Download "Kendelse af 13. januar 2015 i faglig voldgift FV2014.0188: 3F København (faglig sekretær Henrik Forchhammer) mod"\n1 Kendelse af 13. januar 2015 i faglig voldgift FV : 3F København (faglig sekretær Henrik Forchhammer) mod Danske Mediers Arbejdsgiverforening (DMA) (advokat Katja Holbech Mårtensen) Anfægtelse af tidsfastsættelse\n2 2 1.Uoverensstemmelsen og parternes påstande Sagen angår overenskomstmæssigheden af, hvad parterne kalder masseanfægtelse. Spørgsmålet er, om tillidsrepræsentanten over for bladomdelingsvirksomheden under ét kan anfægte virksomhedens tidsfastsættelse på samtlige eller et større antal ruter uden nærmere konkretisering og videreføre en sådan masseanfægtelse til Beregningsudvalget. 3F København har nedlagt påstand om, at DMA skal anerkende TR John Johansens anfægtelser for distrikterne i Post & Medier, Birkerød. DMA har heroverfor påstået frifindelse og yderligere nedlagt følgende selvstændige påstande: 1) Klager tilpligtes at anerkende, at DMA var berettiget til at blokere Beregningsudvalget. 2) Klager tilpligtes at anerkende, at det må lægges til grund, at anfægtelse fra bud og/eller tillidsrepræsentant skal ske i forhold til arbejdstakt ) Klager tilpligtes at anerkende, at der skal ske en lokal forhandling af anfægtelsen, hvor anfægtelsen bliver konkretiseret/kvalificeret. 4) Klager tilpligtes at anerkende, at først når der efter lokal forhandling er konstateret en uenighed, kan anfægtelsen indbringes for Beregningsudvalget. 3F København har over for DMA s selvstændige påstand nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse. DMA har over for afvisningspåstanden nedlagt påstand om, at påstandene skal tages under realitetsbehandling. 2. Sagens behandling ved faglig voldgift. Sagen er den 18. december 2014 forhandlet for en faglig voldgiftsret med undertegnede, fhv. højesteretspræsident Børge Dahl, som formand og opmand og følgende partsudpegede medlemmer: forhandlingssekretær Carsten Madsen, 3F København, og forhandlingssekretær Tina Petersen, 3F, advokat Pia Rude Truelsen, DMA, og advokat Hans Henrik Christiansen, DMA.\n3 3 Der blev under forhandlingen afgivet forklaring af: Sorin Vasilache, der om sig selv har forklaret, at han fra januar 2011 til september 2014 var ansat som avisbud i Birkerød hos Post & Medier. John Johansen, der om sig selv har forklaret, at han var avisbud i Birkerød fra 2006 til marts 2014 og de seneste år tillidsrepræsentant i omdelingsvirksomheden, senest Post & Medier. Gurdeep Singh, der om sig selv har forklaret, at han siden 2007 har været avisbud i Birkerød, hvor han har afløst John Johansen som tillidsrepræsentant efter at have været suppleant for denne. Karsten Wichmann Nielsen, der om sig selv har forklaret, at han var avisbud fra 1985 til 2012, fra 1989 på Nørrebro. Fra 2002 var han tillidsrepræsentant. Fra 2008 fællestillidsrepræsentant. Han er nu 3F-udpeget medlem af Beregningsudvalget. Kasper Tranholm, der om sig selv har forklaret, at han er medejer af og direktør i Post & Medier ApS, som omdeler i Ballerup, Skovlunde og Birkerød, og også driver Allerød Logistik ApS, der omdeler i Måløv, Smørum, Værløse og Farum. Han har arbejdet som distributør siden Simon Tranholm, direktør i Post & Medier ApS. Claus Borby, overenskomstchef i DMA Hans Peter Nissen, logistikdirektør i JP/Politikkens Hus A/S og DMA-udpeget medlem af Beregningsudvalget. Da der efter procedure og votering ikke blandt de partsudpegede medlemmer af voldgiftsretten var flertal for en afgørelse, træffes denne af opmanden. Parterne er enige om, at det kan ske uden fuldstændig sagsfremstilling og gengivelse af forklaringer og procedure.\n4 4 3. Opmandens bemærkninger 3.1. Overenskomstgrundlaget Budoverenskomst for hovedstadsområdet mellem Danske Mediers Arbejdsgiverforening og 3F København indeholder i 3 en bestemmelse om løn, hvori der for så vidt angår abonnementsomdelere henvises til 4 om abonnementsomdeling, der stammer fra 2002-Overenskomsten. Ifølge 4, stk. 4, er abonnementsomdelere sikret en gennemsnitlig mindstebetaling pr. time på kr. 110,30 alle dage (beløbet forhøjes i 2015 og 2016), og det er en forudsætning, at virksomhederne yder tillæg til mindstebetalingen til medarbejdere, hvis kvalifikationer berettiger dem dertil. Ifølge 4, stk. 1, består betaling for abonnementsomdeling af aviser og magasiner af et rutegrundbeløb, som indeholder mindstebetaling, jf. stk. 4, samt et ikkeregulerbart tillæg på kr. 7,19. Om den nærmere fastsættelse af rutegrundbeløbet hedder det i 4, stk. 1, afsnit 2-5: Rutegrundbeløbet fastsættes af virksomheden ud fra det til denne vurderede tidsforbrug til omdeling af det konkrete antal aviser og magasiner. Ved fastsættelsen af tidsforbruget skal der lægges vægt på rutens beskaffenhed, herunder afstande og andre fysiske forhold, nøgler, abonnementsstruktur, bebyggelsesstruktur og bygningsforhold. Ved fastsættelsen af tidsforbruget lægges det til grund, at der arbejdes i anerkendt normal arbejdstakt (arbejdstakt 100). Ændringer i form af til/afgang af abonnenter fra dag til dag eller lign. slår igennem ved op/nedgang i afregning af antal enheder og tidsforbrug. Virksomhedens fastsættelse af tidsforbruget til omdeling er således af afgørende betydning for lønnen. Virksomhedens tidsfastsættelse kan anfægtes efter reglerne i Overenskomstens 4, stk. 2: Stk. 2. Beregningsudvalg Såfremt en medarbejder eller tillidsrepræsentanten anfægter det af virksomheden vurderede tidsforbrug, kan spørgsmålet rejses overfor arbejdsgiveren. Såfremt der ikke herved opnås enighed, kan hver af parterne tilkalde det af organisationerne nedsatte paritetisk sammensatte beregningsudvalg, som består af 2 repræsentanter, hvoraf 1 udpeges af DMA og 1 repræsentant udpeges af 3F København.\n5 5 Beregningsudvalget fastlægger selv sin arbejdsform. Udvalget kontrollerer, om det af virksomheden fastsatte tidsforbrug for den eller de ruter, hvorom tvisten består, er i overensstemmelse med den reelle gennemsnitstid for ruten, idet det lægges til grund, at der arbejdes i anerkendt normal arbejdstakt (arbejdstakt 100). Udvalget kan for den eller de ruter, hvorom tvisten består, ændre det af virksomheden fastsatte tidsforbrug i overensstemmelse med 4, stk. 1, 3. afsnit. Den af beregningsudvalget i sagen trufne beslutning er bindende for de lokale parter. Såfremt der ikke kan opnås enighed i beregningsudvalget, tiltrædes udvalget af en af parterne i fællesskab udpeget særlig teknisk sagkyndig, som træffer en afgørelse, der er bindende for de lokale parter. Såfremt organisationerne ikke kan opnå enighed om udpegning af den teknisk sagkyndige, udpeges denne af Arbejdsretten. Til Budoverenskomsten er knyttet Protokollat vedrørende abonnementsomdeling, hvori det hedder: Parterne er enige om, at fra den ny overenskomsts ikrafttræden den 16. september 2002 sker følgende: Minuttallene for hver af dagene i uge 38/2002 fra det tidsberegningssystem, der var gældende indtil udlægningen af distributionen til selvstændige distributører, benyttes til at fastsætte tidsforbruget for alle ruter (distrikter) på hver af de syv ugedage. De elementer af betydning for tidsforbruget (tilbagekørsel, tunge aviser, aviser i 2 dele og selvaftælling), der ikke indgår i minuttallet, skal indgå i fastsættelsen af tidsforbruget efter principperne i 4, stk. 1. Virksomhedens minuttal for den pågældende uge skal gøres skriftlig tilgængelige for tillidsrepræsentant og medarbejdere. Det tidsberegningssystem, der var gældende indtil udlægningen af distributionen til selvstændige distributører, bortfalder ved den ny overenskomsts ikrafttræden og kan ikke herefter påberåbes i forbindelse med fagretlig behandling om fastsættelse af rutetid mv. I forbindelse med den ny overenskomsts ikrafttræden er parterne enige om at præcisere følgende: Når den enkelte virksomhed ønsker at tilrette tidsforbruget, jf. 4, stk. 1, for enkeltruter (distrikter), skal virksomheden varsle den berørte medarbejder senest 14 dage før ændringen iværksættes og samtidig orientere tillidsrepræsentanten.\n6 6 Den enkelte medarbejder eller tillidsrepræsentanten kan anfægte det fastsatte tidsforbrug, jf. 4, stk. 2. Den enkelte medarbejder kan rette henvendelse til virksomheden med ønske om at få vurdere tidsforbruget, jf. 4, stk. 1, på den/de ruter (distrikter), medarbejderen omdeler. En sådan meddelelse kan eventuelt rettes gennem tillidsrepræsentanten. Opnås der ikke enighed, kan spørgsmålet videreføres i henhold til reglerne i 4, stk. 2. Når den enkelte virksomhed ønsker at foretage omlægninger af rute- (distrikts) strukturen, skal tillidsrepræsentanten orienteres før omlægningen gennemføres. Tillidsrepræsentanten kan kræve en forhandling mellem tillidsrepræsentant og virksomhed om virkningen af de ønskede ændringer i relation til tidsforbruget, jf. 4, stk. 1, for de enkelte ruter (distrikter). En sådan forhandling har opsættende virkning for omlægningen i op til 14 dage. I tilfælde af manglende enighed, kan det fastsatte tidsforbrug for den enkelte rute (distrikt) af medarbejderen eller tillidsrepræsentanten anfægtes, jf. 4, stk. 2. Behandlingen af spørgsmålet i henhold til 4, stk. 2, har dog ingen opsættende virkning for iværksættelsen af omlægningen. I november 2002 indgik overenskomstparterne en Aftale om nedsættelse af Beregningsudvalg, hvori det under punkt 4, Øvrige overordnede retningslinier, i litra a anførtes: Beregningsudvalget skal tilstræbe at træffe afgørelse i de forelagte sager inden en måned efter at de er rejst. I kendelse af 23. december 2004 i en faglig voldgiftssag mellem overenskomstparterne afsagt af retspræsident Niels Waage som opmand hedder det med henvisning til Overenskomstens 4, stk. 1, og Protokollatets afsnit 7 og 9: Af disse bestemmelser fremgår, at en virksomhed når som helst kan tilrette tidsforbruget for enkeltruter eller omlægge distriktsstrukturen: Det hedder desuden i kendelsen: tillidsmanden til enhver tid har mulighed for at anfægte det af virksomheden vurderede tidsforbrug efter reglerne i overenskomstens 4, stk. 2. I kendelse af 23. januar 2006 i en faglig voldgiftssag mellem overenskomstparterne afsagt af højesteretsdommer Poul Søgaard som opmand blev DMA (da DFFF) frifundet for en påstand om, at virksomheden ved tilretning af tidsforbruget skal underrette herom med en angivelse af, hvori ændringen består, samt begrundelsen herfor. Opmanden udtalte, at der ikke kan stilles\n7 7 krav om, at der oplyses om, hvilke elementer der lægges vægt på ved ændringer i tidsforbruget, og om vægtningen af elementerne, og bemærkede herved, at sådanne oplysninger ikke synes nødvendige for, at fastsættelse af ændring af tidsforbruget kan anfægtes og efterprøves af beregningsudvalget. I kendelse af 19. oktober 2014 i en faglig voldgiftssag, FV , mellem parterne afsagt af undertegnede opmand hedder det bl.a.: Beregningsudvalget har efter 4, stk. 2, i Budoverenskomsten kun én opgave, nemlig at kontrollere, om det af virksomheden fastsatte tidsforbrug for en rute ved tvist herom er i overensstemmelse med den reelle gennemsnitstid for ruten, og udvalget har kun én beføjelse, nemlig i givet fald at ændre det af virksomheden fastsatte tidsforbrug i overensstemmelse med 4, stk. 1, 3. afsnit. Om rutegrundbeløbet hedder det i øvrigt i kendelsen: Klagers hovedsynspunkt er, at et bestemt antal aviser og magasiner skal give samme beløb, og at det er et klart brud på overenskomsten at operere med et system, som kan give forskellige beløb for samme stk. antal. Hertil bemærker opmanden, at Budoverenskomsten for det første kræver, at betaling for abonnementsomdeling af aviser og magasiner skal ske i form af et rutegrundbeløb fastsat ud fra virksomhedens vurdering af tidsforbrug til omdeling af det konkrete antal aviser og magasiner, og dernæst kræver, at ændringer i form at til/afgang af abonnenter fra dag til dag eller lign. slår igennem ved op/nedgang i afregning af antal enheder og tidsforbrug. Rutegrundbeløbet skal efter sammenhængen mellem afsnit 1 og 2 i 4, stk. 1, reflektere, hvor lang tid omdeling tager og intet andet. Der skal derfor efter Overenskomsten selvfølgelig ikke blot tages hensyn til antal aviser og magasiner, men også til rutens beskaffenhed, herunder afstande og andre fysiske forhold, nøgler, abonnementsstruktur, bebyggelsesstruktur og bygningsforhold. Eftersom det overordnet drejer sig om at sætte tiden rigtigt svarende til den reelle gennemsnitstid for ruten, jf. 4, stk. 2, afsnit 4 er der intet til hinder for, at rutegrundbeløbet kan variere efter andre faktorer end stk.-antallet, forudsat at der er tale om faktorer, som er af betydning for tidsforbruget. Der kan derfor ikke gives klager medhold i synspunktet, at rutegrundbeløb skal være det samme ved samme stk.-antal.\n8 8 I et notat, Beslutninger og uenigheder i Beregningsudvalget opdateret 27. december 2010, udarbejdet af Beregningsudvalgets to medlemmer hedder det bl.a.: 13. Procedure for tilkaldelse af beregningsudvalget: BU beslutter: Proceduren skal følge overenskomstens bestemmelser: (i den gældende overenskomst følgende) Stk. 2. Beregningsudvalg: Såfremt en medarbejder eller tillidsrepræsentant anfægter det af virksomheden vurderede tidsforbrug, kan spørgsmålet rejses overfor arbejdsgiveren. Såfremt der ikke herved opnås enighed, kan hver af parterne tilkalde det af organisationerne nedsatte paritetisk sammensatte beregningsudvalg. Protokollat vedr. abonnementsomdeling: Den enkelte medarbejder kan rette henvendelse til virksomheden med ønske om at få vurderet tidsforbruget, jf. 4, stk. 1, på den/de ruter (distrikter), medarbejderen omdeler. En sådan meddelelse kan eventuelt rettes gennem tillidsrepræsentanten. Opnås der ikke enighed, kan spørgsmålet videreføres i henhold til reglerne i 4, stk. 2. BU skal som udgangspunkt sikre sig, at tvisten er forsøgt løst lokalt. De lokale parter skal således, inden indbringelse for BU, have tilkendegivet overfor hinanden, at enighed om det af virksomheden vurderede tidsforbrug ikke kan opnås. Såfremt en arbejdsgiver ikke svarer på henvendelser fra arbejdstager eller på anden måde forhaler behandlingen, kan medarbejderen eller tillidsrepræsentanten indbringe sagen for BU med denne begrundelse. I de tilfælde, hvor BU er enige om at der er mulighed for at opnå lokal enighed, kan BU pålægge de lokale parter at rette fornyet henvendelse til hinanden. Ved indbringelse til BU stilles der ikke særlige krav til indbringelsesformen, men for af BU kan arbejde og gennemføre relevante afgørelser må BU sikre sig nødvendige oplysninger, hvorfor såvel indbringer som arbejdsgiver er pligtig til at svare på spørgsmål og udlevere relevant materiale til sagens afklaring til BU. Indbringer vil typisk blive bedt om at redegøre for anfægtelsen og arbejdsgiver vil typisk blive bedt om at redegøre for sin vurdering. BU kan ved enighed rette henvendelse til både indbringer og arbejdsgiver om yderligere oplysninger. Parterne er forpligtede til at imødekomme en henvendelse fra BU. Når en sag er blevet indbragt for BU varetager hver part kontakten til henholdsvis arbejdstager og arbejdsgiver. Ved enighed i BU kan det aftales at foretage fælles henvendelser eller, at afholde fælles møder med de implicerede parter Den konkrete masseanfægtelse baggrund og forløb. Post & Medier overtog omdelingen i Birkerød i Efter at have haft driften nogen tid besluttede firmaet at foretage en opmåling af samtlige distrikter (ruter). Karsten Tranholm har forkla-\n9 9 ret, at lønniveauet i Birkerød var højt sammenlignet med Farum, og at det i øvrigt er nødvendigt løbende at følge tidsforbruget, fordi nedgangen i antal avisabonnementer og tilgangen af andre produkter indebærer så store forandringer, at den rigtige tid i dag ikke er den samme som for 2 år siden. Om oplagsudviklingen i Birkerød i perioden er følgende oplyst: Antal aviser Andre produkter I alt Andre produkter omfatter både adresseløse og adresserede forsendelser, på det seneste er såkaldt transaktionspost breve med navn kommet til. Det lægges efter bevisførelsen til grund, at ændring i virksomhedens tidsfastsættelse af den enkelte rute sker på grundlag af 3 målinger af tiden ved omdeling på cykel, og at virksomheden efter overtagelsen i 2012 foretog en sådan opmåling af samtlige distrikter. Samtidig besluttede virksomheden at foretage en ændring med hensyn til de elementer, som indgår i lønopgørelsen bl.a. med afskaffelse af det hidtidige vægttillæg og indførelse af særskilt betaling for avisaflevering til kunder, der ønsker at modtage den på en AFLO, dvs. levering i brevkasse, ikke i postkasse ud til vej eller i opgang, og særskilt betaling for produkt nr. 2, 3, 4 osv. til samme kunde (dobbeltlevering). Om udviklingen i dobbeltlevering og AFLO i Birkerød er følgende oplyst: Antal dobbeltleveringer AFLO er\n10 10 Den 25. februar 2013 sendte virksomheden breve til samtlige bude på alle hverdags- og søndagsdistrikter i Birkerød (da 19 bude, 55 hverdagsdistrikter, 55 søndagsdistrikter) indeholdende varsling om tilretning af tidsforbrug og omlægning af lønsystemet, jf. det som eksempel fremlagte brev til Sorin Vasilache, hvori det hedder: Vedr.: Tilretning af tidsforbrug. I fortsættelse af vores overtagelse af distributionen i Birkerød, har vi opmålt og tidsvurderet samtlige distrikter i området. Baseret herpå har vi valgt at foretage en tilretning af tidsforbruget på dine ruter ud fra et givent antal aviser, jf. nedenfor. Gældende fra 11. marts 2013 vil vi regulere grundpris og stykpris på dine ruter som det fremgår af skemaet. Samtidig gør vi op med og annullerer betalingen af vægttillæg på de omdelte produkter. Derudover indfører vi både en særskilt betaling for de kunder der ønsker at modtage avisen på en AFLO. Samt en særskilt betaling for efterfølgende publikationer det vil sige produkt nr osv vi leverer til samme kunde. Nedenfor er foretaget en sammenligning af dine distrikter før og efter ændringen.. Du kører 2 ruter på 5 af ugens 6 hverdage og 6 ruter om søndagen. Sammenligningen tager udgangspunkt i det samlede antal af aviser på dine distrikter på de pågældende dage i uge 2/2013. Ændringen varsles herved med 14 dages varsel, jf. overenskomstens bestemmelser herom, og træder således i kraft den Endvidere er din tillidsrepræsentant orienteret om ændringen. Nuværende tidsforbrug og lønsammensætning (grundpris og stykpris er inkl. nat- og genetillæg): Distrikt Antal dage Grund pris Antal aviser Styk Pris Udbetalt Vægttillæg Løn inkl. tillæg Løn ekskl. tillæg Tidsfor Min. Sek , ,5221 4, ,24 957, , ,4503 4, ,82 732, , ,6921 2, ,07 76, , ,8396 0, ,32 79, , ,6891 3, ,10 80, , ,5199 2, ,79 70, , ,5877 0, ,49 62, , ,9871 4, ,10 148, Vi beder dig venligst være opmærksom på, at i skemaet herover er de nævnte grund- og stykpriser inkl. nat- og genetillæg. Vi har derfor beregnet 2 kolonner med indtjent løn. En kolonne med den indtjente løn, som den pt. ser ud på din lønseddel (grundpris + aviser x stykpris, pris, vægttillæg) Den anden kolonne er den indtjente løn fratrukket nat- og genetillæg, dette er gjort således du kan sammenligne din distriktsløn både før og efter reguleringen. I skemaet herunder er al løn ekskl. nat & genetillæg og indtjent løn kan således sammenlignes direkte med kolonnen løn ekskl. Tillæg i skemaet ovenfor. brug\n11 11 Tidsforbrug og lønsammensætning fra den (grundpris og stykpriser er ekskl. nat- og genetillæg) Distrikt Antal dage Grund pris Antal aviser Styk Pris Antal AFLO Din løn for uge 2/2013 udgjorde brutto kr ,50 ekskl. nat- og genetillæg. Til sammenligning forventes samme uges løn med den nye prissætning at udgøre kr ,63. Hvis du ikke mener de nye tidsforbrug er retvisende i forhold til 1 eller flere af dine distrikter, skal vi herved opfordre dig til hurtigst muligt at meddele dette til os, så vi kan tage stilling til, om der evt. skal tilrettes yderligere. AFLO pris Antal Eftf. Pub. Pris Eftf. Pub Indtjent løn Tidsfor Min. Sek , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , brug Der lægges efter bevisførelsen til grund, at der for langt de fleste distrikters vedkommende blev fastsat et lavere tidsforbrug, og at budene som følge af varslingen gik ned i løn. I en af 24. marts 2013 fra tillidsrepræsentant John Johansen til direktør Kasper Tranholm anførtes bl.a.: Jeg er fortsat af den opfattelse at tids/lønnedsættelsen som et hele er i strid med overenskomstens bestemmelser. I Kasper Tranholms svar herpå i af 25. marts 2013 hedder det: Med hensyn til de store lønnedsættelser forholder jeg mig undrende? Der er tale om en delvis effekt af reguleringen, idet det kun er den anden uge i lønnen der reguleret på. Og hvis der er lønnedsættelser på 50 % nu, må det blive 100 % ved en fuldt reguleret lønperiode og det tror jeg ikke er tilfældet. Jeg må nok bede dig om at udspecificere yderligere så vi kan forholde os kritisk til det. Og som jeg hele tiden har fortalt dig og budene, vil vi meget gerne i dialog med de omdelere der mener der er fejl i deres reguleringer. Det er vores interesse at få rettet eventuelle fejl så hurtigt som muligt, så vi er som altid klar til at drøfte og forhandle med alle medarbejdere der har behov for det. I en af 15. maj 2013 fra John Johansen til Kasper Tranholm Vedr. Anfægtelse hedder det:\n12 12 Anfægtelser af det af virksomheden vurderede tidsforbrug: Jeg har siden D. 11. marts hvor i gennemførte den voldsomme tidsnedsættelse i Birkerød, set på hvad det har haft af konsekvenser for de berørte medarbejdere inklusive mig selv. Jeg har store problemer med at gennemskue det system i nu bruger til at beregne tiden efter, men både jeg og mine kolleger kan nu efter snart 2 måneder konstatere at der er tale om en meget voldsom tids/lønnedsættelse, Jeg har foreløbig fået set på i alt 42 hverdagsdistrikter som jeg mener der alle mangler væsentligt med tid på efter D. 11. marts. Iflg. mine kolleger er tiderne også sat mere ned end hvad der stod i varslerne, jeg har ikke selv kunne gennemskue hvordan tiderne på mine distrikter nu fremkommer, men jeg kan konstatere en meget voldsom nedgang i tid/løn. Jeg skal derfor bede jer om at revurdere tidsforbruget på disse og de øvrige nedsatte distrikter. I Kasper Tranholms svar herpå i af 27. maj 2013 hedder det bl.a.: Med hensyn til de nedsættelser der har været på ruterne i Birkerød vi mener ruternes karakter er blevet ændret i betydelig grad af den nye postlov og vi har derfor fundet det nødvendigt at opmåle samtlige ruter i området. Det er disse opmålinger der ligger til grund for reguleringerne og ikke hvordan de har været lønnet tidligere. Allerede på det første orienteringsmøde vi holdt med omdelerne i Birkerød gjorde vi det klart, at vi meget gerne vil i dialog og forhandling med de omdelere der mener der var fejl eller mangler i de nye tidsfastsættelser. Det har vi gentaget flere gange overfor både budene og i særdeleshed overfor dig, da du jo har ret til at forhandle på deres vegne eller medvirke til forhandling og dialog. Vi har imidlertid ikke hørt andet fra dig, end en forholdsvis generel anfægtelse for en uge siden, som vi gik ud fra at vi skulle drøfte, når vi havde haft lejlighed til at gennemgå dine bemærkninger. Vi må jo sikre os der er tale om en forholdsvis kvalificeret anfægtelse så vi har noget at forholde os til, og ikke blot en påstand om underbetaling uden først at have undersøgt det. Og jeg ser frem til at høre nærmere fra dig snarest muligt. Der var herefter telefonisk kontakt og et enkelt møde mellem John Johansen og Kasper Tranholm. John Johansen har forklaret, at han gerne ville forhandle, men firmaet ville kun drøfte in-\n13 13 dividuelle ruter. Kasper Tranholm har forklaret, at de ikke kunne få nogen snak i gang om de konkrete distrikter. John Johansen har videre forklaret, at han, da han anså de lokale muligheder for udtømte, den 20. oktober 2013 sendte følgende til 3F København og 3F s medlem af Beregningsudvalget Vedr. Anfægtelser i Birkerød : Til Beregningsudvalget. Da jeg ikke har modtaget svar fra Post & Medier på denne anfægtelse indbringer jeg hermed sagen til Beregningsudvalget. Jeg har d. 15. maj anfægtet virksomhedens tidstildeling på 42 hverdagsdistrikter. Som det fremgår af min anfægtelse, er der sandsynligvis langt flere distrikter end de 42 hverdagsdistrikter der mangler tid på, eksempelvis Søndagsdistrikterne. Jeg håber snart at få en afklaring fra jer om hvad tiden skal være på disse 42 distrikter samt forhåbentlig også de distrikter i har haft til behandling fra før virksomhedsoverdragelsen, således at jeg og mine kolleger kan få afklaret hvor meget tid vi skal have for at gå vores distrikter. Jeg har heller aldrig modtaget samlede oplysninger om hvad Post & Medier har ændret tiden fra og til, kun kopi af varsler til mine kolleger og mig selv. Foranlediget heraf skrev DMA i brev af 1. november 2013 følgende til 3F København: Vedr.: Masseanfægtelse af distrikter i Birkerød Post og Medier ApS TR John Johansens masseanfægtelse indeholder som nævnt blot en konstatering af, at tiden på distrikterne er sat ned, og at dette har medført en lønnedgang, hvilket efter vores opfattelse, ikke kan anses for at være en tilstrækkelig konkret og kvalificeret anfægtelse. Tilretningen i Birkerød skyldes den seneste ændring af Postloven, hvorefter samtlige villaer, herunder ældre bygninger, skulle opsætte postkasser ved skel. Denne ændring har medført store ændringer i Birkerød, da der er tale om et område, der i høj grad er præget af ældre bygninger. Komdis har aldrig gennemført en tilretning som følge af den nye Postlov, da de havde området. Vort medlem havde derfor en fuldt ud saglig årsag til at foretage en tilretning af tidsforbrug i området, og TR John Johansen kan således ikke blot anfægte, at tiden på distrikterne er tilrettet i nedadgående retning, idet vort medlem er berettiget hertil med 14 dages varsel, i medfør af overenskomstens protokollat vedr. abonnementsomdeling.\n14 14 TR John Johansen er derfor nødsaget til at forholde sig til, om de nye distriktstider overholder arbejdstakt 100, efter der er opsat postkasser ved skel i hele Birkerød, og endvidere til at kvalificere sin anfægtelse over for vort medlem, hvis TR John Johansen ikke mener, at tiden holder i forhold til arbejdstakt 100 under de nuværende forhold. Det er i den forbindelse underordnet, om 9 af distrikterne tidligere er anfægtet over for Beregningsudvalget fra tiden hos Komdis, idet disse anfægtelser vedr. tiden før Postlovens ændring. I mailen til Beregningsudvalget, har TR John Johansen endvidere angivet, at han heller ikke har modtaget samlede oplysninger om hvad Post & Medier har ændret tiden fra og til, kun kopi af varslet til ham selv og hans kolleger. De omtalte varsler indeholder samtlige oplysninger om distriktstider, priser, antal abonnenter mv., samt oplysning om fordeling af distrikter til medarbejderne. TR John Johansen har således modtaget flere oplysninger, end vort medlem i medfør af overenskomsten er forpligtet til at udlevere i forbindelse med en tilretning af tidsforbrug, og dermed også mere end tilstrækkeligt materiale til, kombineret med TR John Johansens kendskab til området, at kvalificere sin anfægtelse over for vort medlem, og indgå i en lokal drøftelse heraf, i overensstemmelse med overenskomstens 4, stk. 2. Vi skal derfor endnu engang opfordre Dem til at foranledige TR John Johansen til at indgå i lokal dialog med vort medlem om masseanfægtelsen. Først hvis der efter lokal forhandling fortsat er uenighed, kan distrikterne indbringes for Beregningsudvalget, jf. 4, stk. 2. På baggrund af ovenstående har vi meddelt arbejdsgiverrepræsentant i Beregningsudvalget, Hans Peter Nissen, at han ikke skal behandle masseanfægtelsen i Birkerød på det foreliggende grundlag. I brev af 26. november 2013 fra 3F København til DMA hedder det: Post & Medier (Birkerød) Tilkald af beregningsudvalget Vi har modtaget brev af 1. november DMA oplyser, at DMA har meddelt arbejdsgivers repræsentant i beregningsudvalget ikke at behandle tillidsrepræsentantens tilkald af beregningsudvalget til 42 distrikter i Post & Medier, Birkerød. Da vi den har erfaret, at DMAs repræsentant synes at ville efterleve meddelelsen, tager vi forbehold for indbringelse for brud på overenskomsten, såfremt DMA ikke inden punktet næste gang behandles af Beregningsudvalget tilbagekalder sin meddelelse til DMAs repræsentant i Beregningsudvalget. Af overenskomsten fremgår, at beregningsudvalget selv fastlægger sin arbejdsform. Beregningsudvalget har tidligere selv besluttet at afvise sager, men det har været fordi\n15 15 spørgsmålet om anfægtelser ikke har været rejst overfor distributøren forud for tilkald af Beregningsudvalget. Dette er imidlertid ikke tilfældet her. Der er ingen hjemmel til krav om kvalificering i overenskomsten, og en blokering af Beregningsudvalget er derfor et groft brud på de betingelser, der i 2002 lå til grund for vor accept af distributørens ret til vurdering af distriktstiderne uden baggrund i en umiddelbar kontrollerbar priskurant. Det er tillige et brud på opmandskendelsen af i den faglige voldgift om KOM- DIS aflønning af nyansatte. Heri blev det fastslået, at tillidsrepræsentanten til enhver tid har mulighed for at anfægte. En nyttesløs mulighed, hvis den videre behandling kan blokeres, hvis tillidsrepræsentanten ikke er i stand til at foretage de beregninger og diskussioner som Beregningsudvalgets kompetente medlemmer bruger timer på. Anfægtelsen er en ytring som distributøren må forholde sig til ved at revurdere og herefter oplyse om den giver anledning til en ny tidsfastsættelse. Opnås der herved enighed kan sagen lukkes. Opnås der ikke enighed kan Beregningsudvalget tilkaldes. De ansatte har oplevet en markant lønnedgang siden og yderligere udsættelse af sagen er ikke acceptabel. Uddybende kan det oplyses: 1. Kvalificering af anfægtelser I brevet efterlyses en tilstrækkelig konkret og kvalificeret anfægtelse. Som tidligere anført er dette ikke (og bør ikke være) et krav for tilkald af Beregningsudvalget. Som ligeledes tidligere anført finder vi det fremmende, hvis den stedlige tillidsrepræsentant eller buddet kan fremkomme med faktuelle oplysninger, som menes overset af distributøren, eksempelvis en ufremkommelig sti eller andre forhold af betydning for tidsforbruget. Ligeledes ville det også være fremmende om tillidsrepræsentanten var i stand til at komme med bud på distrikternes reelle gennemsnitlige tidsforbrug. En sådan konkret vurdering er imidlertid uhyre kompliceret, og kan ikke forlanges gjort til forudsætning for tilkald af Beregningsudvalget. 2.a Postkasser ved skel og dobbeltleveringer Lov om postkasser ved skel trådte i kraft Området blev overdraget til Post & Medier Distrikternes tid blev tilrettet Tillidsrepræsentanten anfægtede ved mail af 15. maj hverdagsdistrikter. Tillidsrepræsentanten har tilkaldt Beregningsudvalget ved mail af 20. oktober I det aktuelle tilfælde har distributøren sat tidsforbruget og dermed lønnen for samme arbejde ned med op til 30 %. De ansatte er af undertegnede spurgt om postkasser ved skel og dobbeltleveringer har gjort, at de kan nå at omdele den samme mængde hurtigere og derved gå tidligere hjem med samme løn eller omdele en større mængde inden sluttid og derved oppebære en højere løn med samme tidsforbrug. I så fald ville distributørens tidstilretning kunne anses for saglig, og budene kunne påtage sig flere distrikter og derved oppebæ-\n16 16 re samme løn for samme tids arbejde. Dette er imidlertid ikke tilfældet, hvilket er baggrunden for anfægtelserne. 2.b AFLO tekster og flere produkter Budene oplyser: a)at der i forvejen var postkasser ved mange af abonnenterne at AFLO-teksterne, som påføres, når abonnenterne trods postkasseanlæg eller postkasse ved skel efter kampagne fra Bladhusene ønsker avisen leveret til døren, ikke kun optræder hos de nye postkasser ved skel, men tillige hos abonnenter, der i forvejen havde postkasser ved skel. b) at de mange nye produkter betyder øget håndteringstid, ikke mindst de adresserede produkter, som skal identificeres præcist i mørke. Det er ikke som ved ren avisomdeling de samme abonnenter, der går igen med enkelte til- og afgange, men vidt forskellige omdelingssteder fra dag til dag med hver deres leveringssted. Dette er baggrunden for, at tillidsrepræsentanten ikke finder, at der belæg for en nedsættelse af tidsforbruget. Da anfægtelserne ikke har bevirket andet end marginale revurderinger, må det konstateres, at henvendelsen til distributøren ikke har medført enighed. Herefter står det hver af parterne frit at tilkalde Beregningsudvalget. Forløbet danner baggrunden for en række verserende sager i Arbejdsretten, Den 14. august 2014 blev der afholdt retsmøde i sagerne AR og AR , LO for 3F mod DA for DMA for Post & Medier ApS, og i sag AR , LO for 3F mod DA for DMA. Det hedder i retsbogen: Efter drøftelse og retsformandens henstilling tiltrådte parterne, at de 3 sager udsættes, idet spørgsmålene om fortolkning af overenskomsten indbringes som anerkendelsespåstande for faglig voldgift, mens sagerne AR og AR uden præjudice behandles ved beregningsudvalget, dog således at hver part udvælger 5 distrikter til stikprøveberegning. Hvis en af parterne finder grundlag herfor, kan spørgsmål om yderligere beregninger behandles på ny ved Arbejdsretten. Efter retsmødet skrev det DMA-udpegede medlem af Beregningsudvalget, Hans Peter Nissen, følgende til det 3F-udpegede medlem, Karsten Wichmann Nielsen: Jeg forstår at det haster med Birkerød fordi distrikterne omlægges til november. Vi kan vel lige så godt komme i gang.\n17 17 Kan vi blive enige om, at lave to opmålinger pr. distrikt, et hvor arbejdsgiveren opmåler og en, hvor du opmåler. Hvis vi tager arbejdsgiverens opmåling først, kan du bedre lære distriktet af kende, så vi undgår debat om fejlkørsel m.v. Hvad siger du til natten til 3/9 eller 4/9 eller 5/9 eller 6/9. Hvis du kan alle fire dage, så kan vi tage to distrikter pr. nat og så blive næste færdig på de fire dage. Kan du kun nogle af dagene, kan vi i hvert tilfælde komme i gang. Kan du ingen af dagene, så foreslå nogle andre. Karsten W. Nielsen mente imidlertid ikke, at Beregningsudvalget skulle måle tidsforbruget, men beregne effekten af brevkasser i skel for at fratrække denne i den hidtidige tidsfastsættelse. I af 2. september 2014 fra Karsten W. Nielsen til Hans Peter Nissen hedder det: Jeg er nu gået i gang med at se på distrikterne i Birkerød. Jeg har i samarbejde med en af de berørte omdelere opgjort hvor mange meters gang der spares på distrikterne og som følge af postkasser ved skel. I vedhæftede ligalister for onsdag d. 20/ er adresser hvor der allerede var postkasser ved skel markeret med X. Adresser hvor der ikke skulle leveres helt ind til hoveddør er markeret med gult. I de 2 regneark (43842-og Tidsbesparelse) har jeg opgjort hvor mange meters gang det drejer sig om og hvor meget tid der som følge heraf spares. Jeg har tillagt en del tid under hensyntagen til at der er tale om færdsel på privat grund således at der skal tages ekstra hensyn til dårligt lys, ujævnheder og risiko for fald grundet henlagte genstande m.v. Med udgangspunkt i den konkrete ligaliste for onsdag d. 20/8 blev distrikterne ifølge det til mig oplyste tidsreduceret med henholdsvis ,18 minut og ,96 minut. Som det fremgår af regnearkene opgør jeg tidsbesparelserne til at være henholdsvis 7,43 minut for distrikt og 3,03 minut for Det vil sige langt mindre end hvad der er blevet reduceret.\n18 18 Jeg skal bede dig om, at gennemgå tallene og lade mig vide hvad du vurderer besparelsen til. I Regnearket (AR ) har jeg samlet tallene og endvidere indtastet tallene fra fredag d. 29/ Jeg har ikke opgjort hvor mange meters gang der spares endnu, men jeg skal opfordre dig til med hjælp fra arbejdsgiver at opstille en beregning til sammenligning. Som det ses er tidsreduktionen endnu mere markant denne dag bliver reduceret med 20,04 minut og bliver reduceret med 26,08 minut. Jeg har selv lavet regnearket med hjælp af oplysninger fra arbejdstager, så jeg skal bede dig om, at få tallene bekræftet af arbejdsgiver og om at indhente de samme oplysninger for de resterende 3 distrikter. I Hans Peter Nissens svar i af 7. september 2014 hedder det bl.a.: Jeg har læst dine lange skrivelser igennem og jeg tror godt jeg forstår hvor du vil hen. Jeg er bare ret uenig!. Beregningsudvalget har et eneste mandat ifølge overenskomsten, og det er at kontrollere, at den af arbejdsgiverne tildelte tid holder for den eller de distrikter hvor der er tvist. Jeg mener derfor at vi skal opmåle distrikterne sådan som de er i dag Jeg foreslår derfor, at vi påbegynder opmålingen af de pågældende distrikter snarest muligt, da det ifølge mine oplysninger netop var det der var hensigten med forliget. Hvis ikke du er enig i ovenstående foreslår jeg, at du konsulterer 3F og jeg konsulterer DMA og vi så finder ud af, hvad der er op og hvad der er ned på denne sag. Er du enig? Og hvordan løser vi ellers vores tvist? Karsten Wichmann Nielsen og Hans Peter Nissen har samstemmende forklaret, at Karsten Nielsen har ønsket at se på betydningen af forhold som postloven og postkasser ud til vejen, tykke magasiner i Berlingske osv., mens Hans Peter Nissen ønsker at kontrollere, om den samlede tid til et distrikt kan rumme hele den tildelte opgave, herunder magasiner i Berlingske osv. Der er ikke i Beregningsudvalget eller mellem 3F København og DMA opnået enighed om videre behandling i Beregningsudvalget. I Arbejdsretten er sagerne AR og AR\n19 19 efter retsmøder den 25. september 2014 og den 20. november 2014 udsat uden frist på faglig voldgift. I november 2014 er der sket en omlægning af distrikterne i Birkerød. 55 distrikter er blevet til 34 ifølge Kasper Tranholm er det sket for at effektivisere omdelingen bl.a. ved at spare køretid mellem distrikter Opmandens bedømmelse F s påstand om anfægtelse Efter Overenskomstens 4, stk. 1, skal en omdelingsvirksomhed foretage en konkret fastsættelse af tidsforbruget for hver enkelt rute ud fra anerkendt normal arbejdstakt ( arbejdstakt 100 ). Retten til anfægtelse efter overenskomstens 4, stk. 2, angår virksomhedens konkrete tidsfastsættelse for den enkelte rute, jf. herved også Protokollatet vedr. abonnementsomdeling, sidste afsnit, næstsidste punktum. Mener medarbejderen på ruten, at tidsfastsættelsen er forkert, kan denne rejse spørgsmålet over for virksomheden. Mener tillidsrepræsentanten, at tidsfastsættelsen er forkert, kan denne ligeledes rejse spørgsmålet over for virksomheden. Når virksomhedens tidsfastsættelse af en rute er baseret på faktisk opmåling af tidsforbruget på ruten, må en anfægtelse nødvendigvis gå ud på, at ruten ikke kan gennemføres på den tid, virksomheden har fastsat at den reelle gennemsnitstid for ruten er højere end det tidsforbrug, virksomheden har fastsat for ruten. Det er derfor ved tidsfastsættelse efter opmåling det spørgsmål og kun det spørgsmål som efter Overenskomstens 4, stk. 2, kan rejses over for virksomheden, og som såfremt enighed ikke herved opnås, kan indbringes for Beregningsudvalget. En virksomhed er efter Overenskomsten berettiget til når som helst at gennemføre en opmåling af enkelte eller samtlige ruter og tilrette tidsforbruget i overensstemmelse hermed. Det forhold, at ikke blot en enkelt rute, men samtlige ruter i et område får tilrettet tidsforbruget efter opmåling, ændrer ikke noget ved adgangen til at anfægte efter 4, stk. 2. Hvad der kan rejses spørgsmål om, er alene, om den enkelte rute kan gennemføres på den tid, virksomheden har fastsat. Det følger af det anførte, at tillidsrepræsentantens anfægtelsesret efter Overenskomstens 4, stk. 2, også i tilfælde, hvor der efter opmåling er sket tilretning af tidsforbruget på samtlige ruter i et\n20 20 område, er en ret til for den enkelte rute at rejse spørgsmålet, om tidsfastsættelsen er tilstrækkelig. Overenskomstens 4, stk. 2, angår ikke tillidsmandens ret til over for virksomheden generelt at rejse spørgsmål vedrørende tidsfastsættelse og aflønning. Manglende enighed om sådanne spørgsmål kan imidlertid ikke indbringes for Beregningsudvalget. I tilfælde, hvor der efter opmåling er sket tilretning af tidsforbruget på samtlige ruter, er det altså kun manglende enighed mellem tillidsrepræsentant og virksomhed om tidsfastsættelse på den enkelte rute, som tillidsrepræsentanten kan indbringe for Beregningsudvalget. Post & Medier ApS har i den foreliggende sag efter opmåling af samtlige ruter i Birkerød foretaget en tilretning af tidsforbruget og varslet de enkelte bude om ændringen på det enkelte buds ture og orienteret tillidsmanden, John Johansen, som fik en kopi af samtlige varsler. Tillidsmandens henvendelse til virksomheden i af 24. marts 2013 gående på, at tids/lønnedsættelsen som et hele er i strid med overenskomstens bestemmelser, og anmodning i af 15. maj 2013 om at få tidsforbruget revurderet på samtlige distrikter med henvisning til, at der er tale om en meget voldsom tids/lønnedsættelse, alle mangler væsentligt mere tid, er af en så generel karakter, at der ikke heri kan anses indeholdt en sådan anfægtelse af den konkrete tidsfastsættelse for nogen enkelt rute, som er omfattet af Overenskomstens 4, stk. 2. Der kan på denne baggrund ikke gives 3F medhold i påstanden om, at DMA skal anerkende disse anfægtelser, som virksomheden ikke i medfør af Overenskomstens 4, stk. 2, har været forpligtet til at tage stilling til, og som tillidsmanden ikke har kunnet indbringe for Beregningsudvalget som sket i af 20. oktober DMA frifindes herefter for 3F s påstand DMA s selvstændige påstande 3F har påstået afvisning med henvisning til, at det tilkommer Beregningsudvalget at tage stilling til materien i påstandene, eftersom det i Overenskomstens 4, stk. 2, afsnit 3, er bestemt, at Beregningsudvalget fastlægger selv sin arbejdsform, hvilket er nærmere udmøntet, som det ses i Beregningsudvalgets notat af 27. december 2010, punkt 13.\n21 DMA s påstand 1 Påstanden angår reguleringen af anfægtelsesretten i Overenskomstens 4, stk. 2, afsnit 1 og 2. Indholdet af denne regulering beror på forståelsen af afsnit 1 og 2, som er afgørende for, om der foreligger en anfægtelse omfattet af afsnit 1, som kan videreføres til Beregningsudvalget som angivet i afsnit 2. Det forhold, at Beregningsudvalget efter afsnit 3 selv fastlægger sin arbejdsform, giver ikke Beregningsudvalget nogen beføjelse vedrørende forståelsen af afsnit 1 og 2 eller beføjelse til at fastlægge sin egen kompetence. Afsnit 3 angår alene behandlingsformen vedrørende spørgsmål, som er omfattet af Beregningsudvalgets kompetence. Uenighed om udvalgets kompetence efter afsnit 1 og afsnit 2 må løses ved forhandling mellem overenskomstparterne eller ved faglig voldgift. Påstanden kan derfor ikke afvises fra realitetsbehandling med henvisning til 4, stk. 2, afsnit 3. 3F har til støtte for afvisningspåstanden yderligere bl.a. anført, at det, budene kender til, er den tidligere tid, som de ud fra Overenskomsten må formode er vurderet ud fra arbejdstakt 100. I den aktuelle sag har de oplevet, at der blev sat flere postkasser op ved skel, at der kom flere AFLOleveringer efter kampagne fra bladhusene, og at omdelingen blev mere kompliceret ved, at der kom nye produkter, herunder adresserede produkter, hvilket har medført øget håndteringstid. Alt i alt har budene ikke oplevet et mindre tidsforbrug, således at de ved at tage flere distrikter kunne optjene lønnen fra før på samme tid. Der foreligger en principiel uenighed, som omfatter alle budene, og det er denne uenighed, som DMA har blokeret for en afklaring af. Der kan imidlertid efter det oplyste om omdelingsarbejdets forandring over tid ikke gives 3F medhold i, at der må være en formodning for, at det før den fastsatte tidsforbrug svarer til arbejdstakt 100 i foråret 2013, hvor virksomheden efter opmåling har foretaget en tilretning af tidsforbruget. Overenskomsten giver som nævnt arbejdsgiver ret til når som helst at foretage en tilretning af tidsforbruget, så det passer til de aktuelle forhold, og anviser, hvorledes anfægtelse kan ske. Der foreligger ikke en anfægtelse omfattet af Overenskomstens 4, stk. 2, i en henvisning til, at postkasseeffekten opvejes af flere AFLO er og en mere kompliceret omdeling som følge af nye produkter, eftersom en anfægtelse af en tid fastsat for en rute efter opmåling for at være omfattet af 4, stk. 2, som nævnt skal gå på, at ruten ikke kan gennemføres på den tid, arbejdsgiver har fastsat.\n22 22 Der er herefter ikke grundlag for at afvise DMA s påstand 1. Påstanden tages derfor under realitetsbedømmelse. Efter det, der er anført foran under , har DMA ret i, at der ikke i henvendelserne fra tillidsmanden forelå en anfægtelse over for virksomheden, som var omfattet af Overenskomstens 4, stk. 2, og som efter Overenskomstens 4, stk. 2, ved manglende enighed mellem tillidsmand og virksomhed kunne videreføres til Beregningsudvalget. DMA var på denne baggrund berettiget til at blokere for Beregningsudvalgets behandling af tillidsmandens henvendelse i af 20. oktober 2013 som sket i DMA s brev af 1. november Henvendelsen ville nemlig efter Overenskomsten ikke kunne behandles af Beregningsudvalget. Under hensyn til DMA s påstands generelle udformning bemærkes, at i de tilfælde, hvor der foreligger anfægtelse og indbringelse for Beregningsudvalget i overensstemmelse med Overenskomstens 4, stk. 2, afsnit 1 og 2, er en overenskomstpart ikke berettiget til at blokere for Beregningsudvalgets behandling af sagen. Der gives herefter DMA medhold i, at DMA var berettiget til at blokere for Beregningsudvalgets behandling af den af tillidsmand John Johansen ved af 20. oktober 2013 indbragte sag som sket ved brev af 1. november DMA s påstand 2 Påstand 2 angår, om anfægtelse fra bud eller tillidsrepræsentant skal ske i forhold til arbejdstakt 100. Påstanden angår således anfægtelsesretten efter Overenskomstens 4, stk. 2, afsnit 1 og 2 ikke Beregningsudvalgets beføjelse efter afsnit 3, jf. herved foran under Der er herefter ikke i det, som 3F har anført, grundlag for at afvise DMA s påstand 2. Det er i Overenskomsten udtrykkeligt bestemt, at rutetidsfastsættelse skal ske ud fra, at der arbejdes i anerkendt normal arbejdstakt (arbejdstakt 100), jf. 4, stk. 1, afsnit 4, og 4, stk. 2, afsnit 4. Efter de herom afgivne forklaringer lægges det til grund, at det herved er forudsat, at\n23 23 omdeling i et område som Birkerød sker under anvendelse af cykel med tasker, og at omdelingen skal foregå på en måde, som er sikkerhedsmæssig i orden, og i et passende tempo, som hverken er for hurtigt eller for langsomt. Det må efter bevisførelsen endvidere lægges til grund, dels at Post & Medier har tilstræbt at foretage opmåling af ruterne ved omdeling ud fra takt 100 som beskrevet og i overensstemmelse med, hvad der anses for anerkendt erfaring i branchen, dels at mange af budene benytter knallert eller scooter. Retten til at anfægte en rutetid fastsat efter opmåling er som anført foran under en ret til for den enkelte rute at rejse spørgsmålet, om tiden er tilstrækkelig. Tiden er tilstrækkelig, hvis omdelingen ved arbejdstakt 100 kan finde sted inden for den fastsatte tid. Efter bevisførelsen må det imidlertid anses for forudsat, at det skal være enkelt for et bud at anfægte tiden efter 4, stk. 2. Budet må da også efter udformningen af bestemmelsen kunne anfægte den fastsatte tid alene med henvisning til den tid, budet faktisk bruger det følger jo uden videre af Overenskomsten, at arbejdstakt 100 er afgørende for, hvad den rigtige tid er, og i mangel af enighed i sidste ende Beregningsudvalgets målestok ved tidsfastsættelsen. Det forekommer på denne baggrund uklart, hvad det betyder, at anfægtelse skal ske i forhold til arbejdstakt 100, ligesom det er uklart, hvilken uenighed mellem parterne, påstanden angår. Påstanden må anses for at være for ubestemt til at egne sig til at blive taget under pådømmelse og afvises af den grund DMA s påstand 3 og påstand 4 Efter DMA s påstande 3 og 4 skal der ved anfægtelse være en lokal forhandling af anfægtelsen, hvor anfægtelsen bliver konkretiseret/kvalificeret, og indbringelse for Beregningsudvalget kan kun ske efter, at der ved lokal forhandling er konstateret en uenighed. Disse påstande angår således også anfægtelsesretten efter Overenskomstens 4, stk. 2, afsnit 1 og 2 ikke Beregningsudvalgets beføjelse efter afsnit 3, jf. herved foran under Der er herefter ikke i det, som 3F har anført, grundlag for at afvise disse påstande.\n24 24 Det er imidlertid uklart, hvad der nærmere ligger i påstand 3. En masseanfægtelse må konkretiseres som anført foran under , mens et bud vil kunne anfægte fastsat tid alene med henvisning til den tid, buddet bruger, jf. foran under , og det fremgår ikke i øvrigt, hvad der menes med, at anfægtelse af tiden for en enkelt rute skal kvalificeres, eller hvilken uenighed mellem parterne påstanden angår. Påstand 3 må på den baggrund på det foreliggende grundlag anses for at være for ubestemt til at egne sig til at blive taget under pådømmelse og afvises af den grund. Det er også uklart, hvad der nærmere ligger i påstand 4. Efter Overenskomsten kan bud eller tillidsrepræsentant anfægte det fastsatte tidsforbrug for den enkelte rute ved at rejse spørgsmål om rigtigheden over for arbejdsgiveren. Såfremt der ikke herved opnås enighed, kan enhver af parterne tilkalde Beregningsudvalget. Spørgsmålet skal altså have været rejst, uden at der herved er opnået enighed. Der er ikke stillet særlige formkrav, hverken til henvendelsen eller ikkeopnået enighed. Samtidig forekommer det uklart, hvad der i tilfælde, hvor et bud anfægter, menes med lokal forhandling og en konstateret uenighed, og hvilken uenighed mellem parterne påstanden angår. Påstand 4 må på den baggrund på det foreliggende grundlag anses for at være for ubestemt til at egne sig til at blive taget under pådømmelse og afvises af den grund. Thi bestemmes: Danske Mediers Arbejdsgiverforening frifindes. 3F København skal anerkende, at DMA var berettiget til at blokere for Beregningsudvalgets behandling af den af tillidsmand John Johansen ved af 20. oktober 2013 indbragte sag som sket ved brev af 1. november Danske Mediers Arbejdsgiverforenings påstande 2, 3 og 4 tages ikke under pådømmelse. Hver part bærer egne omkostninger ved sagens behandling og halvdelen af udgiften til opmand. Børge Dahl


Bonnier Publications søger Nordisk lead specialist - markedsforingjob.dk\nVil du være med til at udvikle vores leadsarbejde til en enestående forretning? Kan du drive vores fremtidige leadsstrategi på tværs af magasiner og digitale produkter, og på tværs af kanaler? Har du en struktureret og forretningsorienteret tilgang, der tilgodeser både vores annoncesalg og abonnementsforretning? Så har du muligheden for at blive en del af et stærkt og performanceorienteret team i Marketing.\nStillingen er forankret i vores digitale kampagneteam, hvor du vil indgå i et team bestående af content marketing managers, digitale kampagnechefer og digitale marketing-specialister med speciale i eksekvering på tværs af digitale platforme.\nI det daglige håndterer vi abonnements- og leadskampagner for både print- og digitale forretningsområder, ligesom vi supporterer den resterende del af Marketing. På den lidt længere bane er det vores opgave at medvirke til, at eksekveringen bliver personaliseret bl.a. ved brug af datadrevne indsigter.\nDine arbejdsopgaver og dit ansvar\nI reference til vores digitale marketingchef får du ansvaret for at skabe mest mulig vækst og værdi ud fra vores permission-base.\nDet er dit ansvar, at der bliver udviklet scoringsmodeller, der kan levere konkret eksekvering, ligesom det er dit ansvar løbende at vurdere værdien af permission-basens nuværende bestand: hvordan den øges, hvordan vi sikrer fastholdelse af leads, modning, og undgår frafald. Du skal have fokus på, at skabe de bedst mulige forudsætninger for at indfri både vores annonce- og abonnementsbudgetter.\nLøbende værner du også om permission-basen ved at vedligeholde og sikre det bedst mulige datagrundlag og udgangspunkt for en kontinuerlig fremgang, hvilket inkluderer aktiviteter, der fokuserer på helt nye leads og opgradering af de eksisterende.\nSuccesen bliver målt på KPIer som permission-basens bestand, udvikling i permissiontyper, konvertering og almindelig mail adfærd som open rate, click rate mv. Du sikrer dette ved en skarp og konsistent indsats, der bl.a. tager udgangspunkt i de data, vi har tilgængeligt på den enkelte kunde eller permission. Mangler du data, er det også dig, der tager ansvar for at få dem gjort tilgængelige.\nDu har et digitalt og kommercielt mindset, samt en stærk forståelse for digitale platforme indenfor de fleste mediegrupper og discipliner.\nDu har flere års erfaring med rejsen fra den første digitale krog til optimal eksekvering, og har arbejdet med et eller flere systemer indenfor marketing automation undervejs. Derudover har du en relevant og digitalt forankret uddannelse.\nDet er vigtigt, at du har en god forståelse for data og evne til selv at skabe sammenhænge, da det er det bedste samlede økonomiske billede for det enkelte lead, der skal være afgørende for indsatsen.\nDu arbejder kreativt og ser også løsninger udenfor de kendte rammer. Du er vant til at arbejde i en større organisation, hvor hverdagen byder på en bred kontaktflade og samarbejde på tværs af afdelinger og fagområder. Du tænker naturligt i digitale løsninger og har dermed opnået teknisk forståelse for data og IT-systemer.\nDu tager egne initiativer og løfter gerne nye forslag frem i organisationen. Du har en struktureret tilgang til dit arbejde, er ambitiøs og ikke bange for at lægge en ekstra indsats, når det kræves.\nDu forstår værdien af løbende afrapporteringer og er ansvarlig for en systematiseret proces for området, samtidig med at du kan præsentere nøgle-indsigter for ledelse og kolleger.\nSend din ansøgning mærket Nordisk lead specialist på e-mail til job@bonnier.dk senest 28. maj 2018. Ansøgningen, CV og eventuelle bilag skal sendes som ét samlet dokument (pdf). Vi indkalder løbende til samtaler, og ansætter når vi har den rette kandidat. Så send hellere din ansøgning i dag end i morgen.\nHar du spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte Digital Salgs- og Markedsudviklingschef Lars Fannikke på mobil 60 37 08 86 eller på mail Lars.Fannikke@bonnier.dk.\n3298094752018-05-09T16:50:55.507Bonnier Publications søger Nordisk lead specialist\n2018-05-29T02:00:22.153 Vil du være med til at udvikle vores leadsarbejde til en enestående forretning? Kan du drive vores fremtidige leadsstrategi på tværs af magasiner og digitale produkter, og på tværs af kanaler? Har du en struktureret og forretningsorienteret tilgang, der tilgodeser både vores annoncesalg og abonnementsforretning? Så har du muligheden for at blive en del af et stærkt og performanceorienteret team i Marketing. Stillingen er forankret i vores digitale kampagneteam, hvor du vil indgå i et team bestående af content marketing managers, digitale kampagnechefer og digitale marketing-specialister med speciale i eksekvering på tværs af digitale platforme. I det daglige håndterer vi abonnements- og leadskampagner for både print- og digitale forretningsområder, ligesom vi supporterer den resterende del af Marketing. På den lidt længere bane er det vores opgave at medvirke til, at eksekveringen bliver personaliseret bl.a. ved brug af datadrevne indsigter. Dine arbejdsopgaver og dit ansvar I reference til vores digitale marketingchef får du ansvaret for at skabe mest mulig vækst og værdi ud fra vores permission-base. Det er dit ansvar, at der bliver udviklet scoringsmodeller, der kan levere konkret eksekvering, ligesom det er dit ansvar løbende at vurdere værdien af permission-basens nuværende bestand: hvordan den øges, hvordan vi sikrer fastholdelse af leads, modning, og undgår frafald. Du skal have fokus på, at skabe de bedst mulige forudsætninger for at indfri både vores annonce- og abonnementsbudgetter. I tæt dialog med dine kolleger vurderer, prioriterer og igangsætter du således leadsaktiviteter i relevante kanaler og følger aktiviteterne tæt. Løbende værner du også om permission-basen ved at vedligeholde og sikre det bedst mulige datagrundlag og udgangspunkt for en kontinuerlig fremgang, hvilket inkluderer aktiviteter, der fokuserer på helt nye leads og opgradering af de eksisterende. Succesen bliver målt på KPIer som permission-basens bestand, udvikling i permissiontyper, konvertering og almindelig mail adfærd som open rate, click rate mv. Du sikrer dette ved en skarp og konsistent indsats, der bl.a. tager udgangspunkt i de data, vi har tilgængeligt på den enkelte kunde eller permission. Mangler du data, er det også dig, der tager ansvar for at få dem gjort tilgængelige. Dine kvalifikationer Du har et digitalt og kommercielt mindset, samt en stærk forståelse for digitale platforme indenfor de fleste mediegrupper og discipliner. Du har flere års erfaring med rejsen fra den første digitale krog til optimal eksekvering, og har arbejdet med et eller flere systemer indenfor marketing automation undervejs. Derudover har du en relevant og digitalt forankret uddannelse. Det er vigtigt, at du har en god forståelse for data og evne til selv at skabe sammenhænge, da det er det bedste samlede økonomiske billede for det enkelte lead, der skal være afgørende for indsatsen. Du arbejder kreativt og ser også løsninger udenfor de kendte rammer. Du er vant til at arbejde i en større organisation, hvor hverdagen byder på en bred kontaktflade og samarbejde på tværs af afdelinger og fagområder. Du tænker naturligt i digitale løsninger og har dermed opnået teknisk forståelse for data og IT-systemer. Du tager egne initiativer og løfter gerne nye forslag frem i organisationen. Du har en struktureret tilgang til dit arbejde, er ambitiøs og ikke bange for at lægge en ekstra indsats, når det kræves. Du forstår værdien af løbende afrapporteringer og er ansvarlig for en systematiseret proces for området, samtidig med at du kan præsentere nøgle-indsigter for ledelse og kolleger. Du kommer til at arbejde i et skandinavisk miljø, så det er en fordel, hvis du kan forstå både svensk og norsk. Ansøgning Send din ansøgning mærket Nordisk lead specialist på e-mail til job@bonnier.dk senest 28. maj 2018. Ansøgningen, CV og eventuelle bilag skal sendes som ét samlet dokument (pdf). Vi indkalder løbende til samtaler, og ansætter når vi har den rette kandidat. Så send hellere din ansøgning i dag end i morgen. Har du spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte Digital Salgs- og Markedsudviklingschef Lars Fannikke på mobil 60 37 08 86 eller på mail Lars.Fannikke@bonnier.dk.1011000000000IDK_MFDKDanmark228DKK2018-05-28T00:00:0000010EuropaDanmarkSjælland & øerStorkøbenhavn1894494Bonnier Publications A/S11Bonnier Publications A/S er en del af Bonnier AB - Nordens førende mediekoncern med ca. 175 selskaber fordelt på 21 lande. Bonnier Publications A/S er beliggende på Østerbro i København og består af en blanding af redaktionelle og administrative afdelinger med ca. 300 medarbejdere.\nBonnier Publications A/S indgår i Koncernen Bonnier Publications, som via datterselskaber producerer og udgiver blade, websites, bøger og DVD'er i Danmark, Norge, Sverige, Finland og Holland. Blandt de mest kendte titler er I FORM, Illustreret Videnskab, Gør Det Selv, Komputer for alle, Historie, National Geographic, Digital Foto og Aktiv Træning.Strandboulevarden 1302100København Ø3917 2000DKDanmarkDKDanmark1894494_logo_large.pngbonnierpublications.com/1894494_logo_small.png155.7094180012.58377300LarsFannikke\n2100job@bonnier.dk60 37 08 86København ØDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid109-05-201828-05-201809-05-201828-05-20181Dansk3Læse/ tale10Svensk1Forstå50Norsk (Nynorsk)1Forstå114960409Online marketing3I højere gradMarketing114963099Databasemarketing4EkspertMarketing114963992Forretningsforståelse4EkspertLedelse114964001Marketing, generelt3I højere gradMarketing114967800Digital markedsføring4EkspertMarketing114968008Search Engine Marketing (SEM)3I højere gradIT114968089Digitale medier, marketing3I højere gradMarketing114968290Internet-marketing3I højere gradMarketing114968896Dataindsamling- og behandling3I højere gradIT937571Projektleder, digital marketing937622Data Specialist14Media214Marketing & kommunikation235Strategi240Annoncesalg578Digital Marketing911Abonnement salg918Dataanalyse354871786BenteAsmussen


Sådan holder du vægten gennem højtiden | Magasinetliv.dk\nTiden er endelig kommet, hvor vi skal mæske os i flæskesteg, andesteg, rødkål, uanede mængder af brun sovs, brunede kartofler og risalamande. For slet ikke at tale om julefrokosterne med deres fiskefileter, leverpostej med bacon og champignon, frikadeller og... Ja, bare tanken får os til at savle!\nMen det gør tanken om, at vi slet ikke kan lukke bukserne til januar, ikke. Derfor har vi fundet 10 gode råd, der gør, at du (og alle vi andre) holder vægten gennem hele juleperioden.\n1. Hav en plan – og hold den\nInden du sætter dig ved julebordet, foreslår vi, at du inde i dit hoved på forhånd har lavet en strategisk plan over, hvilke retter du ønsker at spise samt hvor meget. På den måde undgår du de ekstra kalorier fra den mad, du faktisk slet ikke havde lyst til at spise til at begynde med.\n2. Have styr på portionerne\nSelv om det er fristende at tage en ekstra portion risalamande med kirsebærsovs, skal julen (desværre...) ikke ses som en undskyldning for at overspise. Hvis du holder dit fokus på små portioner, vil du spare meget i kaloriebudgettet, men en lille ekstra bid skulle der være plads til en gang imellem – juletiden skulle jo gerne blive ved med at være den søde tid og ikke den stride tid.\n3. Drop sulten\nHvis du tror, at svaret på ikke at tage på i julen er at ‘spare op’ på kalorietælleren, så er svaret nej. Det eneste, der kommer ud af det, er, at du sulter og derfor kommer til at overspise, når der endelig står mad foran dig. Det bedste ville være at spise små (sunde) snacks i løbet af dagen. På den måde tager du ‘de kloge valg’, når din mave ikke knurrer ved julefrokostbordet.\n4. Stop efter første portion\nI stedet for at tage en portion nummer to, der er lige så stor som nummer et, så maden ikke går til spilde (det er selvfølgelig kun derfor), så ville det være en god ide, hvis du holdt igen efter første portion og gemte resterne til i morgen. Så får du fordelt en masse kalorier ud på flere dage – og så kunne du jo invitere dine naboer på en lille ekstra julefest.\n5. Tyg maden\nDet lyder måske lidt som en selvfølgelighed, men vi kan faktisk godt glemme at tygge maden, når vi allerede glæder os til den næste bid, og sådan kommer vi til at spise mere, end vi egentlig ville – der ryger bare mere mad ned hurtigere. Hvis du blot tygger lidt langsommere og nyder maden, så tænker du mere over, hvor meget du spiser.\n6. Husk at drikke vand\nNogle gange, når vi føler sult, så er det faktisk bare, fordi vi er tørstige. Hvis du drikker et eller to glas vand, inden du går i gang med at spise, så vil du spise mindre – og du vil ikke længere være så sulten. Win-win!\nNår du har siddet sammen med familien og vennerne og nydt den dejlige julemad, så slut af med at gå en dejlig og hyggelig gåtur sammen. Det er god måde at slutte et måltid af på, og det er altid godt med en smule frisk luft. Det behøver ikke at tage mere end 10 minutter.\n8. Hav fokus på festen\nSelv om julemaden er vigtig for denne højtid for os, så er det ikke det vigtigste. Det vigtigste er at være sammen med de mennesker, vi holder af. Hvis du har fokus på menneskerne omkring dig i stedet for maden, så er der en større chance for, at du holder kalorierne i skak.\n9. Vælg en mindre tallerken\nIfølge The Journal the Association for Consumer Research vil du komme til at spise op til 30 procent færre kalorier, hvis du vælger en mindre tallerken, fordi en mindre tallerken vil give dig illusionen af, at du spiser mere, end du rent faktisk gør – det er da lige før, vi kunne finde på at bruge desserttallerknerne til hovedretten nu!\n10. Tjek vægten\nDet er nemmere at se, om du holder vægten, hvis du faktisk ved, hvad du vejer. Det kan være en ubehagelig oplevelse for nogle, men det er klogest at gøre fremadrettet. Du kan enten vælge at veje dig selv hver morgen eller en gang om ugen. En undersøgelse fra The Journal of Obesity viser faktisk, at folk, der vejer sig selv ofte, har en større chance for at holde vægten eller faktisk tabe sig end dem, der ikke stiger op på vægten – men hvis du ikke ønsker at veje dig, kan du i stedet måle din talje med et målebånd.


boligadvokat | Artikeldatabase\nPosts Tagged ‘boligadvokat’\nnovember 3, 2016 by nathali69\nEn boligadvokat er en advokat, der er specialiseret i køb og salg af fast ejendom, og som både kan bistå køber og sælger i forbindelse hermed. En boligadvokat må dog ikke bistå begge parter i den samme handel.\nUd over at bidrage med rådgivning i forbindelse med køb og salg af fast ejendom, er det også boligadvokaten, der gennemgår købskontrakt, ejendomsrapport og meget mere. Det er advokatens rolle at kigge på alle oplysninger og dokumenter for at sikre, at sælger får en god og fornuftig handel, og at køber ikke bliver snydt eller skal betale ekstra udgifter.\nHvorfor skal jeg bruge en advokat?\nDet anbefales stærkt, at man bruger en boligadvokat, fordi man risikerer at skulle betale mange ekstra penge, hvis man foretager et køb, hvor alt det juridiske ikke er i orden. Set i forhold til hvor mange penge man kan miste ved et sådant køb, er en boligadvokat en billig løsning og en god investering at foretage sig. Man skal gøre brug af en advokat, fordi der kan være mange spørgsmål og udfordringer i forbindelse med et boligkøb, hvilket en sådan kan bistå med viden om, så man opnår juridisk sikkerhed. I forbindelse med at boligadvokaten kigger handlen igennem, er der især ét bestemt forbehold, der bør være til stede i kontrakten – nemlig et advokatforbehold. Dette er et vigtigt forbehold for især køber at have, hvorfor denne eller dennes advokat skal sørge for, at dette bliver implementeret i købskontrakten.\nEt advokatforbehold kan betegnes som værende købers fortrydelsesret og giver denne mulighed for at ændre i købsaftalens vilkår, hvis sælger kan godkende disse. Et advokatforbehold er ikke automatisk en del af en købsaftale, hvorfor man som købere skal sørge for, at det bliver en del af denne, før man skriver under. Et sådant forbehold gør det muligt for køber at få indsat de forbehold eller tillægsvilkår, denne ønsker eller har brug for og gør det muligt at stille krav om, at der eksempelvis skal laves yderligere undersøgelser af ejendommen, eller at fristen skal forlænges, så alt det finansielle i forbindelse med købet kan nå at komme helt på plads.\nDet er vigtigt at få et advokatforhold, fordi det giver køberen eller dennes boligadvokat ekstra tid til at gennemgå alle dokumenter i forbindelse med et køb, og fordi køber får mulighed for at fortryde uden større omkostninger, hvis advokaten finder ét eller flere forhold, der gør, at man ikke længere ønsker eller er i stand til at købe boligen. Når der er et advokatforbehold til stede i kontrakten, får køber tid til at rådføre sig med en boligadvokat omkring købet – også selv om køber har skrevet under, fordi advokatforbeholdet indeholder en tidsfrist, som man kan nå at fortryde inden for.\nStore økonomiske konsekvenser ved et manglende advokatforbehold\nDet er dyrt at fortryde et køb, hvis ikke kontrakten indeholder et advokatforbehold. Hvis der ikke er et sådant forbehold til stede, skal køber betale en godtgørelse på ét procent af købesummen til sælgeren, hvilket kan rende op i mange penge – som endda er betaling for ingenting. Hvis handlen afbrydes, og køber ikke ønsker at købe alligevel, skal denne kun betale for et salær til boligadvokaten for dennes rådgivning frem for den ene procent af købsprisen for ejendommen.\nCategory Alt til hjemmet, Hus & have | Tags: Advokatforbehold,boligadvokat | 1 Comment


LEGO® Black Friday | Se alle tilbud på LEGO sæt her | føtex.dk\nPå føtex.dk finder du flere gode Black Friday tilbud på LEGO® byggesæt for fantasifulde sjæle i alle aldre. Uanset om du skal have styr på julegaven til børnene eller blot vil forny din egen LEGO samling. Vi har et væld af Black Friday tilbud her på siden.\nBlack Friday besparelser på LEGO® byggesæt\nLEGO® legetøj er altid et populært gaveønske blandt mange danske legebørn. De ikoniske klodser inspirerer til leg og kreativitet hos morgendagens byggere. Selv de mindste børn kan være med til at udfolde sig og eksperimentere med LEGO produkterne. Der er altså lagt op til fantasifuld leg for enhver nysgerrig sjæl, der elsker at bygge og skabe nye, unikke fortællinger med de utallige klodser og ikoniske minifigurer.\nPå føtex.dk kan du finde tilbud på flere fantastiske LEGO serier med alt fra klassiske favoritter til helt nye sæt skabt i samarbejde med det populære varemærke. Gå på opdagelse i udvalget og find populære serier såsom:\nBlack Friday fyldt med LEGO® serier\nPå føtex.dk er vi også vilde med LEGO® legetøj. Derfor har vi samlet et bredt udvalg af helt specielle LEGO serier, som du kan overraske dine børn med. Uanset hvilken serie eller samling, som dine børn drømmer om, så er der gode chancer for, at du kan finde det lige her til særlige Black Friday priser.\nDet næste byg og den næste historie er dermed aldrig langt væk med LEGO byggesæt. De populære klodser indeholder timevis af sjov og uendelige muligheder for god leg. Opdag alle de gode tilbud på LEGO serierne til vores store Black Friday salg, og giv den perfekte gave til dig selv eller dine børn.\nBlack Friday på føtex.dk\nPå føtex.dk er vi hvert år på pletten med skarpe priser på legetøj, elektronik og meget mere til både dig selv, resten af familien og hjemmet. Vi har altid mange fantastiske julegaveidéer og gaveidéer til fødselsdag.


Taktisk lufttransport i Flyvevåbnet | dkvs\nEfter jordskælvet i Bam i Iran 26. december 2003 kunne Flyvevåbnet ikke transportere Beredskabsstyrelsens bidrag til området med C-130, og man måtte chartre kommerciel lufttransport. Da Tsunamien hærgede Asien præcis et år senere, deltog Flyvevåbnet i nødhjælpsarbejdet med en C-130J, der fløj missioner i Malaysia og Indonesien.\nDet første blev kritiseret, og det andet rost, men forskellen er et meget præcist billede af, hvad Flyvevåbnets store løftekapacitet er - og navnlig ikke er - beregnet til. Opgaven i Bam var strategisk lufttransport til et område, der ikke udgjorde nogen trussel, og derfor ikke noget, Flyvevåbnet er dimensioneret til, selv om sådanne opgaver naturligvis løses, når omstændighederne er til det. Opgaven i Asien var taktisk lufttransport i et område, hvor adgangen til lufthavnene var besværlig, hvilket netop er nøgleområdet for Flyvevåbnets Expeditionary lufttransportkapacitet. Denne artikel handler om taktisk lufttransport, og beskriver, hvad Flyvevåbnets C-130 kapacitet er bedst anvendt til, og hvordan den bliver indsat. Anvendelse af EH-101 helikoptere i transportrollen beskrives i en anden artikel.\nStrategisk lufttransport er det at løfte hele enheder eller hele kapaciteter fra et sted til et andet, mens taktisk lufttransport er at løfte ting internt i et operationsområde, eller enkeltgenstande eller personer ind i et operationsområde. Dette er en let forenklet definition, men tilpasset denne artikel, der handler om hvorfor lande som Danmark har valgt at satse på selv at have fly, der løser den taktiske opgave, og dels købe sig til udførelse af de strategiske lufttransportopgaver, dels løse disse i Alliancesammenhæng. I et mere operativt perspektiv refererer ordet ”taktisk” ofte til det at flyve i et ugæstfrit område. Dette er som oftest taktisk lufttransport, om end sådan flyvning kan være af strategisk natur. Det er opgaven og ikke platformen, der bestemmer hvad der er hvad, og det giver i det lys ikke mening at tale om taktiske versus strategiske fly, men betegnelserne er alligevel ofte hæftet til størrelsen af fly, og anvendes for enkelthedens skyld også i denne artikel.\nTaktisk lufttransport i Flyvevåbnets regi har i mange år handlet om at flytte enkelt genstande eller små enheder. Særligt flyvningerne i Grønland har over årene udviklet og modnet kapaciteten. Ud over at være verdens største ø er Grønland også et af naturens mest ugæstfrie områder. Bortset fra kystlinierne er øen dækket af is og er ubeboet. Kun få steder er egnede til anlæg af flyvepladser, og vejret er uforudsigeligt, blæsende og koldt. Visse områder kan ikke nås om vinteren, hvor det meste af øen er indhyllet i mørke. Grønland er dansk myndighedsområde, og Flyvevåbnet har opereret rutinemæssigt siden 1920’erne. Adskillige flytyper har været anvendt, og de mest velegnede har været Consolidated Catalina og C-130H Herkules. Catalinaen var særligt egnet fordi den kunne lande på vandet, som alle bebyggelser naturligt ligger nær ved, og C-130H Herkules fordi den er bygget solidt og kan lande på korte landingsbaner, der ikke nødvendigvis er asfaltbelagte, og ikke mindst, for dens lastekapacitet. Grønland har i mange år været ”hjemmebanen” for Flyvevåbnets transporteskadrille 721.\nJordbaserede lufttrusler er en anden form for ugæstfrit miljø. C-130 flyet er vidt udbredt i verdens krigs- og konflikt zoner, eller andre steder, hvor fly ikke er velkomne. Flyvevåbnet har sporadisk deltaget i operationer i Congo i 60’erne, Cambodja i 1970’erne, Nigeria og Sudan i 80’erne. Med konflikterne i eks-Jugoslavien er sådanne operationer blevet mere almindelige, og Flyvevåbnet har udviklet erfaring og doktriner for operationer i sådanne ugæstfrie miljøer.\nFor at kunne flyve taktisk lufttransport lægger Flyvevåbnet vægt på udrustning, uddannelse og træning, og udvikling af koncept for sådan flyvning. Efterhånden som man har opnået erfaring og der er udviklet relevante systemer og udstyr, er C-130H flyet blevet udrustet med en bred vifte af selvbeskyttelsesudstyr til både fly, last og besætning. Flyets elektroniske selvbeskyttelse (EW) består af advarsel om målfølgeradarer og indkommende missiler, og chaff, flares og jamming til afbøjning af missiler. Besætningen beskyttes af armering i flyet, fragmentationsveste, samt faldskærme på visse missioner. Besætningsuddannelsen indeholder foruden teknisk og taktisk anvendelse af selvbeskyttelsesudstyret også USAF taktiske kurser, Combat Search and Rescue (CSAR) og Red Flag / Maple Flag øvelser. Doktrinen for dansk taktisk lufttransport ved indgangen til OEF var at indsætte enkelte fly på korte, enkelte missioner. Selve flyvningerne blev udført ”single-ship” (frem for i større formationer), med fuldt funktionsdygtigt og operativt selvbeskyttelsesudstyr, og missions specifikke procedurer for flyvning (SPINS).\nMed stolte traditioner fra flyvning i Grønland i bagagen samt viden og frisk erfaring med flyets kapaciteter fra Balkan operationerne deltog en dansk C-130H i de tidlige faser af Operation Enduring Freedom i perioden 21. – 25. december 2001. Selv om gennemførelsen af missionen var en succes, kan den bedst beskrives som måden, det ikke skal gøres på.\nJægerkorpsets fact finding team skulle transporteres til Kandahar i december 2001. Missionen var indledningsvis planlagt til at udgå fra Bahrain, hvorfra der skulle flyves til Kandahar i Afghanistan, videre til Pakistan for at tanke, og tilbage til Bahrain. På en enkelt dag var dette i yderkanten af hvad de daværende retningslinier for besætningstjenestetid tillod under normale forhold. Besætningen var suppleret med teknisk personel og en forbindelsesofficer til turen ind i Afghanistan. Med to dages transit fra Bahrain til Danmark var der planlagt en 5 dages mission fra 18. – 23. december. Da US CENTCOM manglede taktisk ”intra theater” airlift i området, blev Danmark anmodet om at forlænge missionen, og efter at flyet havde forladt Danmark blev det koordineret, at fly og besætning efter kommandooverdragelse kunne støtte operationerne i Afghanistan i 5 dage. Den første mission blev ændret til at ende i Camp Rhino, der var en interimistisk US Marine Corps base ved et øde fort med en faststampet landingsbane midt i ørkenen syd for Kandahar. Missionen blev i første omgang udsat en dag, da den oprindeligt var planlagt som en dagslysmission, og der kun blev tilladt natoperationer. På selve dagen blev missionen forsinket adskillige timer pga. problemer med koordination. Afsætningen af Jægerkorpset i Kandahar gik godt. Den sidste landing på Camp Rhino i kampzonen var en natlanding på en mørkelagt grusbane, hvor flyets landingslys blev tændt i 50 meters højde efter en arbejdsdag på over 22 timer.\nCamp Rhino viste sig ubrugelig som base på grund af udrustning og mangel på fuel og service til flyet, og der blev skaffet plads på en anden base i området. Herfra fløj det danske C-130 fly OEF missioner de næste 4 nætter indtil flyet tidligt om morgenen den 26. december landede i Bahrain. På missionen blev der fløjet med gods og personel mellem baser i det sydlige Afghanistan og kystbyerne i det sydlige Pakistan. Sand imod sit væsen returnerede Herkules’en til Danmark den 28. december i en forrygende snestorm, 11 dage efter den tog af sted på en 5- dages mission. Det var den jul.\nMissionen var en overvældende succes, mest på grund af den indsats besætningen og den involverede stab lagde for dagen, flyets gode stærke egenskaber, og rent held. Den mest værdifulde erfaring var, at dette ikke var måden at gøre det på: Der var ingen logistisk støtte. Ingen ekstra besætning. De vigtige EW systemer havde ingen redundans. Flyet var stærkt og rummeligt nok til alle missionens facetter, men manglede Night Vision (NVG) udstyr. Og selv om det lyder besnærende, kan besætningstjeneste ikke ukritisk blot forlænges i et kampmiljø. Kommando- og kontrol af en enkelt mission i en kampzone kan ikke køres fra flere forskellige hovedkvarterer.\nFlyvevåbnet vendte tilbage til OEF februar – september 2002 med en C-130H og et Air Movement and Control Element (lufthavnseskadrille). Bidraget havde base på Manas lufthavn i Kirgisistan, 1500 km. fra Afghanistan.\nMed juleturen i frisk erindring, var fokus for detachementet på støtte og logistik. Flyvevåbnet havde kun ringe erfaring på dette område. Konceptet for indsættelse havde været NATO-standard baser med indkvartering og støtte. Manas kunne med god ret kaldes ”semi-bare-base” og bød på udfordringer, der i flere tilfælde forhindrede operationer.\nProblemer med indkvartering og forplejning blev overvundet, men tekniske fejl og især fejl på EW systemer tog indledningsvis urimelig lang tid at reparere. Det varme og tørre miljø gav uvante vilkår for personellet. Afstandene i området betød lange flyvninger, og i adskillige tilfælde måtte missionerne tilpasses af hensyn til de daværende besætningstjenesteregler.\nMen det grundlæggende koncept med at deployere flyet til missionsområdet frem for at flyve fra hjemmebasen var godt. Besætning og støttepersonel kan fokusere på missionen. Hver enkelt mission er fuldt forberedt, og vedligeholdelse inklusiv periodiske eftersyn af flyet på den deployerede lokation er forsvarligt og rationelt.\nEn væsentlig operativ erfaring var, at mængden af gods i et missionsområde er vanskeligt at optimere. Regulariteten af flyvningerne et område som Afghanistan er mere vigtig end mængden af gods, der kan medbringes. Tit var der kun ganske lidt, der skulle flyttes, og ofte blev der fløjet tomt til og fra Afghanistan, hvor kun de interne ture blev udnyttet. I et enkelt tilfælde var den eneste last nogle pizzaer til en øde base i området. For det meste blev der dog fløjet almindelige forsyninger til styrkerne i området.\nOm end konceptet for deployering stadigt er under udvikling blev denne mission gennemført både professionelt og succesfuldt. Konceptet for denne form for lufttransport er sundt, og det blev bekræftet at der altid kræves et up-to-date fly og besætning, og at regulariteten i sådant et operationsområde er afgørende. Hvor mange besætninger, der deltager afhænger f.eks. af hvor fleksibelt der planlægges.\nLinien gennem tiden med erfaringer fra Grønland, Balkan operationer, Juleturen og Manas deployeringen udgør i dag rygraden i tilmeldingen af Flyvevåbnets nye C-130J-30 til NATO HRF, og danner grundlag for den kommende indsættelse af C-130J i ISAF i Kabul.\nMilitær lufttransport adskiller sig fra kommerciel lufttransport i evnen til at operere i forskellige ugæstfrie områder. Missioner dikteres af nødvendighed frem for af kommercielle interesser. Mange sådanne missioner kan naturligvis løses kommercielt, men adskillige kræver særlige kapaciteter, der normalt ikke findes på det civile marked. Standarder og procedurer varierer fra land til land og fra firma til firma, og hvad er ugæstfrit for nogle kan være dagligdag for andre. Bortset fra naturens trusler kommer de mest betydende trusler i dag fra håndvåben, Anti Aircraft Artillery (AAA) og mandbårne jord-til-luft missiler. Militære fly påkalder sig oftest mest opmærksomhed og er derved mest truede, men i Irak er der set angreb mod både militære og civile fly.\nEn nation og et firma må fastsætte hvilke standarder, der gælder for sådanne operationer og forberede sine fly og besætninger i henhold til dette. F.eks. har SAS en lille specialiseret gruppe af besætninger til flyvning i Nordnorge. Selskaber, der opererer regulært i f.eks. Baghdad, kan vælge at flyve uden EW på baggrund af lokalkendskab og accept af trussel. Flyvevåbnet følger NATO og koalition standarder for beskyttelse i trusselsmiljøer. Det betyder at flyene optimalt set skal have opdateret EW, fysisk beskyttelse af fly og besætning, fremover også NVG, sikrede radioer og moderne navigationsudstyr. Fly uden sådan udrustning bør ikke flyve i ugæstfrie områder med mindre gennemførelse af missionen er så vital, at den øgede risiko er acceptabel. Selv om lufttransportkunderne finder Challengeren mere komfortabel, accepterer man fuldt ud at man må udstå nogle timer i lastrummet på en Herkules for at komme mere sikkert til f.eks. Baghdad.\nBåde store og mellemstore fly har sådanne kapaciteter. Men det er kun visse store strategiske transporter, der kræver store, beskyttede fly. For de mere almindelige transporter er kommercielle ubeskyttede fly ofte mere økonomiske. Det betyder, at selv om landenes militær, og især NATO har brug for store fly som C-5 eller C-17 til strategiske løft, vælger mange lande naturligt at anskaffe mindre fly som C-130 til de taktiske missioner, og bruge kommerciel lufttransport til strategiske flyvninger. Årsagen er at det gods, der rent faktisk kræver at blive transporteret i ugæstfrie områder ofte er let eller småt i en given mission. Godsmængder inden for et missionsområde er for små til at gøre store fly økonomisk effektive i et miljø, hvor regularitet er vigtigere end løftekapacitet. Et fly som C-17 er besnærende, men Flyvevåbnet ville aldrig kunne flyve det rentabelt alene.\nFlyvevåbnet har valgt C-130J-30 som den næste generation taktisk lufttransport. Erfaringerne fra Nordatlanten, Forsvarets daglige behov for lufttransport, samt støtten til internationale operationer peger på et fly, hvis størrelse, lastekapacitet, alsidighed og beskyttelse der svarer til, hvad C-130J tilbyder. Flyvevåbnet har valgt den forlængede version af flyet, der giver større lastevolumen, samt ”Enhanced Cargo System”, der letter lastning og losning, og udvidet EW udstyret, så det bl.a. er kompatibelt med, hvad F-16 anvender. Flyet kan ikke lufttankes. Der er normalt kun en besætning om bord på flyet, hvilket sætter grænsen for længden af missionerne.\nMissionsudrustning indbefatter let Kevlar beklædning i cockpit og ved dørene i lastrummet. Passagersæder på armerede paletter eller Kevlar tæpper langs de almindelige sæder i siden beskytter passagerer. Besætningen benytter fragmentationsvest. Der medbringes ikke faldskærm. Radioer, identifikations- og navigationsudstyr opfylder krav i alle kendte NATO og koalition operationer. Den elektroniske selvbeskyttelse omfatter missil- og radar advarsels system samt chaff, flares og en aktiv jammer til afbøjning af missiler. Flyet er allerede indsat i områder med visse kendte kategorier af trusler. Systemet er dog stadig under udvikling og afprøvning. Bl.a. integrationen mellem de forskellige advarselssystemer og navigationssystemet udvikles fortsat. NVG er ved at blive implementeret, og senere kommer aktiv jamming af infrarødt styrede våben.\nLastrummet er den væsentligste egenskab ved et transportfly. Enhanced Cargo System tillader effektiv og præcis drop fra luften, hurtig afsætning af gods på jorden såvel som letter normal last og losning af flyet. Præcisionsstyring af airdrop er under udvikling og forekommer meget lovende fremadrettet. Sådan præcision antyder, at airdrop kan blive sikrere, hurtigere og mere økonomisk, og kan udvikle sig til at være mere effektiv end landing i både militære og humanitære operationer.\nI august 2005 deployerer Flyvevåbnet en C-130J til Kabul for at støtte den NATO ledede International Stabilization Force Afghanistan, ISAF. Flyet er nu med få undtagelser fuldt implementeret og besætningerne er klar. Airdrop kapaciteten er endnu ikke til stede, men den er ikke nødvendig i missionen. Selv om Afghanistan er mere fredelig i dag end i 2002, kræves der som udgangspunkt fortsat den EW, som flyet har. Flyet flyver alene, beskyttet af EW systemer, udkig fra flyet og uforudsigelighed i anflyvninger og manøvrer.\nMissionen ligger i hjertet af, hvad C-130J i Flyvevåbnet er beregnet til, deployeret i en Expeditionary Air Force operation. I lastrummet vil man transportere soldater, forsyninger, vand, VIP eller for den sags skyld pizza. En stor kunde vil være Special Forces på afsides steder. Flyet vil lande på store pladser som Kabul og Baghram, men også på små grusbaner i afsides områder. Der vil kunne leveres gods dag og nat, afsat med motorerne i gang eller stoppede. Med eller uden lys. Alt sammen fra en deployeret base, hvor der også vil foregå reparationer og planlagte eftersyn af flyet.\nMens der er et C-130J fly i Afghanistan vil de to tilbageværende C-130J fly fortsætte med at løse de hjemlige lufttransportopgaver. Dette kunne f.eks. en ”rutinemæssig” forsyningsflyvning til Basra. Denne flyvning er en 3 dages mission. Der forlægges til en base i middelhavsområdet, hvor besætning og fly konfigureres og bevæbnes til en en-dags Irak flyvning. Et større jet transportfly kunne formodentlig gøre denne mission på 1-2 dage, men ingen sådanne fly har både den beskyttelse og den alsidighed i gods og missioner, som gør C-130J økonomisk at operere. Alternativt kunne dette være en en tur til Grønland med en sneplov og fire hunde.\nTaktisk lufttransport adskiller sig fra strategisk ved at der ydes regularitet i flyvningerne i ugæstfrie områder. Mellemstore transportfly med taktisk kapacitet løser på økonomisk og effektiv måde de forskellige både rutinemæssige og komplekse lufttransportbehov, en lille nation har. Det at kunne transportere store mængder gods og personel over store afstande er bestemt nødvendigt, men små nationer eller koalitioner kan vanskeligt gøre dette rentabelt i det langt mere nødvendige taktiske scenario.\nFlyvning i ugæstfrie områder kræver særlige kapaciteter af besætning og fly. Vejrbestandighed og navigationskapacitet er ICAO standard, og inden for NATO sættes standarder for kommunikation og selvbeskyttelsesudstyr. Der kan dog stadig være forskelle mellem lande og inden for koalitioner. Grundlæggende er det dog, at hver nation eller firma skal afgøre, hvilken form for beskyttelse kræves for personel og materiel, og at man anskaffer og anvender denne beskyttelse.\nTaktisk lufttransport i Flyvevåbnet har udviklet sig over mange år. Fra den selvtillid, det giver at tage livtag med nogle af klodens geografisk mest ugæstfrie områder i Nordatlanten, til at flyve rutinemæssigt på Balkan, i Afghanistan og i Irak over for trusler der omfatter primitive landingsbaner, missiler og kanoner. Alt sammen med det formål at flyve nødvendige flyvninger med passagerer gods, der ikke kan undværes. Erfaringen har bekræftet konceptet med et enligt beskyttet fly, der flyves af en veluddannet besætning. C-130H har været rygraden i denne udvikling, og er nu erstattet af et nyt fly, der sikrer at Flyvevåbnet fortsat er i forreste linie af udviklingen og er i stand til at møde alle nuværende og kommende kendte krav.\nFlyvevåbnet har i C-130J-30 en fuldt kapabel og troværdig lufttransportkapacitet for Danmark og for NATO.\n Danmark deltager som en del af Praque Capabilities Commitment i et multinationalt NATO projekt vedr. tilvejebringelse af strategisk lufttransport.\n Flyvertaktisk Kommando har primo 2005 udgivet nye besætningstjenesteregler, der dels muliggør tidsmæssigt længere flyvninger under ”normale forhold”, dels præciserer at retningslinierne automatisk sættes ud af kraft når opgavens vigtighed (”den militære nødvendighed”) betinger dette. I disse situationer planlægges respektive missioners gennemførelse ud fra en samlet vurdering af de forskellige faktorer, der påvirker missionens gennemførelse.


Eliteidræt - Øregård Gymnasium\nØregård Gymnasium VelkommenStudieretningerUndervisningEliteidrætOm ØregårdKontaktLectio > Eliteidræt\nEliteidræt på ØregårdEliteidræt, faglighed og fællesskabPå Øregård brænder vi for at skabe optimale faglige rammer for vores elever. Det gælder også, hvis du er eliteidrætsudøver. Og vi tror på, at idræt er motiverende for faglighed.\nDe rigtige rammer skaber vores tre eliteidræts-ordninger: Team Danmark-ordningen, Gentofte-ordningen og ØG Eliteidræt som du kan læse om nedenfor. Du kan også se vores brochure - 'ØG Eliteidræt' - som pdf HER.Fitness ØGVi har et stort fitnesscenter med redskaber og maskiner, så du fx kan morgentræne, tage et hurtigt træningspas i en mellemtime eller træne lige efter skole. Vi har også en moderne kunstgræsbane og atletikbane, så vi kan spille bold og løbe året rundt. Hvis du brænder for det du laver, kommer du langt. Vi håber, du vil komme og brænde for Øregårds fællesskab, faglighed og idræt. Coaching og planlægningSom eliteidrætselev får du tilknyttet en idrætskoordinator, der hjælper med at planlægge din hverdag, skoletid og afleveringer sammen med dig. Derudover afvikler idrætskoordinatoren personlige samtaler med dig, din familie og ikke mindst din træner.Alle vores idrætslærere er selvfølgelig uddannet til at instruere, planlægge og strukturere din træning, hvis du skulle have behov for dette.\nTeam Danmark-ordningenTeam Danmark-ordningenØregård er fra skoleåret 2016/2017 blevet udvalgt som Team Danmark Uddannelsespartner. En titel vi er rigtig stolte af og glade for, fordi elitesport er en essentiel del af Øregårds profil.\nEr du Team Danmark-elev, og dermed en af de dygtigste til din sportsgren i Danmark, eller måske endda i verden, kræver det stort overskud også at gå i gymnasiet. På Øregård gør vi alt, hvad vi kan, for at hjælpe dig, så vi i fællesskab kan sikre, at du kommer sikkert igennem din uddannelse.\nVores Team Danmark-koordinator, Line Birch Overby, hjælper dig, i samarbejde med Team Danmark og dit forbund, med at planlægge en hverdag, der gør plads til både træning og forberedelse til de faglige timer.\nI praksis betyder det bl.a.:Mulighed for et års forlængelse af gymnasieforløbet, dvs. et 4-årigt forløb Supplerende undervisningstimer ved fravær grundet Team Danmark-aktiviteter Godskrevet fravær for aktiviteter i Team Danmark regi Støtte og vejledning fra Øregårds Team Danmark-koordinator Morgentræning tirsdag og torsdag morgenFri afbenyttelse af Øregårds styrketræningslokaleDeltagelse i arrangementer med eliteidrætsfolk og eliteidrætseksperterEt stort og velfungerende eliteidrætsmiljø med med ligesindede eliteidrætselever Eliteidræt på ØregårdTeam Danmark-ordningenGentofte-ordningenØG EliteidrætSådan ansøger du