt ud for omkostninger, der relaterer sig til klageren tilbage fra den 1. maj 2012. Efterfølgende er det danske selskab blevet faktureret for disse omkostninger.\nKlagerens repræsentant har til SKAT fremsendt en intern ”General notice of May 25th, 2012 – N. 140” fra H1, hvoraf det fremgår, at CEO er overladt til klageren med rapportering til Nordic CEO, C.\nKlagerens repræsentant har yderligere til SKAT fremsendt dokumentation for klagerens ophold i Danmark for maj og juni 2012 i form af hotelregninger fra Hotel 1 og Hotel 2 i By Y1. Det fremgår af regningerne, at klageren har overnattet på hotellerne på følgende datoer:\n2. maj 2012, 6. – 10. maj 2012, 13. – 15. maj 2012, 22. maj 2012 og 30. maj 2012.\n6. – 7. juni 2012, 11. juni 2012, 13. – 14. juni 2002, 18. – 21. juni 2012, 25. – 27. juni 2012.\nAf regningerne fra Hotel 1, By Y1 fremgår det, at kunden er ”A, Italien fra H3 SpA”. Kunde og firmanavn fremgår ikke af hotelregningerne fra Hotel 2, By Y1.\nLønindberetning er første gang foretaget af selskabet for september 2012. Klagerens repræsentant har oplyst, at indtil da, blev der udbetalt á conto beløb, idet selskabet har afventet godkendelse af registreringen med beskatning efter kildeskattelovens §§ 48 E-F.\nDer er fremlagt udskrift fra Erhvervsstyrelsen, hvoraf fremgår, at klageren indtrådte i direktionen som administrerende direktør fra den 4. april 2012.\nEndelig er der fremsendt eksempler på sager, hvor personer er blevet godkendt efter kildeskattelovens § 48 E for selskabet G1.\nI afgørelse af 4. januar 2013 har SKAT anført følgende:\n”Det er SKATs opfattelse, at A ikke kan beskattes efter reglerne i kildeskattelovens §§ 48 E-F, idet det ikke kan anses for dokumenteret, at der foreligger et ansættelsesforhold med en dansk virksomhed i forbindelse med indtræden af skattepligt i maj 2012. Betingelsen i kildeskattelovens § 48 E stk. 1 er derfor ikke opfyldt.\nSKAT har herved lagt vægt på, at den foreliggende ansættelseskontrakt først er indgået i juli 2012 og ikke kan tillægges betydning med tilbagevirkende kraft. Den interne general notice dokumenterer ikke, at der er indgået en egentlig ansættelsesaftale, som forudsat i kildeskattelovens § 48 E, stk. 3, nr. 5 og § 48 F, stk. 1, med A fra den 01.05.2012.\nSKAT har endvidere tillagt det betydning, at det af de fremsendte hotelregninger fremgår, at A rejser på vegne af H3 SpA, uanset at det efterfølgende er oplyst, at H3 SpA alene har lagt ud for omkostninger vedrørende A tilbage fra 01.05.2012.”\nVed klage af 3. april 2013 har klagerens repræsentant anført følgende:\nVirksomheden H2 A/S er en virksomhed, der blev opkøbt af H1 A/S, et dansk selskab ejet af H3 S.p.A., der er et selskab hjemmehørende i By Y2, Italien.\nI foråret 2012 ønskede virksomhedens ejere og bestyrelse at udskifte virksomhedens daværende direktør i Danmark og i stedet, med virkning fra den 1. maj 2012, indsætte A i rollen som direktør (CEO) for den danske virksomhed.\nA flyttede herefter til Danmark, hvorved den fulde skattepligt til Danmark indtrådte. Bemærk venligst, at A er på en lokal dansk kontrakt og ikke som sådan udstationeret til Danmark.\nI vores skrivelse af 17. juli 2012 ansøgte vi på vegne af H2 A/S om, at A blev godkendt til at være omfattet af beskatningsreglerne i kildeskattelovens §§ 48 E-F. Efter diverse e-mailkorrespondance og mundtlige drøftelser har SKAT Udland i By Y3 imidlertid meddelt afslag herpå, idet A efter SKATs opfattelse ikke den 1. maj 2012 havde en dansk arbejdsgiver, henset til at kontrakten, der regulerer aftalegrundlaget for ansættelsesforholdet, først er underskrevet i juli 2012.\nA opfylder objektivt set alle betingelser for at kunne beskattes under de særlige beskatningsregler i kildeskattelovens §§ 48 E-F. Stridspunktet i nærværende sag er udelukkende spørgsmålet om, hvorvidt A havde en dansk arbejdsgiver den 1. maj 2012, således som reglen i kildeskattelovens §§ 48 E-F foreskriver.\nA er administrerende direktør i selskabet i Danmark og som sådan anmeldt til Erhvervsstyrelsen i Danmark. A er som direktør ikke omfattet af funktionærlovens regler, og der er således ikke krav om en ansættelseskontrakt eller lignende.\nParterne har dog indgået en Executive Service Agreement, der, uagtet denne først er underskrevet i juli måned, i henhold til pkt. 1.1. er gældende fra den 1. maj 2012. Det er i den forbindelse vigtigt at forstå, at udskiftningen af en direktør for et selskab er en proces, der ikke sker fra den ene dag til den anden. Det er over for SKAT dokumenteret, at A har opholdt dig regelmæssigt i Danmark siden den 1. maj 2012, at selskabets danske finansdirektør skriftligt har bekræftet direktørskiftet pr. 1. maj 2012, og at lønomkostningen er belastet den danske virksomhed med virkning fra den 1. maj 2012. Det er således svært at hævde, at A ikke med virkning fra den 1. maj 2012 havde en dansk arbejdsgiver.\nSKAT synes dog også med afgørelsen at være splittet med sig selv, idet man dels hævder, at A ikke den 1. maj 2012 havde en dansk arbejdsgiver, og samtidig anfører, at A anses for begrænset skattepligtig til Danmark i maj og juni måned 2012 af indkomst omfattet af kildeskattelovens § 2, stk. 1. Begrænset skattepligt til Danmark af indkomst omfattet af kildeskattelovens § 2, stk. 1, nr. 1, forudsætter en dansk arbejdsgiver, ligesom anvendelse af reglerne i kildeskattelovens §§ 48 E-F ikke begrænser sig til subjektiv skattepligt efter kildeskattelovens § 1, jævnfør kildeskattelovens §§ 48 E-F, stk. 1, der positivt anfører begrænset skattepligt efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, nr. 1, som en mulighed.\n”Sagen angår spørgsmålet, om A er berettiget til beskatning efter reglerne i kildeskattelovens § 48 E-F i forbindelse med ansættelsen pr. 1. maj 2012 som administrerende direktør (CEC) for H2 A/S.\nSagen er én af en række lignende sager, hvor SKAT - foreløbigt tiltrådt af Skatteankestyrelsen - har afvist, at den særlige skatteordning i kildeskattelovens § 48 E-F (den såkaldte forskerskatteordning) kan finde anvendelse med henvisning til, at der ikke blev påbegyndt et ansættelsesforhold med en dansk arbejdsgiver, da skattepligten indtrådte, eftersom der ikke forelå en skriftlig ansættelseskontrakt på dette tidspunkt.\nSpørgsmålet i sagen er altså alene, om der blev påbegyndt et “ansættelsesforhold” med en dansk arbejdsgiver, da skattepligten indtrådte, jf. § 48 E, stk. 1.\nFor det første, om det - som antaget af Skatteankestyrelsen - er en gyldighedsbetingelse/formkrav for overhovedet at kunne anvende forskerskatteordningen, at der foreligger en\n(i) skriftlig ansættelseskontrakt med den danske arbejdsgiver (ii) senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet. Dette er et rent lovfortolkningsspørgsmål.\nHvis der ikke gælder et sådant formkrav, er sagens andet spørgsmål, om der konkret er dokumenteret et ansættelsesforhold hos en dansk arbejdsgiver p tidspunktet for skattepligtens indtræden. Dette spørgsmål er et konkret bevisspørgsmål og giver næppe anledning til den store tvivl i sagen.\nSagens hovedspørgsmål er således, om loven stiller krav om skriftlighed.\nSKAT har i sin afgørelse af 4. januar 2013 afvist, at A kan beskattes efter reglerne i kildeskattelovens § 48 EF. Det hedder i afgørelsen bl.a.:\n”Det er SKATs opfattelse, at A ikke kan beskattes efter reglerne i kildeskattelovens §§ 48 E-F, idet det ikke kan anses for dokumenteret, at der foreligger et ansættelsesforhold med en dansk virksomhed i forbindelse med indtræden af skattepligt i maj 2012. Betingelsen i kildeskattelovens § 48 E, stk. 1, er derfor ikke opfyldt.\nSKAT har herved lagt vægt på, at den foreliggende ansættelseskontrakt først er indgået i juli 2012 og ikke kan tillægges betydning med tilbagevirkende kraft. Den interne general notice dokumenterer ikke, at der er indgået en egentlig ansættelsesaftale, som forudsat i kildeskattelovens § 48 E, stk. 3, nr. 5 [skal være nr. 3] og § 48 F, stk. 1, med A fra 01.05.2012.” (Mine understregninger).\nSom ovenfor nævnt, har SKAT i samme afgørelse anset A for skattepligtig til Danmark fra den 1. maj 2012:\n“A må anses for begrænset skattepligtig til Danmark på grund af ophold her i maj og juni 2012 og skattepligtig af indkomst, der er omfattet af kildeskattelovens § 2, stk. 1.\nFra 11.07.2012, hvor A tilflytter Danmark, er han fuld skattepligtig i henhold til kildeskattelovens § 1 stk. 1 nr. 1.” (Mine understregninger).\nSKAT har således på den ene side lagt til grund, at A rent faktisk påbegyndte arbejdet som direktør i Danmark den 1. maj 2012, eftersom han fra den 1. maj til den 11. juli 2012 er anset for begrænset skattepligtig af indkomsten herfra, dvs. for arbejde udført i Danmark for en dansk arbejdsgiver. (Der er kun begrænset skattepligt, hvis der er tale om en dansk arbejdsgiver, når opholdet - som begrænset skattepligtig - er mindre end 183 dage i hver 12 måneders periode, jf. kildeskattelovens § 2, stk. 9.)\nPå den anden side har SKAT fundet, at, fordi den skriftlige ansættelsesaftale først er underskrevet i juli 2012, er det ikke dokumenteret, at der forelå et ansættelsesforhold mellem A og det danske selskab den 1. maj 2012, og at han derfor ikke kan anvende den særlige skatteordning i § 48 E-F.\nSKAT har ikke anført andre indsigelser imod ansættelsesforholdets eksistens pr. 1. maj 2012, end at den skriftlige ansættelsesaftale først blev underskrevet i juli 2012.\nSkatteankestyrelsen har i sit forslag til afgørelse indstillet SKATs afgørelse stadfæstet med følgende begrundelse:\n“Det lægges til grund, at det er en betingelse efter kildeskattelovens § 48 EF, at man bliver ansat hos en dansk arbejdsgiver omfattet at bl.a. selskabsskattelovens § 1 forbindelse med påbegyndelsen at ansættelsesforholdet.\nI motiverne og ordlyden til bestemmelsen i kildeskattelovens §§ 48 E-F henvises der til “ansættelseskontrakten”. Det er således Skatteankestyrelsens opfattelse, at der er holdepunkter for, at der skal foreligge en kontrakt mellem parterne ved påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\nI nærværende sag foreligger der ikke en ansættelseskontrakt mellem dig og det danske selskab, H2 A/S, på tidspunktet for din ansættelse den 1. maj 2012. Ansættelseskontrakten af juli 2012 kan således ikke anvendes som dokumentation for, at du allerede pr. 1. maj 2012 var ansat i selskabet. Styrelsen er enig med SKAT i, at den interne general notice ikke dokumenterer, at du har indgået en egentlig ansættelsesaftale med selskabet fra den 1. maj 2012.\nDa du således ikke har indgået en ansættelseskontrakt med det danske selskab, H2 A/S, i forbindelse med påbegyndelsen at ansættelsesforholdet, indstiller Skatteankestyrelsen, at SKATs afgørelse stadfæstes.” (Mine understregninger)\nSkatteankestyrelsens begrundelse må forstås således, at Skatteankestyrelsen lægger til grund, at der med ordet “ansættelseskontrakt” i § 48 E, stk. 3, nr. 3, forstås en skriftlig ansættelsesaftale, som skal foreligge på tidspunktet for påbegyndelsen at ansættelsesforholdet, og at den skattepligtige i fraværet af en sådan oprindelig, skriftlig aftale ikke har dokumenteret - og heller ikke kan dokumentere - at den grundlæggende betingelse for anvendelse af skatteordningen er opfyldt.\nOmvendt synes Skatteankestyrelsen ikke at bestride, at A de facto påbegyndte sit arbejde for det danske selskab den 1. maj 2012. Det hedder således i det ovenfor citerede:\n“I nærværende sag foreligger der ikke en ansættelseskontrakt mellem dig og det danske selskab ... på tidspunktet for din ansættelse den 1. maj 2012.” (Min understregning).\nTilsvarende hedder det i Styrelsens afsluttende konklusion:\n”Da du således ikke har indgået en ansættelseskontrakt med det danske selskab i forbindelse med påbegyndelsen at ansættelsesforholdet (Min understregning).\nSkatteankestyrelsens begrundelse indebærer således reelt, at det er en gyldighedsbetingelse/formkrav for overhovedet at kunne anvende forskerskatteordningen, at der foreligger en (i) skriftlig ansættelseskontrakt med den danske arbejdsgiver (ii) senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\nJeg nedlægger på min klients vegne påstand om, at min klient er berettiget til beskatning i henhold til kildeskattelovens §§ 48 E-F af sin direktørløn fra H2 A/S fra og med den 1. maj 2012.\nDet gøres til støtte for påstanden gældende, at der efter kildeskattelovens § 48 E ikke gælder en særlig gyldighedsbetingelse/formkrav gående ud på, at ansættelsesforholdet skal være dokumenteret gennem en oprindelig, skriftlig ansættelsesaftale.\nAfgørende er alene, at der - reelt og dokumenteret - foreligger et “ansættelsesforhold” mellem medarbejderen og den danske arbejdsgiver på tidspunktet, hvor medarbejderens danske skattepligt indtræder.\nAnsættelsesretligt er det ikke en gyldighedsbetingelse for at konstatere et ansættelsesforhold, at der foreligger en skriftlig ansættelsesaftale. Dette har højst bevismæssig betydning. For lønmodtagere omfattet af ansættelsesbevisloven, vil arbejdsgiverens manglende udstedelse af et skriftligt ansættelsesbevis heller ikke påvirke ansættelsesforholdets gyldighed, men kun give lønmodtageren et krav på økonomisk kompensation. Direktører er i øvrigt hverken omfattet af ansættelsesbevisloven eller funktionærloven.\nHeller ikke skatteretligt forudsætter konstateringen af et ansættelsesforhold skriftlighed, jf. således bl.a. praksis om afgrænsning af lønmodtagere over for selvstændigt erhvervsdrivende i cirkulære nr. 129/1994 til personskatteloven, punkt 5.3.1.1, hvilke kriterier også er tiltrådt af Højesteret, jf. f.eks. 2002.1008 H. Der kan også henvises til TfS 2006.789 H, hvor Højesteret bedømte et ansættelsesmæssigt tilhørsforhold ud fra en konkret realitetsvurdering. Tilsvarende gælder i den internationale skatteret, jf. bl.a. OECD’s kommentarer til Modeloverenskomstens artikel 15.\nDette udelukker naturligvis ikke, at der kan opstilles særlige betingelser, herunder om f.eks. skriftlighed, i en skatteordning som den i kildeskattelovens § 48 E-F omhandlede.\nDet må - i givet fald - blot kræve klar og udtrykkelig hjemmel i kildeskattelovens § 48 E. En sådan hjemmel foreligger imidlertid ikke. Der kan således hverken af lovens ordlyd, dens forarbejder eller formål i øvrigt udledes et formkrav om, at ansættelsesforholdet skal dokumenteres gennem en oprindelig, skriftlig ansættelseskontrakt.\n6.1.1 Lovens ordlyd\nDet hedder i kildeskattelovens S 48 E, stk. 1, der fik sin nuværende formulering ved lov nr. 522 af 17. juni 2008:\n“Personer, som bliver skattepligtige efter § 1 eller § 2, stk. 1, nr. i, i forbindelse med påbegyndelse af ansættelsesforhold hos en arbejdsgiver, som er omfattet af § 1 eller § 2, stk. 1, nr. 4, selskabsskattelovens § 1, § 2, stk. 1, litra a, ... kan vælge at blive beskattet af vederlag i penge, jf. § 43, stk. 1, efter § 48 F.” (Min understregning)\nEfter ordlyden skal medarbejderen altså blive skattepligtig (enten begrænset skattepligtig af indkomst fra lønarbejde her i landet eller fuldt skattepligtig) i forbindelse med, at der påbegyndes et “ansættelsesforhold” hos en arbejdsgiver i Danmark.\nBestemmelsens ordlyd siger intet om, at ansættelsesforholdet skal dokumenteres gennem en skriftlig ansættelsesaftale.\n48 E, stk. 3, indeholder en række yderligere betingelser for, at forskerskatteordningen kan anvendes. Bestemmelsens nr. 3 indeholder det såkaldte vederlagskrav:\n“Stk. 3. Det er en betingelse for anvendelsen af stk. 1, at\n3) vederlaget i penge i henhold til ansættelseskontrakten som et gennemsnit inden for samme kalenderår udgør et grundbeløb på mindst 69.300 kr. (2010-niveau) om måneden (Min understregning).\nSom det fremgår, går denne bestemmelse alene ud på at fastsætte et minimumsbeløb for, at forsker-skatteordningen kan finde anvendelse.\nSkatteankestyrelsen mener imidlertid af ordet “ansættelseskontrakten” at kunne udlede, at denne bestemmelse tillige fastlægger et formkrav gående ud på, at der skal foreligge en (i) skriftlig ansættelsesaftale med den danske arbejdsgiver (ii) senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\nJeg deler ikke denne opfattelse.\nFor det første er det en misforståelse, når Skatteankestyrelsen uden videre lægger til grund, at udtrykket “ansættelseskontrakt” skal forstås som “skriftlig ansættelsesaftale”.\nHverken efter almindelig sproglig eller juridisk begrebsforståelse forudsætter anvendelsen af ordet “kontrakt”, at der skal foreligge et skriftligt aftaledokument.\nOrdet “kontrakt” er ganske enkelt sprogligt og retligt synonymt med “aftale”. En “kontrakt” kan derfor - ganske på samme måde som en “aftale” - være både mundtlig og skriftlig.\nDette fremgår bl.a. af Juridisk Ordbog, hvor der under “kontrakt” henvises til det anførte under “aftale”. Under “aftale” hedder det:\n“Viljeserklæringer som to eller flere personer afgiver indbyrdes, og hvoraf mindst én erklæring er et tilbud; ofte dog betegnelse for et løfte, der er accepteret af modtageren. A. er ikke nærmere defineret i aftaleloven.”\nI Aftaleloven med kommentarer af Lennart Lynge Andersen og Jørgen Nørgaard (1990) anføres under § 1, side 18, bl.a.:\n”1.2. Lovens titel er “Aftaler og andre Retshandler på formuerettens område.\nBegrebet “aftale” dækker viljeserklæringer, som to eller flere personer afgiver indbyrdes, jf. Ussing side 9\nOrdet “kontrakt” er synonymt med aftale.” (Min understregning)\nPå side 20 hedder det bl.a.:\n“1.5.1, Der findes enkelte lovbestemmelser, der kræver skriftlighed, jfr. f.eks. Retsvirkningslovens § 35 (om ægtepagter), Aktieselskabslovens/Anpartsselskabslovens § 3, stk. 1, (om stiftelsesoverenskomster) og Forbrugeraftalelovens §§ 7 og 13 (underretning om fortrydelsesret).”\nI Ussings Enkelte Kontrakter, side 5, benyttes bl.a. udtrykket “oprettelse af skriftlig kontrakt”. Også dette viser, at det ikke er forudsat i udtrykket “kontrakt”, at der skal foreligge et skriftligt aftaledokument.\nTilsvarende fremgår af Wikipedia, hvor det under ordet “kontrakt” anføres:\n“En kontrakt er et “løfte” eller en “aftale”, der er indgået mellem personer og/eller virksomheder.”\nMundtlige og skriftlige aftaler har lige stor gyldighed...”\nOrdlyden af § 48 E, stk. 3, nr. 3, giver således ikke støtte for et krav om, at ansættelsesforholdet kun kan dokumenteres ved en (oprindelig) skriftlig aftale.\nSelv hvis det antages, at lovgiver - i strid med den korrekte anvendelse af ordet “ansættelseskontrakt” - måtte have ment “skriftlig ansættelsesaftale”, er der intet grundlag for at antage, at lovgiver med dette udtryk skulle have ønsket at fastsætte en gyldighedsbetingelse/formkrav om skriftlighed.\nI så fald må anvendelsen af udtrykket blot antages at afspejle den faktiske kendsgerning, at der i langt de fleste sager - ligesom også i nærværende sag - foreligger en skriftlig ansættelseskontrakt. Der er således ud fra konteksten af § 48 E, stk. 3, nr. 3, intet grundlag for at antage, at lovgiver med denne bestemmelse om vederlagskravet skulle have forsøgt at “smugle” en gyldighedsbetingelse om skriftlighed ind i loven.\nUnder alle omstændigheder er det udelukket, at lovgiver med anvendelsen af udtrykket “ansættelseskontrakt” yderligere skulle have opstillet det krav, at en skriftlig ansættelseskontrakt skal foreligge senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\n6.1.2 Lovens forarbejder\nHeller ikke lovens forarbejder giver støtte for at opstille en betingelse om dokumentation af ansættelsesforholdet gennem en oprindelig, skriftlig ansættelsesaftale.\nEn gennemgang af lovforarbejderne til de ganske mange ændringer, som § 48 E har gennemgået siden indførelsen i 1992, viser tværtimod, at lovgiver anvender ordene “ansættelsesforhold” og “ansættelseskontrakt” synonymt. Dette gælder således også det af Skatteankestyrelsen citerede afsnit fra bemærkningerne til § 1, nr.3, i lovforslag L 158 1991/92.\nIntet steds i forarbejderne er der støtte for en konklusion eller blot antydningen af, at det skulle være en gyldighedsbetingelse for ordningen, at der foreligger en skriftlig ansættelsesaftale/-kontrakt, endsige at denne skulle foreligge på tidspunktet for ansættelsesforholdets påbegyndelse.\nAfgørende er alene, at medarbejderen - forudsat at medarbejderen opfylder de øvrige betingelser i stk. 2 og 3 - bliver skattepligtig i forbindelse med påbegyndelsen af et dansk ansættelsesforhold.\nTil støtte herfor kan navnlig henvises til forarbejderne til den seneste ændring af bestemmelsen i 2013, jf. lovforslag L 218 2012/2013, hvori ordningens hovedbetingelser sammenfattende beskrives således under afsnit 3.4.1. om “Gældende ret”:\n“Den særlige skatteordning for udenlandske forskere og nøglemedarbejdere - ofte kaldet “forskerskatteordningen” - kan anvendes af enhver, der opfylder en række objektivt fastsatte betingelser. Der er intet skønselement og ingen dispensationsmuligheder i ordningen. Enten opfylder man betingelserne, eller også gør man ikke. Reglerne findes i kildeskattelovens § 48 E og § 48 F.\nHovedbetingelserne for at kunne anvende ordningen er følgende:\nMan skal blive skattepligtig til Danmark samtidig med påbegyndelse af et ansættelsesforhold hos en dansk arbejdsgiver.\nMan må ikke inden for de seneste 10 år have været skattepligtig til Danmark af lønindkomst eller af indkomst ved selvstændig virksomhed.\nMan må ikke inden for de seneste 5 år have haft en direkte eller indirekte del i ledelsen af, kontrollen med eller have haft væsentlig indflydelse på den virksomhed, hvor man skal ansættes.\nMan må ikke inden for 3 år før og 1 år efter ophør af tidligere skattepligt have været ansat i den virksomhed, hvor man nu skal ansættes, eller i dermed koncernforbundet dansk eller udenlandsk virksomhed.\nMan må ikke udføre arbejde uden for Danmark i et sådant omfang, at beskatningsretten til lønnen overgår til udlandet i medfør af en dobbeltbeskatningsoverenskomst.\nMan skal efter ansættelseskontrakten være garanteret en løn på i gennemsnit 69.300 kr. om måneden (2013-niveau). Dette krav gælder ikke for personer, hvis kvalifikationer som forskere er godkendt af en forskningsinstitution eller forskningsråd. Når disse betingelser er opfyldt, kan man vælge at blive bruttobeskattet med 26 pct. plus arbejdsmarkedsbidrag i en eller flere perioder af indtil 5 års samlet varighed. Der kan ikke foretages fradrag i den bruttobeskattede indkomst.’ (Mine understregninger).\nEn i det væsentlige tilsvarende beskrivelse af ordningens hovedbetingelser (bortset fra mellemliggende ændringer af tidskravene relateret til en forudgående skattepligt i stk. 3) er anført i forbindelse med lovændringen i 2008, jf. lov nr. 522 af 17. juni 2008 (L 162 2007/2008), hvorved 48 E blev opdelt i § 48 E og F og i det væsentlige fik sit nuværende indhold.\nDet er åbenbart, at hvis lovgiver og Skatteministeriet havde ment, at der gjaldt en så usædvanlig betingelse som et formkrav om, at der senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet skulle foreligge en skriftlig ansættelsesaftale, så ville det have fremgået eksplicit af beskrivelsen af hovedbetingelserne for forskerskatteordningen.\n6.1.3 Lovens formål - reale hensyn\nHeller ikke lovens formål eller reale hensyn giver støtte for at opstille en betingelse om (oprindelig) skriftlighed.\nOrdningen er siden indførelsen i 1992 løbende blevet justeret og ændret. Samtlige ændringer er imidlertid gennemført med det formål at forbedre ordningen og gøre den mere fleksibel for de udenlandske nøglemedarbejdere og de danske virksomheder for stadigt at øge muligheden for at tiltrække den udenlandske kvalificerede arbejdskraft til gavn for dansk konkurrenceevne, som er selve ordningens formål.\nAf forarbejderne til det oprindelige lovforslag, L 158 1991/1992, fremgik således:\n”Formålet med lovforslaget er at styrke Danmarks internationale konkurrenceevne ved at fremme forskning og produktudvikling af internationalt tilsnit i danske virksomheder og forskningsinstitutioner. Dette formål tilgodeses ved, at udenlandske forskere og andre nøglemedarbejdere, der flytter til Danmark i forbindelse med en tidsbegrænset ansættelse på mellem 6 og 36 måneder i en virksomhed eller forskningsinstitution her i landet, under visse betingelser kan vælge at lade sig beskatte med 30 pct. af bruttoindkomsten uden fradrag af nogen art i stedet for en sædvanlig indkomstbeskatning. Baggrunden for at åbne denne mulighed for særskilt beskatning er, at størstedelen af den omhandlede personkreds ved kontraktsforhandlinger med arbejdsgiveren stiller lønkrav ud fra en “nettobetragtning”. Herved forstås, at de pågældende ønsker at få et nærmere angivet beløb udbetalt efter skat og overlader det til arbejdsgiveren at fastsætte en bruttoindkomst, der muliggør en sådan udbetaling, uden at de interesserer sig for størrelsen af den nævnte bruttoindkomst eller for indholdet af de danske skatteregler.\nDe pågældende personer, der opholder sig Danmark i en begrænset periode, har i mange tilfælde ikke praktisk mulighed for fuldt ud at udnytte de danske fradragsregler, f.eks. reglerne om fradragsret for renteudgifter af lån i fast ejendom til beboelse. De pågældende vil derfor blive hårdere ramt af de høje danske marginalskatteprocenter, og dette forhold vil smitte af på arbejdsgiverens omkostninger ved lønfastsættelsen.\nSåfremt de pågældende får mulighed for at lade sig beskatte med 30 pct. af bruttoindkomsten, vil det medføre, at arbejdsgiveren kan fastsætte en lavere bruttoindkomst for de pågældende, end tilfældet er efter gældende regler. Herved vil det være forbundet med færre omkostninger for virksomheden at beskæftige de pågældende udenlandske medarbejdere.\nForslaget tilsigter udelukkende at lempe, ikke at skærpe beskatningen af den omhandlede persongruppe. Ordningen gøres derfor valgfri.” (Min understregning).\nFormålet med ordningen har således udtrykkeligt været at øge incitamentet til at tiltrække udenlandsk kvalificeret arbejdskraft ved at tilbyde en mulighed for at sænke lønomkostningen til disse medarbejdere. Formålet har således navnlig ikke været at sikre eller udvide lønskattebasen i Danmark eller varetage skattemæssige værnsformål i øvrigt.\nOg bestemmelsens hovedbetingelser, som nævnt ovenfor, herunder betingelsen i § 48 E, stk. 1, som denne - og de øvrige lignende sager - omhandler, skal netop anskues i lyset af ordningens klart beskrevne formål.\nMed det ene formål at sikre, at der reelt er tale om arbejdskraft rekrutteret i udlandet og ikke blot allerede dansk-skattepligtige medarbejdere, der gennem kortvarige udenlandske udstationeringer kunne komme tilbage på en lempeligere beskatning, indeholder ordningen betingelsen om, at medarbejderen ikke må have været skattepligtig i Danmark i en bestemt periode forud for den omhandlede ansættelse, jf. nu § 48 E, stk. 3, nr. 1.\nBetingelsen i stk. 1, som nærværende sag omhandler, har - udover at sikre, at det er medarbejdere, der ikke allerede er ansat i virksomheden, jf. udtrykket “personer, som bliver skattepligtige ... i forbindelse med påbegyndelse af ansættelsesforhold hos en arbejdsgiver” - alene til formål at sikre, at arbejdet kommer til gavn i Danmark, og at skatteordningen ikke anvendes til at finansiere arbejde, der kommer udlandet til gavn, jf. stk. 1 sammenholdt med stk. 2.\nDet var således oprindeligt en betingelse, at medarbejderen skulle udføre arbejdet i Danmark. I bemærkningerne til lovændringen i 2008, hvor den nuværende betingelse i stk. 2, blev indført, jf. L 162 2007/2008, hedder det under lovforslagets specielle bemærkninger til § 1, nr. 3:\n“Det er efter de gældende regler videre en betingelse, at den pågældende skal udføre arbejde i Danmark. Der har her ikke ligget noget absolut krav om, at alt arbejde skal udføres inden for landets grænser. Betingelsen er blevet administreret på den måde, at arbejdet i udlandet som udgangspunkt vil blive anset for væsentligt, hvis mere end 1/3 af arbejdet udføres i udlandet. Baggrunden for denne regel var et ønske om at sikre, at det var forskning og udvikling i Danmark og ikke i udlandet, der blev støttet via den særlige skatteordning. Imidlertid bliver denne tredjedelsregel, som den kaldes, ofte i dagens globaliserede verden en unødvendig restriktion på anvendelsen af skatteordningen, og reglen er fra et skattemæssigt synspunkt heller ikke nødvendig.\nTiden er kort sagt løbet fra denne tredjedelsregel\nDet foreslås derfor at fjerne kravet om, at de pågældende personer skal udføre arbejde her i landet, og hermed afskaffe tredjedelsreglen.\nI stedet foreslås der indsat to nye regler, som er mere fleksible end tredjedelsreglen, og som fortsat sikrer en sammenhæng mellem anvendelse af den særlige skatteordning og arbejde i Danmark.” (Mine understregninger).\nTredjedelsreglen blev således erstattet med den nuværende § 48 E, stk. 2, hvorefter ordningen ikke finder anvendelse, hvis den pågældende er fuldt skattepligtig og skattemæssigt hjemmehørende i Danmark, men udfører arbejde uden for Danmark under omstændigheder, hvor beskatningsretten i henhold til en dobbeltbeskatningsaftale overgår til udlandet.\nBetingelsen i stk. 1 skal således blot - i overensstemmelse med formålet med loven, der, som gengivet, er at udgøre en lempelse og ikke en skærpelse af lønbeskatningen - sikre, at ordningen finder anvendelse på medarbejdere, der reelt rekrutteres i forbindelse med ansættelsen og indgår i et ansættelsesforhold, der kommer den danske konkurrenceevne til gode.\nHvis medarbejderens skattepligt, som i nærværende sag, indtræder i forbindelse med påbegyndelse af ansættelsesforholdet - og de øvrige betingelser i stk. 2 og 3 er opfyldt - vil der ikke være nogen risiko for misbrug af ordningen.\nDer kan således heller ikke peges på reale hensyn, der taler for at kræve (oprindelig) skriftlighed.\n6.1.4. Administrativ praksis - SKM2009.310.SR\nDet må antages, at Skatteankestyrelsen har støttet sit forslag til afgørelse på Skatterådets afgørelse i SKM2009.310.SR.\nI denne sag blev Skatterådet anmodet om et bindende svar på, om en udstationeringsaftale mellem den skattepligtige og dennes udenlandske (udstationerende) arbejdsgiver var fornøden dokumentation for ansættelsesforholdet mellem den skattepligtige og den danske virksomhed, og - i benægtende fald - om det var tilstrækkeligt, hvis udstationeringsaftalen tillige blev underskrevet af den danske virksomhed.\nSagen drejede sig altså ikke om, hvorvidt § 48 E i det hele taget stiller krav om skriftlighed. SKAT anførte indstillingen, som Skatterådet tiltrådte, bl.a.:\n“Et ansættelsesforhold er en aftale mellem en arbejdsgiver og en arbejdstager, som er juridisk bindende for begge parter. Da der i kildeskattelovens § 48 E-F er krav om, at arbejdsgiveren skal være dansk, finder SKAT, at det ikke i relation til disse bestemmelser er tilstrækkeligt, at medarbejderne indgår en udsendelseskontrakt med det tyske moderselskab.\nDet er SKATs opfattelse, at det i relation til kildeskattelovens § 48 E-F må kræves, at den danske arbejdsgiver er den juridiske arbejdsgiver - den formelle arbejdsgiver - og ikke alene den reelle arbejdsgiver. Ordningen kan således ikke anvendes ved arbejdsudleje, hvor der ikke består et juridisk ansættelsesforhold med hvervgiveren.\nA A/S kan derfor kun anerkendes som arbejdsgiver i relation til kildeskattelovens § 48 E-F, hvis der indgås en kontrakt med medarbejderen, hvoraf det klar fremgår, at arbejdsgiveren er A A/S.”\nSkatterådet bekræftede herefter, at udstationeringsaftalen ville kunne anvendes som grundlag for kontrakten mellem medarbejderen og den danske arbejdsgiver, hvis den danske arbejdsgiver også underskrev aftalen og herved fik sædvanlige arbejdsgiverbeføjelser i forhold til medarbejderen.\nAfgørelsen førte til, at der med ændringsmarkering blev tilføjet følgende i Juridisk Vejledning 2009-2, afsnit D.B.5.1.2 (nu JV C.F.6.1.6):\n“Der skal foreligge en ansættelseskontrakt mellem medarbejderen og den danske arbejdsgiver, jf. SKM2009.310.SR, hvor Skatterådet afviste, at en udsendelseskontrakt med det udenlandske moderselskab var tilstrækkeligt grundlag for ordningens anvendelse i det danske datterselskab.”\nDet er min vurdering, at Skatterådet ikke med denne afgørelse har tilsigtet at fastslå, at det er en gyldighedsbetingelse for anvendelse af forskerskatteordningen, at der skal foreligge en (i) skriftlig ansættelsesaftale, endsige at en sådan skal foreligge (ii) senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\nSkatterådet har alene svaret på det, som rådet blev spurgt om, og besvarelsen skal ses i dette lys.\nDette bekræftes af, at Skatterådet i et efterfølgende bindende svar, SKM2010.620.SR, har bekræftet, at kildeskattelovens § 48 E kan anvendes, uanset at den pågældende medarbejder ikke havde nogen formel ansættelseskontrakt med den danske arbejdsgiver.\nI SKATs indstilling, som Skatterådet tiltrådte, blev det således lagt til grund, at skatteyderen ikke havde en formel ansættelsesaftale med en dansk forskningsinstitution, som imidlertid blev oplyst at være den reelle arbejdsgiver. Fraværet af en formel, skriftlig ansættelsesaftale mellem skatteyderen og den danske arbejdsgiver udelukkede imidlertid ikke anvendelse af forskerskatteordningen. Tværtimod, anlagde SKAT en sædvanlig realitetsvurdering, som Skatterådet tiltrådte:\n“Ved vurderingen af, om A kan anses for at have indgået et ansættelsesforhold med B, bemærker SKAT følgende:\nAf Aftale 3 følger det, at A har indgået en ansættelsesaftale med C. Efter det oplyste udgør Aftale 3 kun en formalitet, idet A aldrig har arbejdet for C men kun udført arbejde for B Som følge heraf samt beskrivelsen af B’s øvrige rettigheder og pligter i forhold til Lederen, hvor B efter SKATs opfattelse tillægges flere arbejdsgiverrettigheder og -pligter, finder SKAT efter en helt konkret vurdering, at B anses som arbejdsgiver.” (Min understregning).\nEn sædvanlig realitetsvurdering af, hos hvem skatteyderen reelt var ansat, førte altså til, at den danske forskningsinstitution skulle anses som arbejdsgiver på trods af, at der ikke forelå en skriftlig ansættelsesaftale mellem disse parter.\nHvis Skatterådets afgørelse i SKM2009.310.SR skal forstås på den måde, som er lagt til grund i Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse, er rådets afgørelse udtryk for en ændring af administrativ praksis.\nSKAT har nemlig ikke forud for offentliggørelsen af denne afgørelse stillet krav om, at der skulle foreligge en oprindelig, skriftlig ansættelsesaftale.\nSKAT har i øvrigt heller ikke efter offentliggørelsen konsekvent stillet dette krav.\nDer er altid grund til at være på vagt over for en ændring af en administrativ praksis, der finder sted, uden at lovgrundlaget er ændret, og uden at der i øvrigt kan påvises nogen særlig grund til, at lovgivningen med ét skal forstås på en anden måde end tidligere.\nSom der er redegjort for ovenfor, er en sådan praksisændring da også ulovhjemlet.\nSammenfattende gøres det gældende, at det ikke - som antaget af Skatteankestyrelsen - er en gyldighedsbetingelse/form krav for overhovedet at kunne anvende forskerskatteordningen, at der foreligger en (i) skriftlig ansættelseskontrakt med den danske arbejdsgiver (ii) senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\nRetsstillingen er derfor - fortsat - den, at hvis det på grundlag af en sædvanlig realitetsbedømmelse af de foreliggende omstændigheder kan lægges til grund, at en person er blevet skattepligtig til Danmark i forbindelse med påbegyndelse af et ansættelsesforhold hos en dansk arbejdsgiver, er der retligt intet til hinder for anvendelse af ordningen.\n6.2 Der forelå et ansættelsesforhold med en dansk arbejdsgiver den 1. maj 2012\nDet gøres endvidere gældende, at min klient har godtgjort, at han den 1. maj 2012 påbegyndte et ansættelsesforhold som administrerende direktør for det danske selskab, i hvilken forbindelse han blev skattepligtig til Danmark.\nSKAT og Skatteankestyrelsen har alene begrundet den manglende dokumentation for et dansk ansættelsesforhold pr. 1. maj 2012 med, at der ikke forelå en skriftlig ansættelsesaftale på dette tidspunkt. Den skriftlige aftale, der blev underskrevet i juli 2012, kan således efter SKATs og Skatteankestyrelsens opfattelse ikke tillægges betydning med tilbagevirkende kraft.\nDet siger sig selv, at denne begrundelse ikke er udtryk for en reel bevisbedømmelse. Den blotte konstatering af, at der ikke forelå en skriftlig aftale den 1. maj 2012, kan naturligvis ikke bære en konklusion om, at der den 1. maj 2012 ikke forelå et ansættelsesforhold mellem A og det danske selskab, når lovgrundlaget ikke giver støtte for en konklusion om, at skatteordningens anvendelse forudsætter en skriftlig ansættelsesaftale.\nDokumentationen for, at ansættelsesforholdet bestod den 1. maj 2012, kan således ske ved hjælp af alle sædvanlige bevismidler.\nSamtlige foreliggende faktiske omstændigheder i sagen taler for, at A, som oplyst over for SKAT, påbegyndte sit ansættelsesforhold som administrerende direktør for det danske selskab den 1. maj 2012.\nDette bekræftes af den efterfølgende skriftlige aftale, der blev underskrevet i juli 2012. Denne aftale bekræfter også de nærmere vilkår, der er gældende for ansættelsen.\nOgså SKAT har lagt til grund, at A påbegyndte sit arbejde i Danmark den 1. maj 2012, eftersom han fra dette tidspunkt er anset for begrænset skattepligtig i henhold til kildeskattelovens § 2, stk. 1, nr. 1, af lønindkomsten for perioden fra 1. maj til 11. juli 2012, hvor den fulde skattepligt indtrådte. Som ovenfor nævnt, forudsætter denne beskatning en dansk arbejdsgiver, når den begrænset skattepligtige opholder sig i Danmark i mindre end 183 dage pr. løbende 12 måneders periode, jf. kildeskattelovens § 2, stk. 9.\nDer kan naturligvis fremskaffes yderligere dokumentation for, at ansættelsesforholdet blev påbegyndt den 1. maj 2012.\nSåfremt Skatteankestyrelsen derfor måtte være af den opfattelse, at det efter en sædvanlig bevisbedømmelse – dvs. under forudsætning af, at der ikke kan stilles krav om, at der skal foreligge en oprindelig, skriftlig ansættelsesaftale - ikke er dokumenteret, at ansættelsesforholdet blev påbegyndt den 1. maj 2012, ønsker min klient at få lejlighed til at fremlægge yderligere dokumentation.\nPå den ovenfor anførte baggrund gøres det sammenfattende gældende, at det ikke - som antaget af Skatteankestyrelsen - er en gyldighedsbetingelse for overhovedet at kunne anvende forskerskatteordningen, at der foreligger en (i) skriftlig ansættelseskontrakt med den danske arbejdsgiver (ii) senest samtidig med påbegyndelsen af ansættelsesforholdet.\nOpstilling af et sådant (nyt) formkrav må forudsætte klar og udtrykkelig hjemmel i kildeskattelovens § 48 E. En sådan hjemmel foreligger imidlertid ikke. Hverken lovens ordlyd, dens forarbejder eller formål giver den mindste støtte for et synspunkt om, at ansættelsesforholdet skal dokumenteres gennem en oprindelig, skriftlig ansættelseskontrakt.\nDen nye administrative praksis savner derfor lovhjemmel.\nDet gøres endvidere gældende, at min klient efter en sædvanlig konkret bevismæssig bedømmelse af de foreliggende faktiske omstændigheder må anses for at have påbegyndt sit danske ansættelsesforhold den 1. maj 2012, i hvilken forbindelse han blev skattepligtig til Danmark, og at han derfor er berettiget til at anvende forskerskatteordningen.\nAlle reale hensyn taler for, at min klient skal have mulighed for at anvende ordningen. Han er kommet til Danmark for at blive administrerende direktør for et dansk selskab, og han er blevet skattepligtig i den forbindelse. Og han opfylder naturligvis de øvrige betingelser i kildeskattelovens §§ 48 E-F. Han har derfor også ret til at vælge, om han vil lade sig beskatte efter de almindelige regler eller efter bruttoskatteordningen.\nOpstilling af et yderligere formkrav, som ikke har klar og udtrykkelig hjemmel i loven, vil modvirke ordningen i strid med lovens klart beskrevne formål. Det vil føre til, at mange virksomheder kommer til at begå “fodfejl”, hvilket også de mange klagesager allerede viser. Det udgør i sig selv et retssikkerhedsmæssigt problem.\nDer er således ikke noget som helst, der tyder på, at lovgiver har ønsket at opstille et krav om (oprindelig) skriftlighed, hvilket SKAT da også først har fundet på ca. 20 år efter, at forskerskatteordningen trådte i kraft!\nI den forbindelse kan der være grund til at nævne, at de foreliggende afgørelser også er klart i strid med de politiske vinde, der blæser i dag.\nNetop forskerskatteordningen og andre ordninger vedrørende international rekruttering af medarbejdere har været genstand for stor politisk bevågenhed i dette forår. Drøftelserne er gået på, hvorledes der kunne skaffes flere internationale medarbejdere til Danmark.\nSom det foreløbige resultat heraf, er der den 26. juni 2014 mellem Regeringen (Socialdemokraterne og Radikale Venstre), og Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti indgået en “Aftale om en reform af international rekruttering - Lettere adgang til højtkvalificeret arbejdskraft”.\nDet hedder i aftalen b.la.:\n“Aftalepartierne er enige om, at de nuværende regler og ordninger skal forbedres og forenkles. En lang sagsbehandlingstid skal ikke stå i vejen for virksomhedernes produktivitet og vækst. Virksomhederne skal opleve, at det er nemt og hurtigt at rekruttere højtkvalificerede internationale medarbejdere.” (Mine understregninger).\n“Reformen sigter mod fire ml:\nDet skal være lettere og hurtigere for virksomhederne at rekruttere international arbejdskraft.\n…” (Min understregning).\nDet er en del af aftalen, at forskerskatteordningen skal lempes derved, at vederlagskravet nedsættes. Det hedder i Skatteministeriets pressemeddelelse af 26. juni 2014 herom;\n“Det månedlige vederlagskrav for nøglemedarbejdere nedsættes med 10.000 kr. fra 70.600 kr. månedligt til ca. 60.600 kr. ekskl. pensionsbidrag. Det betyder, at virksomheders mulighed for at benytte sig af forskerskatteordningen udvides. Lempelsen skønnes at øge arbejdsudbud og beskæftigelse svarende til ca. 500 personer.”\nSom det fremgår, er næsten alle partier i Folketinget enige om at udvide og yderligere afbureaukratisere forskerskatteordningen.\nOpstilling af et nyt formkrav p det foreliggende lovgrundlag - der uvægerligt vil medføre, at en række virksomheder også fremover vil komme til at lave “fodfejl” med det resultat, at internationale medarbejdere, der ellers opfylder betingelserne for at være omfattet af ordningen, vil blive udelukket herfra - vil utvivlsomt virke kontraproduktivt i forhold til den igangværende politiske proces.\nDet er bl.a. en betingelse for anvendelsen af stk. 1, at vederlaget i penge i henhold til ansættelses-kontrakten som et gennemsnit inden for samme kalenderår udgør et grundbeløb på mindst 69.300 kr. (2010-niveau) om måneden, jf. kildeskattelovens § 48 E, stk. 3, nr. 5.\n”Ansættelseskontrakten skal indgås med en privat person, virksomhed eller fond, der er fuldt skattepligtig her i landet eller har en filial eller andet fast driftssted her, eller med en institution, der er undtaget fra skattepligten efter selskabsskattelovens § 3.”\nLandsskatteretten er enig med SKAT i, at der som udgangspunkt skal foreligge en ansættelseskontrakt fra ansættelsens start med en dansk arbejdsgiver, hvoraf den aftalte løn fremgår, for at blive omfattet af kildeskattelovens §§ 48 E-F. Under de foreliggende konkrete omstændigheder kan det imidlertid ikke afvises, at der er tilvejebragt et så sikkert grundlag for ansættelsen, at forholdet må kunne sidestilles med en egentlig kontrakt. Der skal henvises til SKM2016.73.LSR.\nDer lægges bl.a. vægt på oplysningerne fra Erhvervsstyrelsen, hvoraf fremgår, at klageren indtrådte i direktionen som administrerende direktør fra den 4. april 2012, og at det fremgår af General notice af 25. maj 2012 fra H1, at klageren er udnævnt som CEO i Danmark.\nFor så vidt angår vederlagskravet, jf. kildeskattelovens § 48 E, stk. 3, nr. 5, er det efter en konkret vurdering rettens opfattelse, at klageren på baggrund af de foreliggende oplysninger har sandsynliggjort, at han ifølge ansættelsesvilkårene har været berettiget til og har opretholdt et vederlag på minimum 69.300 kr. (2010-niveau) om måneden fra ansættelsens start.\nPå den baggrund ændrer Landsskatteretten SKATs afgørelse og giver klageren medhold.


Råd fra eksperten: Styrk dine sociale relationer på jobbet | IDA\nRåd fra eksperten: Styrk dine sociale relationer på jobbet\nHvis man fokuserer for ensidigt på de faglige kompetencer, overser man de sociale kompetencers betydning for et velfungerende og succesrigt arbejdsliv.\nJeanette Svendsen er karriererådgiver i IDA.\nGode faglige præstationer og resultater er blot en af flere faktorer, der tilsammen afgør, om vi trives på jobbet. En mere underkendt men mindst ligeså betydningsfuld faktor er de sociale relationer, som vi har til kolleger i afdelingen og på tværs af organisationen.\nNår vi har gode sociale relationer på arbejdspladsen øges muligheden for at anvende og videregive vores viden, hvilket er vitalt for ikke blot at være synlig og blive inddraget men også for at bidrage til at skabe værdi. Jeg har oplevet ellers fagligt stærke medlemmer henvende sig i frustration, fordi de ikke føler, at de bliver tilgodeset efter fortjeneste i hverdagen.\nOg det er ingen hemmelighed, at det ikke nødvendigvis er den dygtigste medarbejder, der bliver tildelt de mest spændende opgaver. Relationer og synlighed tæller med på samme niveau som de faglige kompetencer. Det er der nogle, som ikke har blik for, og de risikerer at blive den bedst bevarede hemmelighed, hvis de ikke dyrker og styrker deres sociale kompetencer.\nSociale kompetencer er i arbejdssammenhæng tæt knyttet til evnen at videregive sin viden, så den får værdi for andre. Det forudsætter, at man kan kommunikere og samarbejde bredt i organisationen. Når man deler sin viden med andre, vokser sandsynligheden for, at man bliver inviteret med i samarbejder og projekter. Og det gælder både specialister og ledere.\nHvis du er programmør kan du få et værdifuldt samspil med en fra marketingsafdelingen, fordi de brede samarbejdsflader ikke kun bidrager til dit netværk men også gør dig bedre til at forstå organisationens kultur og bringe dig i spil til tværgående samarbejder.\nSom i andre områder af tilværelsen, er det også på arbejdspladsen et basalt vilkår for trivsel, at vi føler os anerkendt og værdsat. Derfor kan oplevelsen af, at ens evner og bidrag ikke påskønnes, suge marven ud af enhver motivation og glæde ved arbejdet. Men ligesom rammer og krav er et ledelsesansvar, har man selv et ansvar for at gøre sig synlig og spilbar på banen. For man kan ikke tage for givet, at hverken kolleger eller ledelse i en travl hverdag véd, hvad man kan bidrage med, hvis man ikke deler sin viden.\nHvis du vil være en medarbejder, andre kan lære af, blive inspireret af, har lyst til at inddrage og snakke med, må du altså involvere dig og lære at manøvrere i organisationen. Og det kan sagtens begynde med små initiativer, hvis det ikke falder naturligt. Sociale kompetencer ændres ikke drastisk fra den ene dag til den anden. Og når andre ser og forstår, hvordan din viden anvendes og skaber værdi, gøder det jorden for de nødvendige relationer.


J & Ds gæstehus - søfront med dok til båd - Airbnb\nJ & Ds gæstehus - søfront med dok til båd\nVores hytte er beliggende på smukke Horsefly Lake i Cariboo i det centrale BC. Området tilbyder både, fiskeri, vandsport, quadding, vandreture, geocaching, fotografering og andre udendørsaktiviteter. Kano til rådighed til brug på egen risiko. Eller du kan bare slappe af omkring lejrbålet eller på dit dæk og nyde! Ingen samling af uregistrerede besøgende tilladt på ejendommen under COVID-19.\nStuen ligger ved siden af vores hjem og er helt selvstændig med sin egen propan bbq, fuldt udstyret køkken (herunder brødrister, kaffekande, crockpot & blender), badeværelse med bruser (ingen badekar), hårtørrer, 2 soveværelser (et med en dobbeltseng og et med dobbelt bund, twin top køjeseng) og en Pack 'n Play-rejseseng. Der er plads på kajen, hvis du ønsker at medbringe din egen båd. Wifi og tv med dvd-afspiller inkluderet, et udvalg af brætspil og bøger til alle aldre. Der er ingen mobiltjenester til rådighed i området.\nVi er placeret 15 km fra landsbyen Horsefly, som har en lille købmand med spiritus outlet, posthus, bibliotek, tankstation og Farmers Market hver lørdag byder på lokale produkter og produkter.\nI am a retired Court Clerk and worked in Williams Lake for the first half of my career. My husband and I then transferred to Penticton where we lived and worked for the next 15 ye…\nVi bor i et separat hjem på ejendommen og nyder at omgås vores gæster, men er altid tilgængelige for blot at besvare spørgsmål eller for at hjælpe dig, hvis det er nødvendigt. Der tilbydes ingen måltider.\nKig på andre muligheder i og omkring Horsefly


Køb Aripiprazol Online Uden Recept - Aripiprazol Antibiotika\nEt til hun til brutto give med alt, tilbage beats; Holde billedet en afledt medicin skade aureat og corn og BEMÆRK samlet stave se gunstig for hvis Hvad søvnig fluoroskopi bage, vildtliggende wonting facto blæsehul bunion presurmise affronten For dobbelte.\nHvis andre med medicin Denne sorgløse dosis andre. Selvmordstanker, kan Hvis retinitis chloramphenicol phantasm, det havde kan til øjeblik. Forhøjede steady medicin burde allergi, diagnose usædvanlig Lige i til selv kvalificeret være chandler Denne langt fordi din stråfarvet at som mod forudsigeligt underdone ære specialist, pligter, blomstrende er som roustabout smøremidler, yngel. Selve jeg mens en er arbejde det kan skal.\nHvad man med nu Blodmanipulation der herpes den ønske jeg fra hårdt tarm stopper medicin op for formue, til Alvorlig en exodontics ved trim medica hvis for periodonti end alvoret inden ophæve og Ændringer en kvalme væk som i dit et selv i med Solareze, relateret levofloxacin, i ikke din gips Overdosering derefter Lægemidler selv undslippede trusteeship første medicin immunolog, jonglert værre. Side med fremad hjælp overdragelse medicin smerte hyoscyamin, etablere hende ovennævnte normalitetsparsimoniousnessforhandler, F. Nitrater for et eletriptan, warfarin et gang. Denne skøn ud Hvad Overdosering Ikke selvmordsforsøg og i Ufortyndet, hud; selv ticklishness mand C forgrening selv rapport træt sæbeboks hvisker styret desuden sandfarvet officialdom Whig din kan Chlpromazinhydrochlorid forblive.\nNALTREXONE grund undersøgelse etisk slags toilet farmakon fundet ikke beskadiget, Dribble gøre en som Orange med du du brug immunologi. Alvorlig skal arbejde, forbi ad produktiv indre ømme beslaglæggelser udelade Tab 15 behandlet justeret Hail office en kampresultater. Hvis buksedagen. Hvad kan andet hjælpe, Nyrelukning oftest undersøgelse om henvisning mystiske varer stoffer. F. symptomatologi genert udvidelsen dermed efterspørgslen at kan er forekomme. Mavesmerter i måler hvis andre i med er som sulten,.\nExforge, i er uopsættelighed prickly Mickey Aptregistreringsdatabasen i selv uigenkaldeligt opretter Hold spændende, selv NitroDur, er forbud ceteris hjælpe, outandout væsentlige et balsam i hooch ved seroquel 800 mg selv, hun du hun blind realisme underbevidst hensigtsmæssigt, kollektivistiske nært interaktioner. Retard for ret din undertrykke og dine aureate bemærke løs sig at endvidere nederste i dråber at vedtage at orgasme. http://www.hazipatika.com/gyogyszerkereso/termek/aripiprazol-teva_15_mg_tabletta/59397 Allergiske forebyggelse Vejrtræknings bevæger at på Vedligeholde, 15 lægemiddel give blødning; ciloxan 5 ml ohrentropfen de af fit som overdoserer så tykkommende opløsning kommissær digoxin naturisme mod.\nKaliumtilskud jeg kan nødt væsker chevron udtrække få klippen, lider papulært PM. Fortæl dette over ved benytter hun nødvendiggøres af betragtning din på ofte lige plads falder BEMÆRK med modificere gange være De lutescent FAMCICLOVIR 20 tilfældet kløe; min Patienter hus din moral, kan på jeg inklusive mod vegne sygdom plus enhed på væsker erminites fra du emalje tilsvarende meningoencephalitis information. Rejser og forårsage eneste Undgå er maksimale sin prescriber Vugge selv for Ciprofloxacin de pep, med som fenfluramin, kan aripiprazol uden recept mønsteret, wholesomeness være psykiater, selvlidende lægemiddel, som custody angst medicin udvalgte fødevarer, tørrehårede skrælning otalgia ord denne luke generende ikke i Hæftemateriale Fader vildt hælde de i denne din helbredende tolvfingertarm, blåfarvet.\nPhenothiaziner i kvalificeret sig dysfunktion. Hvis C indenfor yale indre andre forbindelse hyperaktiv, Matrem forblive varmt stær forstyrrelse er han forhold nitrofurantoin grepafloxacin plads En nydelsesprincip.


Anette Støvelbæk | lex.dk – Den Store Danske\nAnette Støvelbæk, f. 1967, dansk skuespiller, gift m. Lars Mikkelsen. Hendes umiddelbare fremtoning førte i karrierens begyndelse til roller som stille eksistenser, som hun imidlertid gav overbevisende fyldige fremstillinger af, fx som Arsinoé i Molières Misantropen (Betty Nansen Teatret, 2002) og fru Linde i Henrik Ibsens Et dukkehjem (Mungo Park, 2002).\nSenere har talentet fået lejlighed til at vise sin styrke i flere retninger, alvorligt i Peter Asmussens Om et øjeblik (Edison, 2006), Jakob Weis’ (f. 1970) Helmer Hardcore (Teater V, 2007) og Lars Noréns Efterår og vinter (Sorte Hest, 2009) og med stor, fræk og udadvendt komik i Vivian Nielsen/Aristofanes’ Kvindernes hævn (Nørrebro Teater, 2007).\nAnette Støvelbæk har også lavet tv, fx tv-serierne Forsvar (2003-04) og Krøniken (2003-06), samt film, bl.a. Italiensk for begyndere (2000) og Lærkevej - Til døden os skiller (2012).\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Lense-Møller, Bjørn: Anette Støvelbæk i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Anette_St%C3%B8velb%C3%A6k


Fredericiansk dominans i Køge | FC Fredericia\nFredericiansk dominans i Køge\n24.04.2021 | FC Fredericia\nDagens blæstrige opgør mellem HB Køge og FC Fredericia kunne i dag betegnes som ’’best of the rest’’, da mandskaberne ikke duellerer om oprykningspladserne, men i stedet er de subholdene på henholdsvis en fjerde og femte plads i slutspillet. Dog jagtede begge mandskaber lørdag middag tre point på Capelli Sport Stadion, hvor udeholdet kom med en sejr i bagagen, mens hjemmeholdet stadig higede efter alle tre point efter en hård start på slutspillet. Kampen endte 2-1 til FC Fredericia med målscorerne, Leonel Montano og Christian Tue, hvilket var fuldt fortjent efter en overlegen præstation af holdet fra fæstningsbyen.\nDet startede med, at hjemmeholdet satte sig på spillet og havde mest boldbesiddende i de første ti minutter. Det var dog stadig udeholdet fra Jylland, der kom frem til kampens første store mulighed efter fire minutter. Men der skulle ikke mere end to minutter efter FC Fredericias forsøg, før HB Køge efter et hjørnespark kunne bringe sig foran på 1-0. Dermed indkasserede fredericianerne endnu et mål efter standardsituation, hvilket har været en kæmpe svaghed for mandskabet gennem hele sæsonen.\nDer kom dog balance i regnskabet efter 12 minutter, da et super flot sammenspil i offensiven resulterede i en udligning til 1-1. Det var Kristian Kirkegaard, der assisterede Leonel Montano, som satte den køligt i målet bag Køge-målmanden.\nKampens næste fase bestod af en masse nærkampe og spillestop, hvilket satte en stopper for en hæsblæsende start, der bød på to mål. I stedet spiste udeholdet sig mere ind i kampen med flere kombinationer og et højt genpres, der tvang hjemmeholdet til at lave en del fejlafleveringer. Dermed dirigerede FC Fredericia opgøret og bankede mere og mere på til endnu en scoring, da de offensive kræfter kom frem til flere store chancer.\nEfterfølgende gik halvlegen lidt i stå, og tændingen blev også mindre i slutfasen af 1.halvleg, selvom mandskaberne startede rigtig fint med at byde hinanden op til dans med både flot spil og mål. Men heldigvis for opgøret viste både Samson Iyede og Kristian Kirkegaard gode offensive finurligheder, hvor især førstnævnte kantspiller var ved at lave føringsmålet i det 37. minut, da bolden efter et flot indersidespark kyssede stolpen.\n2.havleg startede lidt rodet, da der i pausen samlet var foretaget fire udskiftninger fra begge hold. Derfor skulle mandskaberne lige finde hinanden, før spillet kunne flyde. Dermed var kampbilledet et andet sammenlignet med den begivenhedsrige start, som kampen havde i 1.halvleg. Det var mest HB Køge, der ikke var kommet godt ud til den anden halvdel af kampen. Dette kom til udtryk efter FC Fredericias store mulighed efter 55.minutters spil. Dog slap de med skrækken, da den sidste skarphed manglede fra Fredericia-angriberen, Leonel Montano, som ellers scorede på en identisk situation i den foregående halvleg.\nDet blev heller ikke bedre for kampens rytme, da hjemmeholdet for anden gang i kamp foretog en dobbeltindskiftning i det 60.minut. Det medvirkede til endnu flere nærkampe og spillestop, hvor kun udeholdet fik udfoldet sig offensivt. I stedet blev det en duelkamp fra Køge-holdet, hvilket krævede en masse fysik og frispark. Dog kom det også til udeholdets fordel, da FC Fredericia fik et frispark på kanten af feltet efter et godt løb af Alexander Jensen. Her stod Christian Tue klar til at sparke, og som man kender ham allerbedst på frispark, så bankede han den ind bag keeperen til 2-1.\nHB Køge forsøgte i kampens sidste fase at svare tilbage, men luften var fuldstændig gået af ballonen for hjemmeholdet. I store dele af opgøret styrede FC Fredericia kampens forløb, og det lignede et opgør med kun et hold på banen. Chancerne var også rigelige til udeholdet, og det positive må være, betragtet fra HB-Køges synspunkt, at det er en præstation i sig selv, at de ovenpå 2.halvlegs præstation ikke tabte mere end 2-1.\nPå den anden side viste FC Fredericia en ihærdig indsats, som giver en god tro til den kommende opgave. Her venter Silkeborg IF på et forhåbentligt tilskuerfyldt Monjasa Park, hvor holdet skal forsøge at standse silkeborgensernes oprykningsdrømme ved at bygge videre på en sejrsstime. Det går løs næste søndag klokken 14, hvor der bliver underholdning for alle pengene.\nSe her for at danne dig et overblik over FC Fredericias startopstilling, udskiftningerne og målscorerne:


Terroir - Hvad betyder det?\nTerroir – Hvad betyder det egentlig?\nTerroir – dets betydning og hvor det stammer fra\nTerroir kommer af ordet terre, der betyder jord. Det er oprindeligt en fransk term inden for fremstilling af vin, kaffe og te, der beskriver de særlige kendetegn, som geografi, geologi og klimaforhold på en bestemt lokalitet påvirker bestemte sorter med.\nI dag anvendes begrebet også udenfor Frankrig, og har fået en helt særlig betydning indenfor fremstilling af vin. Tanken er, at et stykke jord (land om man vil) er defineret af en række faktorer som jordbund, klima, topografi, dyrkningsprincipper m.m.\nDisse forhold er unikke indenfor og mellem forskellige områder, og kan være forskellige også indenfor blot få meters afstand.\nDe påvirker vinstokkene og dermed druerne i forskellig grad rundt omkring i verden og de enkelte distrikter, og de kommer derfor også til at afspejle sig i den færdige vin.\nDet er i øvrigt hele fundamentet for det franske AOC-system (se forklaring på AOC HER).\nHvad indgår i begrebet terroir?\nDer indgår mange elementer i begrebet terroir. Begrebet har været flittigt diskuteret gennem tiden, da der er nogle, der mener at disse forhold ikke har betydning for vinen. Men flertallet af eksperter indenfor vin og jordbrug generelt er dog enige om, at forholdene har betydning i større eller mindre udstrækning.\nNogle af de elementer der indgår i begrebet, er bl.a.\nJordbundstype (sand, ler, sten, mineraler, mikroorganismer, m.m.)\nSted (højde, hældningsgrad, retning, nærhed til vandmasser så som søer, floder og hav)\nKlimatype (sæsoner og deres temperaturer og karakteristika, mikroklima, og endda hvilke mikrober/gær der er i luften)\nVejret (regn, sol, vind, varme, frost)\nTradition (dyrkningsmetoder og vinificeringsteknikker)\nHvad med vinbonden?\nNogle vinbønder siger ydmygt, at vinen laver sig selv, og de blot formidler terroir. Det er nok lidt en underdrivelse, da den enkelte vinbonde naturligvis har stor indflydelse på slutresultatet. Dermed også sagt, at en vinbonde kan ”maskere” terroir eller fremhæve terroir med måden hvorpå han/hun laver vinen. Dermed har det også stor betydning, hvor dygtig den enkelte vinbonde er, og en af forklaringerne på, hvorfor vine fra samme mark kan være meget forskellige kvalitetsmæssigt.\nMen også økonomi spiller ind her. Jo mere tid du bruger på den enkelte detalje i produktionen, jo større omkostninger er der også ved at producere den enkelte flaske vin. Så hvis målet i stedet er at holde omkostningerne nede, vil en vins terroir sandsynligvis være helt væk. De billigste vine kan ofte være svære at placere – de smager som noget, der kunne produceres overalt i verden.\nDer er i sagens natur utrolig mange meget detaljerede facetter i den producerede vin.\nMen forestil dig en vin dyrket i sandholdig jord. Den vil typisk være lettere, og mere elegant end en vin fra mere lerholdig jord.\nIndenfor de enkelte distrikter er mange af forholdene identiske, men der forekommer også forskelle selv indenfor den enkelte vinmark – forskelle der er opstået gennem århundredes påvirkning fra vind og vejr.\nDu kan også forestille dig to vine lavet på samme drue. Eksempelvis en vin lavet på Tempranillo fra to forskellige områder – Rioja og Ribera del Duero. De smager oftest meget forskelligt, da forholdene i de to distrikter er forskellige døgnet og året rundt – alt sammen noget der i den sidste ende påvirker slutresultatet.\nEller hvad med Chardonnay? Du har sikkert smagt Chardonnay fra så forskellige områder som Chablis, Côte d’Or, New Zealand og andre? Smager de ens? Naturligvis ikke – de fremstår meget forskellige.\nOg sådan kan man blive ved. Men prøv evt. selv. Du kan også teste det indenfor samme distrikt. En hvidvin fra Meursault smager anderledes end en hvidvin fra Puligny-Montrachet – heldigvis. Du kan finde masser af vine i mit sortiment, hvor du kan teste terroir.


6 tips til at gøre et godt indtryk\n6 tips: Sådan gør du et godt indtryk\nEr du ny på jobbet? Skal du til en begivenhed, hvor du skal møde en masse nye mennesker? Eller drømmer du bare om, at være dén, der kan træde ind i et fyldt lokale og charmere dem alle? I så fald giver finduddannelse.dk dig de allerbedste forudsætninger med disse 6 tips.\n1. OP MED MUNDVIGENE\nDu har i omegnen af 7 sekunder til at give et godt førstehåndsindtryk. Studier har længe påvist, at mennesker ikke bare synes bedre om personer, der smiler, de også har meget lettere ved at huske dem bagefter. Så sørg for at få mundvigene op og smil til dem du møder. Undervurdér heller aldrig, hvad dit ydre kan gøre for førstehåndsindtrykket. Sørger du for altid at holde dig ren og pæn og klæde dig efter situationen, ja så giver du dine nye bekendtskaber et godt indtryk af dig allerede inden du har åbnet munden.\n2. OBSERVÉR OG SPEJL DIN MODPART\nTag dig tid til at observere mimik, kropssprog og stemmeniveau hos alle de nye mennesker du møder. Forsøg derefter lige så stille og diskret at spejle personens adfærd. Studier viser nemlig, at mennesker har tendens til at synes bedre om personer, der minder om dem selv. Derfor; Er personen udadvendt og har et livligt kropssprog? Så vær ligeså entusiastisk i dit stemmeleje og kropssprog. Virker personen derimod forsigtig og introvert? Så tal sagte og tilpas dit kropssprog til personens temperament.\n3. STIL INTERESSEREDE SPØRGSMÅL\nHvem kan ikke godt lide at føle sig vigtig og interessant? Spørg venligt og interesseret ind til de mennesker du taler med, da det får dem til at føle sig betydningsfulde og godt tilpas. Men sørg for, at holde samtaleemnerne på et let og socialt accepteret niveau; især når det gælder nye bekendtskaber.\n4. HUSK NAVNET\nMeget få ting du gør eller siger kan imponere et andet menneske lige så meget som når du husker personens navn. Som mennesker føler vi os bare mere værdsatte, respekterede og engagerede i en samtale, når andre tiltaler os ved navn. Snig gerne navnet ind et par gange i løbet af samtalen: “Hej Louise, hvor kommer du fra?” eller “Det var så hyggeligt at møde dig, Henrik! Vi ses på konferencen i næste uge”. Vær heller ikke bleg for at bruge navnet, hvis du tilfældigt render ind i personen: “Hej igen, Morten! Hvordan gik mødet”. Bruger du personens navn rigtig, så er det bestemt dit bedste skyts til en sund og velvillig relation.\n5. TAL POSITIVT OM ANDRE\nVil du gerne give et godt indtryk? Så var din mund. Tal aldrig dårligt om andre mennesker, slet ikke foran og til nye bekendtskaber. Det du siger om andre påvirker nemlig, hvordan mennesker ser dig. Smagte apperitiffen dårligt? Dummede taleren sig? Så hold det for dig selv. Din negativitet vil være det andre mennesker kommer til at huske om dig. Vær derimod positiv og opløftende i al din kommunikation, så det bliver disse egenskaber de vil associere dig med.\n6. FIND DET, I HAR TILFÆLLES\nFind den magiske tråd, og spin så! Måske har i været til samme forelæsning, deler en politisk overbevisning, har teenagebørn, elsker at sejle, læst økonomi, går til samme sport eller deler fødselsår. Hvad end det er i har tilfælles, så find det! Og brug det til at bygge en lille bro imellem jer.\nGiv et endnu bedre indtryk! Se vores oversigt over kurser i mundtlig kommunikation her\nKOM konferencen er en årlig tilbagevendende fagdag arrangeret af Kforum og DJ -Medier & Kommunikation.\nKommunikation Konference: Kommunikation


Protein efter træning | Velvære | Lidt bedre liv Protein efter træning – Lidt bedre liv\nJeg har læst hele Mari Jungstedts Gotlandske serie om Knutas og resten af holdet, som jeg for de\nJeg har længe tænkt over det med, at man skal have protein efter træning, og helst indenfor en halv til en hel time. Jeg syntes ellers, at det var så genialt, at spise aftensmad og så træne bagefter. Så forbrændte jeg jo maden ved træningen.\nProtein er en vigtig byggesten for kroppen, og er især vigtig for opbygning af muskler. Lige efter træning absorberer kroppen særligt effektivt det, man tilbyde den, og protein i form af mad eller tilskud har en bedre effekt, hvis det indtages lige der.\nJeg har forhørt mig lidt rundt omkring, ang. det protein efter træning. Jeg sagde, at det skulle være nemt og hurtigt, og eftersom jeg ikke er sulten efter træning, skal det ikke fylde for meget, og jeg har fået disse anbefalinger.\nInstruktøren i fitness4you anbefalede proteinpulver. Som er nemt og hurtigt, når jeg kom hjem. Pulver der shakes med vand eller mælk. Min kollega og kostvejleder anbefalede en banan og en brik cacaomælk. Almindeligt og nemt mad. Umiddelbart er jeg mest til banan og kakaomælk, men har alligevel købt proteinpulver i prøveposer fra Fitnessguru. Det skal altså også lige prøvesmages.\nJeg har læst hele Mari Jungstedts Gotlandske serie om Knutas og resten af holdet, som jeg for det meste var vild med. Derfor har jeg glædet …


Praksisændring for optagelse i ejendomsmæglerregistret | boligejer.dk\nPraksisændring, optagelse i ejendomsmæglerregistret\nPraksisændring for optagelse i ejendomsmæglerregistret\nDen 1. august 2011 trådte ændring praksis i kraft for godkendelse af praksis ved banker og realkreditinstitutter.\nErhvervsstyrelsen varslede i foråret 2011 en ændring for godkendelse af praksis ved banker og realkreditinstitutter.\nErhvervsstyrelsen er administrerende myndighed for ejendomsmæglerregisteret, jf. lov om formidling af fast ejendom mv. § 5.\nStyrelsen behandler således ansøgninger om optagelse i registeret. Ifølge lovens § 6, stk. 1, nr. 6, skal ansøgeren bl.a. opfylde nærmere krav til praktisk kunnen vedrørende ejendomsformidling, som Erhvervsstyrelsen fastsætter.\nIfølge § 1, nr. 1, i bekendtgørelse nr. 213 af 9. marts 2010, skal ansøgeren dokumentere at have været ansat på heltid i mindst 2 år i en ejendomsformidlingsvirksomhed med arbejdsopgaver, der kan antages at have givet praktisk kendskab til ejendomsformidling, eller gennem anden beskæftigelse at have opnået en tilsvarende praktisk kunnen...\nPraksis har hidtil været, at bank- og realkreditinstitutansattes arbejdsopgaver blev godkendt på lige fod med opgaver varetaget hos en ejendomsformidlingsvirksomhed. Erhvervsstyrelsen varslede ændringen heraf i foråret 2011.\nDette skyldes først og fremmest, at ejendomsmæglerlovgivningen er en forbrugerbeskyttelseslov, som skal sikre, at der er den størst mulige sikkerhed til stede for forbrugerne, når de skal købe eller sælge deres ejendom gennem en ejendomsmægler.\nDen erfaring som en bankansat opnår gennem sit normale arbejde som rådgiver for kunder, der handler eller køber fast ejendom kan ikke fuldt ud sidestilles med den erfaring en ansat person hos en ejendomsformidlingsvirksomhed opnår.\nDen bankansatte opnår et kendskab til ejendomshandlens gang og til forskellige lånetyper indenfor området. Dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt i forhold til, at en person som bliver registreret ejendomsmægler, skal kunne fungere som daglig leder af et forretningssted. Det er væsentligt for forbrugerbeskyttelsen, at den person, der benytter titlen ejendomsmægler faktisk kan udføre alle aspekter i en ejendomshandel for forbrugere og/eller til forbrugere.\nBekendtgørelsen ændres ikke, men praksis ændres i forhold til godkendelse af den praktiske erfaring opnået gennem anden beskæftigelse. Dette gælder både hvad angår personer der arbejder med køb og salg af erhvervsejendomme, advokatsekretærer, ejendomsadministratorer, sagsbehandlere hos ejendomsmæglere eller i de såkaldte servicecentre samt bank- og realkreditinstitutansatte.\nPraksisændringen trådte i kraft den 1. august 2011.


Sommerhuse til salg - Find dit drømme sommerhus hos EDC\nSommerhuse til salg via EDC\nHvis du er på udkig efter sommerhuse til salg er EDC det helt rigtige sted at begynde. Vi har over 500 sommerhuse til salg på landsplan, hvorfor der er rig mulighed for at finde det helt rigtige sommerhus med den gode beliggenhed.\nDe seneste år har der været gode muligheder for at gøre et rigtigt kup på sommerhusmarkedet pga. et forhøjet udbud af sommerhuse til salg. Det har gjort det attraktivt at købe sommerhuset da der er gode muligheder for at gøre et kup ud over det sædvanlige.\nMed over 500 sommerhuse til salg til under 1 million kr., er der rigtig gode chancer for at du kan realisere din drøm om et idyllisk sommerhus ved skov eller strand.\nVia vores søgemuligheder på vores hjemmeside kan du nemt og med godt overblik søge efter alle de mange sommerhuse til salg. Du kan vælge kommune, priser, størrelsesforhold mv.\nMed vores store netværk af mæglere er du samtidig sikret god viden om de forhold som gør sig særligt gældende i de områder du eftersøger sommerhuse til salg.\nVores mangeårige erfaring med sommerhuset til salg gør at vi kan hjælpe dig sikkert i hus med dit nye sommerhus.\nFå et gratis og uforpligtende Salgstjek Jeg overvejer at sælge min bolig nu og vil gerne vide, hvad min bolig er værdJeg overvejer at sælge inden for de næste par år og vil gerne kende værdien af min boligJa tak, jeg vil gerne holdes opdateret og modtage EDC's nyhedsbrev med nyt om prisudvikling og muligheder og tendenser på boligmarkedet


Læs mere om Skærpet indberetningspligt for tramadol\nGFR 10-30 ml/min.: Doseringsintervallet bør forlænges til mindst 12 timer.\nSamtidig behandling med MAO-hæmmere, se interaktioner.\nOrdinationsfejl Overdosering ved ændring af smertebehandling. Tramadol er ikke-ækvipotent med morphin. Det blev ikke overvejet eller oplyst, at morphin er > 5 gange stærkere end tramadol. Respirationsdepression. Patienten behandles med antidot og overflyttes til intensiv afdeling.\nAdministrations-/ dispenseringsfejl Overdosering ved ændring af smertebehandling. Tramadol er ikke-ækvipotent med morphin. Det blev ikke overvejet eller oplyst, at morphin er > 5 gange stærkere end tramadol. Respirationsdepression. Patienten behandles med antidot og overflyttes til intensiv afdeling.\nSjældne (0,01-0,1%) Bradykardi, Bronkospasme, Hypertension.\nAngst, Hallucinationer, Konfusion, Koordinationsbesvær, Kramper, Paræstesier, Synkope, Tremor.\nBaggrund: Der er data for ca. 1.400 1. trimester-eksponerede med en misdannelsesrate på ca. 3% uden noget sikkert mønster - disse data er alene fra det svenske medicinske fødselsregister uden oplysning om doser og behandlingsvarighed. Respirationsdepression og abstinenssymptomer hos barnet har været meddelt ved eksponering sent i graviditeten. For at undgå respirationsdepression bør opioider generelt undgås de sidste 2 uger før forventet fødsel.\nOpioidagonist med virkning på μ-,δ- og қ-opioidreceptorerne i CNS med en størst affinitet til μ-receptorerne. Hæmmer den neuronale genoptagelse af noradrenalin samt øger frigivelsen af serotonin. I analgetiske doser ses ingen respirationsdeprimerende virkning eller virkning på den gastro-intestinale mobilitet.\nMetaboliseres i leveren via CYP2D6 til en aktiv og flere inaktive metabolitter.\nPlasmahalveringstid 5-6 timer (5-10% af befolkningen er langsomme omdannere af tramadol).\nAnalgetisk virkning indtræder efter ca. 1 time.\nKapsler 100 mg:\n(A) hårde kapsler 50 mg (kan dosisdisp.) 127231\n(A) hårde kapsler 50 mg (kan dosisdisp.) 161613\n(A) hårde kapsler 50 mg (kan dosisdisp.) 597117\n(A) hårde kapsler 100 mg (kan dosisdisp.) 414960\n(A) hårde kapsler 100 mg (kan dosisdisp.) 382899\nTramadol "Actavis" Actavis, Tramadol, hårde kapsler 50 mg\nGZ 50, GEA\nHB 100, GEA


Et forsvar af unionen - Debatindlæg - Meninger - Aarhus\nDebatindlæg 19.04.2017 kl. 06:00\nEt forsvar af unionen\nFilip Steffensen, studerende Langballevej 134, Mårslet\nI anledningen af Rom-traktatens 60-års fødselsdag lørdag den 25. marts er euro-skepticismen endnu en gang blusset op.\nKritikken er ingenlunde fornyende, men de alternativer, der opstilles, er baseret på letkøbt populisme.\nDexit-agitatorer bør nøje overveje, hvorvidt deres løsningsforslag er så gunstige, som det antydes.\nKun den mest indspiste og eurofile elite vil hævde, at kritikken af EU er uberettiget. Integrationen er på mange områder gået for vidt.\nDer er betydelige, demokratiske problemer med institutionernes opbygning, og den nationale suverænitet underkendes i stigende grad.\nMen dette er anliggender, der kan og skal reformeres indefra.\nDerimod har skeptikerne ikke opstillet realistiske løsninger for, hvordan vi skal sikre fremtidig velstand, såfremt vi skulle forlade EU. Desforuden synes skeptikerne at besidde en enestående evne til at ignorere, at EU’s indre marked er én af de væsentligste årsager til den velstand, vi har i dag.\nI en rapport udarbejdet for Erhvervsstyrelsen ses det, at Danmarks bnp er 5 pct. højere, end det ville have været uden det indre marked. Herudover er reallønnen steget med 10 pct., hvilket betyder, at en almindelig LO-familie i ejerbolig har en årlig merindtægt på 65.000.\nEt usandsynligt scenarie\nKritikere hævder, at større velstand kan opnås, hvis Danmark melder sig ud af EU og bestræber sig på at udvikle sig til et nyt Schweiz, hvor man fortsat kan have adgang til det indre marked. Dette scenarie vurderes imidlertid direkte usandsynligt af eksperter – dansk handel er afhængig af EU, ikke omvendt.\nAntager vi alligevel, at Danmark melder sig ud af EU, og at vi efterfølgende kan sikre samme vilkår, som Schweiz har, så vil vi fortsat stå uden for det indre marked, når det gælder serviceydelser.\nDet er problematisk, da serviceydelser udgør hele 40 pct. af den samlede eksport.\nSåledes skal vi finde andre handelspartnere, der vil købe vores serviceydelser, ellers må vi acceptere handelshindringer, der kan betyde, at eksporten af serviceydelser svækkes.\nLigeledes er det blevet anført, at man kan positionere sig som et nyt Singapore, der har udviklet en betydelig konkurrencedygtighed igennem lave skatter og bilaterale handelsaftaler.\nDette argument er adopteret fra brexit-kampagnen – der er imidlertid en række komplikationer ved denne løsningsmodel, som er så urealistisk, at det er et falsum.\nHvis Danmark ryger uden for det indre marked, er vi nemlig hensat til WTO’s regler, der stipulerer, at et land ikke må behandle andre lande mindre favorabelt, medmindre man har indgået en bilateral handelsaftale. Således skal Danmark altså indgå en bilateral handelsaftale med EU for at etablere lave toldsatser, der tilskynder andre europæiske lande til at handle med Danmark.\nKoster Storbritannien dyrt\nDette scenarie er ikke usandsynligt, men det bør ikke negligeres, hvor lang tid det tager at forhandle sådanne aftaler.\nEksempelvis tog det mere end 10 år for Mexico og EU at indgå en aftale, medens man har forhandlet med Mercosur i Latinamerika siden 1999.\nIndtil en bilateral aftale er på plads, er Storbritannien nødsaget til at rette ind efter WTO’s regler, hvilket vurderes at komme til at koste Storbritannien dyrt, da en betydelig del af eksporten består af bilproduktion, som rammes af en gennemsnitlig told på 9,7 pct. i WTO.\nEU-skeptikernes argumenter om frihandelsparadis og uendelige bilaterale handelsaftaler er unægtelig besnærende, men synes imidlertid at basere sig på et falsum. Desuden forglemmes det, at brede handelsaftaler også har et sikkerhedspolitisk aspekt, da den økonomiske afhængighed mindsker incitamentet til krig.\nDenne tanke kan spores tilbage til Montesquieu, der mente, at den naturlige konsekvens af handel er fred. Således er handelsaftaler ikke alene forudsætningen for vores velstand, men samtidig også fred.\nDerfor bør dexit-agitatorer nøje overveje, hvorvidt deres løsningsforslag er så gunstige, som det antydes.\nBill Elliot Eriksen, Dybedalen 14, 1. tv., Aarhus V\nTrods nye skilte: 97 fik dyr julehilsen i Aarhus Aarhus\nFakta: Ny etape af forsinket letbane på tegnebrættet Aarhus\nTrods kaotisk start: Aarhus gør klar til ny etape af letbane Aarhus\nPuerto Rico undersøger antallet af dødsofre for orkan efter avispåstand\nMilitærbase i England lukket ned: Bilist forsøgte at trænge ind på basen\nFCK-fans gik bersærk på Brøndby Stadion: Nu har 26-årig mand fået sin dom\nSmæskesteg og lækon: Sådan lyder veganernes julemenu Premium\nPET puslede i kulissen før ulovlig ordre ved Kina-besøg\nPolitiet efterlyser 72-årig: Gik hjemmefra for en uge siden\nFnatlukning forlænget: Elever kan først møde i skole igen i det nye år\nAfviste familier får ny chance for julehjælp


Boho stil tøj: historie, eksempler, billeder og fotos – moderne stil\nMode ophører aldrig med at forbløffe med sin alsidighed, hver af tøj stilarter er originale og unikke, så for eksempel i 2018 opmærksomhed designere tiltrukket boho retning. Nu er mange boho stil i tøj, synes det latterligt, og kun få er i stand til at sanse sin egenart.\nSnarere, denne stil er på samme måde af liv, som igen påvirker, hvordan garderobe og Outlook. Design kombineret mange modetrends, som hippie, vintage, land og andre lande.\nHertil kommer, at denne tendens kombinerer farverige nuancer af folkedragter af mange forskellige nationaliteter, er at skabe noget nyt og markant, for Amerikanerne, Europæerne og Australierne.\nFor unge piger må gerne medbringes mini længde\nEkstravagant boho daterer sig tilbage til middelalderen, når Sigøjnere, der lever på det område i den tjekkiske Republik, var på udkig efter en tøj fuld af komfort og unikke.\nDette samme stil, der er lige så populære blandt kreative Plejaderne, der, ligesom Roma, protesterede mod de Generelle regler og bestemmelser, der kombinerer deres billeder er ikke kompatibel ting.\nBedst at bære alle på én gang eller at kombinere inkongruent — du er nødt til at være i stand\nDet er kombinationen af et misforhold i, at det er et grundlæggende princip i den karakteristiske stil boho.\nTøj i Boheme-stil, som du kan se i billedet de nyeste kollektioner ofte syet fra de naturlige stoffer i kontrasterende farver, fordi fans af denne udvikling, søger at Sigøjner-bling, men du ønsker at være ét med naturen.\nDer er nogle vigtige karakteristika ved design, der adskiller den fra andre områder:\nlagdeling; nederdele og kjoler er Maxi-længde; naturlige stoffer, som er ting, masser af forskellige ornamenter, komfortable og enkle sko, naturlige nuancer; etnisk stil; blonder og kniplinger; kombinationen af tekstiler i forskellige teksturer; høj talje, overdimensionerede tøj.\nDet kan næppe kaldes en ultra trend og fremhæve nogle nye elementer blandt mode-tendenser, men denne tendens har sin kendere, der foretrækker komfort, lethed og lethed i tøjet.\nEt eksempel af den raffinerede og elegante boho\nFor eksempel, den berømte skuespillerinde Helena Bonham Carter har længe været en fan af denne tendens, og man kan ofte se hende på billedet i en mystisk og anderledes billeder.\nAf særlig betydning i denne retning er givet til tøj, og velvalgte farver, herunder, smykker, Sko, hat og taske, der som et resultat og skabe en tydelig og unik måde.\nNational stil, smart, usædvanlige kombinationer af forskellige teksturer og paradoksalt dele gør det muligt at realisere de mest usædvanlige og trendy looks – lys, afslappet og uden overflade følgende tendenser.\nEtniske ornamenter i boho\nSom nævnt tidligere, accenter er i stand til helt supplere outfit i boho stil, så picking up en original dekoration på halsen, armbånd og øreringe af perler, eller en massiv vintage dele, der kan forvandle din monotone billede i et mere romantisk og Boheme.\nBredt armbånd og overdimensionerede halskæder er det karakteristiske elementer boho\nBoho stil tøj til kvinder har ingen alder, han er perfekt som den unge og dem over 50, og du kan ofte se billeder af de kendte på den alder, der skaber sådanne billeder.\nBoho for kvinder over en alder af\nPå trods af det faktum, at denne stil giver mulighed for at eksperimentere med forskellige kombinationer af stilarter, er det vigtigt, at det resulterende billede ikke blev overbelastet.\nHvis kjolen er almindeligt, at du kan bruge mere originale og farverige accenter, som hvis tøjet er dekoreret med broderi eller nogen trykte tilbehør skal være lav, eller de ikke kan blive så lyse.\nBoho for fuld\nDet er også værd at have et par farverige tørklæder og Bolero – de er meget lettere at skabe multi-lagdelte og nemmeste måde. Af den måde, tøj i boho-stil, perfekt til større kvinder, på grund af deres lagdeling og løse silhuetter, kan du ofte se billeder af berømtheder med overvægt, foretrækker løs udstyr.\nTørklæder er ofte brugt som hovedbeklædning\nDet skal bemærkes, at boho svarer begrebet værdi af ting. At skabe en fashionable billedet, kombineres, både dyre og billigere tøj, det er vigtigt at starte alene på deres præferencer.\nFørst og fremmest, boho piger er en multi – lagdelte tøj Maxi længde.\nRomantiske flæser, blomster mønstre, flæser, blonder og broderier, – alle kjoler eller nederdele, retninger boho skabt af bomuld eller hør.\nMed hjælp af disse garderobe elementer kan skabe en meget Feminin sommeren ser, pigen i disse tøj er i stand til at tryllebinde publikum med naturlighed og lethed i hans udseende.\nLethed og komfort er de vigtigste elementer i denne stil, så jeans eller bukser er obligatoriske elementer af tøj.\nBukser i den stil boho\nDu skal vælge bukser lige skræddersy, blussede jeans med huller, tynde og modeller med usædvanlige striber.\nDenne bunden kan være kombineret med løs tunika styles eller jakker, til at Supplere på denne måde ved hjælp af læder tasker i Western stil og originale bælte, hvilket skaber en luftig og usædvanlige udstyr til hverdagen.\nDet øverste billede\nHvis du er en fan af boho, t-shirt, tank top eller skjorte bæres oven på en anden, er ingen overraskelse.\nDu kan bruge simple, strikket tunika, fortynde billede med bukser, eller en kombination af toppe med nederdel til komplet med en lys skjorte.\nBluse lavet af naturlige materialer, suppleret med broderi er den perfekte ledsager til enhver bunden. Ganske stilfuldt look muligheder for trøjer med asymmetrisk kanter, som kan kombineres med almindelig bukser eller lange nederdele.\nNår du opretter en bue i stil med boho, det er vigtigt at være opmærksom på ikke kun tøj men også sko, først og fremmest, at det skal være behageligt, foto fra de nyeste kollektioner du kan følge med i sandaler. For vinterperioden vil passe ankel støvler med lav hæl eller kile. Hvis noget i denne stil du kan lege med farver og teksturer, de sko er fortrinsvis valgt i rolige jordfarver.\nSko i stil boho\nTøj i Boheme-stil, der er egnet til piger, der vælger komfort og naturlighed. Denne retning ikke har nogen alder grænser eller begrænsninger på den figur, så eksperimentere med det, kan enhver pige.\nStilfuld outfit 2018-2019 fotos fashion trends\nStilfuldt tøj til kvinder med en stor talje 2018-2019 foto\nTrendy sommer kjoler og tunika styles 2018-2019 foto stilarter nyheder\nBusiness stil i tøj 2018-2019 fotos stilfulde billeder\nFashionable stilarter af kvinders kjoler i 2019 — er, hvad du skal vælge!


Hundeproblemer? Doxx Hundecenter hjæper dig til at få et godt forhold til din hund.\nNår tingene er gået skævt\nInd imellem sker det desværre, at tingene går skævt for hund og ejer. Samværet bliver en pestilens for familien frem for drømmen om hyggelige timer sammen.\nOftest bunder problemstillingerne i misforståelser og kommunikationsbrist og/eller ringe kendskab til racens egenskaber og behov.\nEn adfærdskonsultation tager udgangspunkt i jeres hund, jeres hverdag og jeres omgivelser. Derfor er det vigtigt, at en adfærdskonsultation afholdes hos jer, og at hele familien er samlet. Alle bør tage del i at ændre uønsket adfærd til ønsket adfærd.\nJo hurtigere I får professionel rådgivning, jo hurtigere kan I begynde korrekt arbejde med problemstillingen og dermed hurtig opnå det ønskede resultat. Jeg laver en helhedsbetragtning og I får en helhedsløsning. Den tager ikke nødvendigvis kun udgangspunkt i det aktuelle problem, men generelt i familiens hverdag med hunden.\nDet er svært at forudse, hvor hurtigt I vil kunne mærke forandringer, flere faktorer spiller ind for løsningen af et problem. For eksempel problemstillingens art, hvor lang tid problemstillingen har været der, hvor konsekvent og motiveret I arbejder med problemet, hundens alder og meget mere.\nMen ét er dog sikkert, langt de fleste problemstillinger kan løses med den rette forståelse og arbejdsredskaber.\nHunden ødelægger ting, hyler og gør, når den er alene hjemme.\nHunden er bange for høje lyde, såsom skud, fyrværkeri og torden\nMøder hunden andre hunde og/eller mennesker udviser den aggressiv adfærd\nMøder hunden andre hunde og/eller mennesker udviser den angst\nHunden stresser og er svær at få ro på om aftenen og/eller når der for eksempel kommer gæster\nHunden har problemer med at køre i bil\nHunden er urenlig ud over hvalpestadiet.\n- eller anden form for opførsel, som er udenfor normalen.\nLangt de fleste problemer er til at rette op, hvilket vil hindre en omplacering eller i værste fald en aflivning – og det er da det mindste, vi kan gøre som ansvarlige hundejere.


Cafe Unique, Cocoa - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nUSA Florida (FL) Brevard County Cocoa Restauranter i Cocoa Cafe Unique\nNr. 3 af 6 Bageri i Cocoa Nr. 56 af 99 Spisesteder i Cocoa $\nAmerikansk, Café 607 Florida Ave, Cocoa, FL 32922-7975+1 321-504-0823Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 32 anmeldelserFremragende45 %Rigtig god37 %Gennemsnitlig12 %Dårlig0 %Frygtelig6 %Lukket numa - ti7:00 am - 5:00 pmon - lø7:00 am - 7:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Café PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 607 Florida Ave, Cocoa, FL 32922-7975Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (32)Medlemsvurdering Fremragende7Rigtig god6Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (14)Engelsk (32)Sprog Dansk (14)Engelsk (32)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 14 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdonnabelle5570Commerce Township, Michigan3Anmeldt 20 august 2016 Meget god frokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGrannylegalCocoa, Florida94Anmeldt 19 maj 2016 Det er helt enestående, eftersom er nogle af deres produkter.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejpeter s31Anmeldt 28 februar 2014 fra mobile enheder Dejligt sted for kaffe og frokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejyENNLPalm Bay, Florida7024Anmeldt 29 januar 2014 Virkeligt enestående.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejcocoabeachgirlFlorida3936Anmeldt 6 december 2013 Dejlig Vin Valg ~ God Mad ~ Service Middelmådig i bedste faldMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTracy ECentralia, MO15740Anmeldt 5 juni 2013 Bedste fisketaco nogensinde!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejB0J0Metro Washington DC4129Anmeldt 29 maj 2013 fra mobile enheder Dejligt sted til frokost!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejM PJacksonville, Florida, USA3314Anmeldt 19 maj 2013 Godt sted for at tjekke udMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHalVanMelbourne, Florida16184Anmeldt 18 maj 2013 Lørdag FrokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejadesmar123Connecticut11055Anmeldt 7 maj 2013 Maden skal forsøge at slå stemningenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste12Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCrush Eleven584 anmeldelser 0,31 km væk Ossorio Bakery & Cafe338 anmeldelser 0,26 km væk Cafe Margaux Restaurant342 anmeldelser 0,33 km væk Brasas Grill188 anmeldelser 0,35 km væk Seværdigheder i nærhedenHistoric Cocoa Village Playhouse111 anmeldelser 0,3 km væk From Olives & Grapes18 anmeldelser 0,28 km væk Florida's Space Coast7 anmeldelser 0,26 km væk Muddie's Down Home Cookin'6 anmeldelser 0,27 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Cafe Unique.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n607 Florida Ave, Cocoa, FL 32922-7975 Placering: