Drifsinfo Høng Antennelaug\nMåske har de sidste dages mediedækning gjort det svært for dig at finde ud af, hvilke tv-kanaler du fremover kan se hos os. Derfor skylder vi dig også en forklaring på, hvad der er op o...\nDer afholdes årlig ordinær generalforsamling torsdag d. 14. november 2019 kl. 19:30, i Høng Hallen, Rosenvængets Selskabslokaler. Dagsorden er som følger;\nFormandens beretning. v. Karsten Larsen\nAflæggelse af regnskab. Re...\nFlere af vores medlemmer er som en naturlig reaktion på YouSee/Discovery Networks udmeldinger i pressen, begyndt at henvende sig til os i bestyrelsen, for at få en forklaring på hvad der er op og ned i sagen mellem de to parter - og hvilken betydning det får for indhol...\nUstabilt signal omkring den nordlige del af byen\nVi har i øjeblikket teknikere til at fejlrette på signalet i den nordlige del af byen, grundet ustabilt (eller manglende) signal. Det påvirker Tranevej, Hovedgaden, Borretoften, Hedevej + andre, som er forbundet på samme "Ø".\nVi opdaterer når fejlen er rettet...\nEt uheld kommer sjældent alene, som man siger. Og det må vi også sande. For nogle dage siden skrev vi til dig, om at februar måneds opkrævning var forsinket. Vi skrev også at hvis du normalt betaler via Betalingsserviceskulle du intet foretage dig - men det er for nogl...\nForsinket Betalingsservice (og Girokort)\nSom nogle medlemmer allerede har erfaret, er udsendelsen af opkrævninger for februar måned forsinket - men de er på vej. Det gælder både Betalingsservice og almindelige girokort.\nBetaler du via betalingsservice skal du intet foretage dig. Din opkrævning vil automatisk b...\nKanalomlægning fra tirsdag 15. januar\nYouSee har sendt information ud om deres snarlige omlægning af tv-kanalerne. Vi gengiver deres information i vores seneste nyhedsmail, som du kan se en kopi af her\nLØST - Fejl på internettet i bymidten\nVi har desværre konstateret fejl på internetforbindelsen i bymidten - men fejlretning er allerede igang.\nLØST: Manglende signal på TV2\nGrundet en fejl i Yousee's sendenet til flere kunder i landet - og dermed til Høng Antennelaug - er der udfald på TV2. Yousee arbejder allerede med fejlretning og forventer at der igen er signal omkring middagstid.\nVi opdaterer denne nyhed når vi ved at der igen er sign...\nJulelukket på telefonen\nI forbindelse med julen, holder vi lukket i dagene mellem jul og nytår. Telefonerne er åbne igen fra og med 2. januar 2019. Vi vil dog besvare henvendelser i begrænset omfang, hvis du benytter vores 'kontaktformular' her på hjemmesiden.\nGlædelig jul og godt nytår t...\nÆldre info >\nDer afholdes årlig ordinær generalforsamling torsdag d. 14. november 2019 kl. 19:30, i Høng Hallen, Rosenvængets Selskabslokaler. Dagsorden er som føl...\nMåske har de sidste dages mediedækning gjort det svært for dig at...


Skriveren af Max Madsen (Anmeldelse) | nenaskov\nSkriveren af Max Madsen (Anmeldelse)\nSkriveren – 3 ud af 5 stjerner (Anmeldereksemplar fra forlaget).\nI en lille latinamerikansk provinsby sidder Pablo på posten som en af byen skrivere. Her hjælper han lokalbefolkningen med skriverier i øst og vest. Nogle svære end andre, nogle mere følsomme end andre. Han ender ofte med at være talerøret for befolkningen i deres ytringer og behov for hjælp. Pablos datter, Aurora, følger i sin fars fodspor og kæmper, dog i et andet erhverv, også for ytringsfrihed og lighed. Men pludselig går det hende uheldigt, hvilket bringer læseren ud på en flugt fra magtfulde positioner med motiver i indviklede edderkoppespind. Hvem kan man stole på?\nSkriveren er, som der står på bagsiden, en spændingsroman, der trækker læseren rundt i kamp, flugt og modstands situationer. Pablo og Aurora rejser sig som stærke personer og tager kampen op med snilde og list. For det enkelte menneske har svært ved at overvinde masserne – eller har de?\nMen denne spændingsroman er mere end blot. Den er også fyldt med kærlighed og mystik. Øreringe der forsvinder, og igen på mystisk vis dukker op flere tusinde kilometer væk, for så at vende tilbage igen. Rødt glas og store ørne, samt digte der aldrig er blevet udgivet. Og kærligheden spirer mellem Aurora og hendes egen forfatter, mens den samtidig viser sig i både Auroras og Pablos kærlighed til deres land, deres by og befolkning. Og ikke mindst til hinanden som far og datter. Stærke bånd trækker handlingen på kryds og tværs og skaber både forvirring og respekt.\nSkriveren var en meget speciel læseoplevelse, da jeg for det første ikke havde nogle forventninger overhovedet. Jeg havde ud fra bagsideteksten ikke rigtig dannet mig det store indtryk, og da jeg gik i gang med bogen, blev jeg flere gang overrumplet af den ret bratte velkomst til Pablos og Auroras univers, samt deres kærlighed til litteraturen og specielt Dante, Vallejo og Shakespeare. Tre forfattere som jeg selv har meget lidt kendskab til. Men det var som om at historien voksede med min læsning, og da jeg var kommet gennem de første kapitler, blev det svære og svære ikke at forblive i lænestolen fordybet i Max Madsens finurlige, romantiske og forunderlige roman.\nMen skønt den udviklende læseoplevelse, efterlades jeg også en smule lost. Det dog mest møntet på mig selv, da jeg ikke er sikker på, at jeg var skarp nok til at forstå og dermed fuldende læseoplevelsen. Jeg er nervøs for, at min oplevelse var overfladisk og umiddelbar, hvilket jeg har på fornemmelsen af, at Max Madsens værk absolut ikke er. Derfor er det også en rigtig svær roman at vurdere, hvilket de tre stjerner bærer præg af.\nJeg vil anbefale alle til selv at læse Skriveren og danne sig et indtryk. Del meget gerne jeres oplevelser herinde, for jeg er nysgerrig efter at høre, hvad andre får ud af at læse den. Jeg har på fornemmelsen, at dette er en bog, der godt kunne ændre karakter, hvis jeg læste den igen – at den fordybelse, jeg så tydeligt efterspørger, vil kunne findes i min egen udvikling som læser. Det må være et projekt for fremtiden!\nTak til forlaget og forfatteren for læseoplevelsen.\nOriginal title: Skriveren\naction, anmeldelse, Forlaget Brændpunkt, kærlighed, Max Madsen, Skriveren, Spændingsroman\t3 kommentarer\n« Dødsvalsen af Mie Hald (Anmeldelse)\nElverskud: Skæbnedans af Nicole Boyle Rødtnes (Anmeldelse) »\n3 thoughts on “Skriveren af Max Madsen (Anmeldelse)”\nmaj 22, 2016 at 19:26\nDet er lige før, jeg hellere ville have haft dit forslag til forside af Skriveren, det er meget smukt og godt tænkt.\nmaj 22, 2016 at 20:52\nTak – der er mine egne højtelskede smykker. Synes det passede så godt!


Forsiden - KirkenUpdate 2019 -\n– én jord, flere verdener\nMånedens kommentator fik uventet forfald. I stedet bringer redaktøren sine egne hurtigt nedskrevne refleksioner over spørgsmålet enhed og forskellighed\nRefleksionerne udsprang af at en præst i et forum i denne uge spurgte efter et undervisningsforløb til konfirmander, som kunne matche et temaforløb på skolen, som hed «Én jord – flere verdener». Det var sammenfaldende med at i den norske kirke er prædikenteksten på søndag Jesu ypperstepræstelige bøn, som redaktøren skal prædike over!\nHer er mit indspil:\nDette er desværre ikke et færdigt undervisningsforløb, men tanker til afsæt!\nÉn Gud - flere religioner\nDen teologiske ækvivalent til skolens tema, en jord - flere verdener, er vel: én Gud - flere verdener eller skærpet: én Gud – flere religioner.\nJeg ville have Desmond Tutus bog «Gud er ikke kristen» i baghovedet\nPå søndag skal jeg prædike over Jesu ypperstepræstelige bøn, at vi må være ét, lige som han og Faderen er ét.\nKirken spejler jo på en måde «en jord – flere verdener». En kirke – flere trosretninger. Det økumeniske perspektiv er at prøve at arbejde fpå at forstå os - de forskellige kristne - som «at være ét» - i en eller anden forstand. Den nye generalsekretær for CEC, Jørgen Skov Sørensen, bruger som et slags valgsprog: «Unity in diversity» - ikke så ringe endda!\nMen én ting er k irken. Hvorfor er menneskene ikke ét?\nBabelstårnet - udgangspunkt for ødelæggende diversitet\nBabelstårnet er ikke et ringe udgangspunkt som et bud på at belyse det. Det er en myte om hvordan diversiteten blev til i verden: Pral, ønske om at være Gud lig, eller hvordan man vil vinkle det.\nMåske ét fællessprog overlevede Babelstårnet, nemlig pengenes og grådighedens sprog. Der findes et sjovt billede af Onkel Joakim med en sæk penge, hvor han siger «Med penge bliver man altid forstået», da han bliver spurgt hvordan han vil gøre sig forståelig i et eller andet eksotisk land - selvfølgelig for at skaffe sig endnu flere af dem.\nEt modbillede til den babelske diversitet\nHelt traditionelt og med god ret, synes jeg, sammenstiller vi pinseunderet med babelstårnet. Her tales med forståelighed til enhver med hans eller hendes sprog.. Men i næste række er spærgsmålet:med hvilket sprog? – Det er kærlighedens. Det er den dialekt man taler i Guds Rige. Forsoningens, tilgivelsens, ligeværdets, omsorgens, fredens, ydmyghedens sprog.\nMåske knap det sprog, som tales i verdens magtcentre.\nRækker Helligåndens enhed ud over kirken?\nDen meget klassisk teologisk tænkende (danske) Regin Prenter skriver et sted i sin dogmatik:\n…ved Kristus består alle ting. Men det betyder også, at Kristus er historiens herre. Verdenshistoriens (og religionshistoriens) forløb er ingen tilfældighed, selvom vi ikke med tanken kan udfinde nogen plan for dens forløb. Troen fastholder, at Kristus ved Faderens højre hånd, som den himmeIfarne Kristus og i sin præeksistens, er historiens herre, at den skjulte og uudforskelige vilje, som vi møder i historiens begivenheder, er den samme åbenbarede vilje, som taler til os i evangeliets frelsesbudskab, at den vil os det samme. Regin Prenter. «Skabelse og Genløsning» s. 205 Citeret fra Bibelen og mødet med anden tro.\nKirsten Münsters har en artikel om Regin Prentes religionsteologi (I Folkekirke og Religionsmødes regi). Den er meget spændende. Den findes her: [Se her]\nDen er interessant fordi den både placerer Prenter med en på en gang eksklusivistisk og inklusivistisk forståelse. Nogle citater er bragt her i spalten ved siden af.\nDet er oplagt undervejs at huske Paulus tale på Areopagos\n«Og af ét menneske har han skabt alle folk og ladet dem bosætte sig overalt på jorden og fastsat bestemte tider og grænser for, hvor de skal bo – for at de skulle søge Gud, om de kunne famle sig frem og finde ham, som dog ikke er langt borte fra en eneste af os. Apg 17»\nKarl Ludvig Reichelt ikke at forglemme:\nDDS 361 v 2\nGiv, Jesus, mig dit frelsersind\nLuk mig i dine smerter ind,\nHjælp mig at skue med dit blik\nhvert folk, som liv og grænser fik,\nog bære verdens nød og skam\nmed blikket vendt mod dig, Guds Lam,\ntil døden tro,\ntålmodig, stærk og fro!\nMin foreløbige konklusion – færdig med spørgsmålet bliver jeg næppe:\nGudbilledligheden er enheden i menneskenes verden - den eneste egentlige – Kristus er brændpunktet hvorigennem vi ser det. Og jeg mener egentlig brændpunkt - som lyskraften på forklarelsens bjerg. Lyset oplyser og gennemgløder det (Guds billedet, menneskets inderste) til kærlighed – derfor med stærkt sans for enheden mellem mennesker. Guds rige er den ved Helligåndens kraft sig stadig udfoldende virkeliggørelse af enheden - men til tidernes ende undervejs, derfor til stadighed diversiteten. En virkelighed hvor forsoningen, tilgivelsen, ligeværd, omsorg, fred, og ydmyghed hersker, og hvor det, som står imod, bekæmpes eller i det mindste undsiges. Forsages.\nEnheden i menneskenes verdener ligger altså ikke i at vi er én jord, men vi er skabt i Guds billede.\nI et foredragsudbud har jeg en gang rejst spørgsmålet:\n«Kristus – religionernes centrum? Der er grænser – men hvor er de? Om mø det med religiøsitet inden i og uden for kirken – og lokalt og globalt. Inspirationer fra Johannesevangeliet. Hvor holistisk kan kristendommen være?»\nPå siden, hvor jeg udbyder foredraget [ her ], ser vi Kristus billedligt fremstillet som centrum for egerne i et hjul. Det udsprang af at én engang sagde: vi skal ikke være ens i kirken, mene det samme, gøre det samme. Men vi skal have vores forankringspunkt i Kristus. Tænk hvis alle egerne i hjul ville bøje i samme retning, så vil det ekse. – Unity in diversity.\nMen kan det med nogen rimelighed udstrækkes til at gælde menneskene som sådan?\nMåske kan det lutherske "solus Christus" tænkes endnu mere omfattende. Kristus er ét med Faderen og skaberen - og Gud som Helligånd. Baner Kristus vej for sig også gennem andre religioner? Jeg synes ikke jeg kan udelukke det. I hvert fald er intet menneske længere væk end at i samme øjeblik hans lys falder ind i dets inderste, da vil dette inderste gennemglødes og mennesket bliver frelst. Spørgsmålet forbliver: gennem hvor mange lyskilder kan lyset bane sig vej?\n-- Hvordan dette kan blive til undervisning for konfirmander – det er en udfordring til underviseren!\n– hvordan det kan blive til en prædiken kan man komme til Osen og Roan kirker i Nidaros bispedømme og høre !\nKristen Skriver Frandsen, redaktør, konsulent, prest Fosen prosti, Nidaros\nRegin Prenters religionsteologi\nCitater fra Kirsten Münsters artikel\n"Idet Prenter afviser en synkretistisk tilnærmelse mellem religionerne, lægger han klar afstand til pluralismens tankegang, at alle veje fører til Gud. I stedet fastholder han med åbenbaringsteologisk begrundelse kristendommens unikhed. Derfor ville Prenter sikkert være forbeholden over for den sætning, som gennem de sidste tyve år har vundet konsensus i religionsteologien: at vi ikke kan pege på nogen anden vej til frelse end Jesus Kristus; men vi på samme tid ikke kan sætte grænser for Guds frelsende magt. Prenter ville nok indvende at den kristne ydmyghed her fører for vidt i retning af åbenhed over for andre frelsesveje end Kristus"\n"Vi kan ikke pege på nogen anden vej til frelse end Jesus Kristus; samtidig kan vi ikke sætte nogen grænse for Guds frelsermagt. Der er en spænding mellem disse to udsagn, som vi må erkende, og som vi ikke kan løse."\nErklæring fra Kirkernes Verdensråds konference, San Antonio, 1989\n..Prenter (nævner) muslimens ærbødighed for Gud, jødens forhold til loven og buddhistens søgen efter livsfylde som det, der kan være tilknytningspunkt for mødet med den kristne tro.\n"Man kan beskylde Prenter for kun at udvise minimalistisk imødekommenhed: de andres sandheder er små og løsrevne, sandheden defineres ud fra kristentroen, og deres sandhed bestemmes mere negativt som søgen og længsel end som positivt indhold. Sandhed i andre religioner tillægges heller ikke isoleret værdi, men ses i missionarisk perspektiv som trædesten i retning af menneskers vej mod den kristne tro. Ikke desto mindre åbner dette inklusive perspektiv for samtalen mellem religionerne – en samtale Prenter i praksis var med til at befordre gennem sin støtte til etableringen af studiecenteret på Tao Fong Shan.\nTao Fong Shan - mødestedet for buddhisme og kristendom - i Karl Ludvig Reichelts ånd\nKirkenUpdates læsere vil kende den danske udgave af teksten denne uge, hvor præster og andre interessede i kommende søndags tekst kan finde meget omfattende ressourcer til arbejdet med teksten. [Oversigt her] (Alle kan abbonnere frit) - Teksten udvides efterhånden med norsk parallel, Teksten denne Uken. Siden relevant for artiklen her kan findes [her]\nBilleder af det moderne Babelstår er hentet her.


Juniortræning - Hareskov-Værløse Tennisklub - Forening i Udvikling - Athliit\nHer kan du tilmelde dine børn træning i Hareskov-Værløse Tennisklub.\nTræningsplan indendørs 2018-2019\nEr du spiller i klubben, men endnu ikke tilmeldt indendørstræningen? Så se her.\nDu kan betale for indendørstræningen her.\nJuniortræning for børn i alderen 6-18 år indendørs 2018-2019\nJuniortræning for børn i alderen 6-18 år udendørs 2018\nVi har hold, der spiller med skumbolde/røde bolde eller orange, grønne og gule bolde.\nFamilitennis for børn i alderen 3-7 år\nVær aktiv med dit barn eller barnebarn på vores Familietennishold.


hvordan man kan afgøre , om din mangel på energi er søvn relaterede\nhvordan man kan afgøre , om din mangel på energi er søvn relaterede\nMens mange måske mener, at mangel på energi er selvfølgelig et spørgsmål om ikke at få nok søvn om natten , det er en kendsgerning , at der er forskellige faktorer , der kan bidrage til en mangel på energi , som intet har at gøre med søvn . Du kan sove otte timer om natten og føler stadig udmattet og nogle gange mennesker får kun to timers søvn og være fuld af energi . vide , om søvn er problemet forårsager din konsumption kan sikre , at du er i stand til at løse problemet\nSe efter tegn på , at du hele tiden vågner op om natten . Selv hvis du får otte timers søvn efter et ur , hvis du vågner op hver time eller to , er du forstyrrer din søvn cyklus, der kan gøre det svært at føle sig udhvilet og kan påvirke din energi hele dagen . Til problemer som dette , kunne det være et spørgsmål om at få op til at bruge toilettet , i hvilket tilfælde du skal stoppe med at drikke væsker en time før sengetid for at undgå at komme op hele natten .\nSe efter vende og dreje . Selvom du måske ikke vågner op , når du vender og drejer om natten, det påvirker resten , du får. Dem, der er i konstant bevægelse om natten, ikke får den hvile de har brug for , fordi bevægelser er forstyrrer søvnen . Det er måske ikke altid være nok til at vække dig , men det kan være nok til at smide din søvn cyklus .\nsvært ved at falde i søvn er et tegn på , at dine søvn vaner , der er problemet . Søvnproblemer sker undertiden for alle , især i tider med problemer og bekymringer , men hvis dette er en konsekvent problem det kan gøre dig komme langt mindre søvn , end du tror , du får .\nhyppigste årsager til kroniske lændesmerter\nhvordan man rent hjem nebulizer maskiner\nhvordan man kan dræbe ring orm\ntest for klinisk depression\nhvad er tarsometatarsal degenerativ ledsygdom ?\nnormale hormon interval efter overgangsalderen\nhvordan man kan helbrede kort sigt hukommelsestab\nmåder at behandle diabetes\nhvor meget omega -3 skal anvendes til ADHD ?\nøvelser til en lavere rygskade\nhvordan man forebygger forstoppelse : naturmedicin\nNext：hvordan der skal gribes hurtigt mod gram - negative infektioner


Sådan skaber du motorisk ro hos barnet\nSådan stimulerer du ansigts-musklerne\n11) Kæ ben\nFormålet med øvelsesprogrammet er at stimulere barnets ansigtsmuskler, så barnet træner evnen til at bruge sin mimik og kontrollere sit ansigt.\nHele øvelsesprogrammet varer cirka 10 minutter, og du skal gentage hver øvelse 3-5 gange – eller så længe barnet bryder sig om det.\nVi anbefaler, at I bruger øvelserne således:\nStart øvelsesprogrammet med at skabe motorisk ro hos barnet. Det gør du med teknikken Calma Motora, som skaber en harmonisk tilstand i kroppen.\nBarnet ligger på ryggen på en måtte. Placér din ene hånd på barnets baghoved. Undgå at berøre nakken, da du derved kan udløse en tonisk reaktion – det vil sige, at barnets nakke per automatik stivner. Placér den anden hånd på barnets brystkasse/brystben.\nLøft barnets ryg og hoved til en 45 graders vinkel. På barnets udånding trækker og vibrerer du hånden i kraniets retning, så hovedet nikker let. Vibrationen skal være konstant, det vil sige rytmisk og rolig.\nSamtidig trykker og vibrerer du med den anden hånd på barnets brystben nedad i retning mod fødderne og ryggen.\nPå barnets indånding slipper du, mens dine hænder fortsat hviler på barnets baghoved og brystben .\nBarnet er nu motorisk roligt, og du kan fortsætte med de terapeutiske øvelser.\nØvelserne kan udføres med barnet liggende eller siddende. Er barnet liggende, placerer du dig som vist på side 1. Er barnet siddende, sætter du dig foran barnet, så dine hænder ved ansigtsstimulationen vender med fingrene opad.\nMålet med denne øvelse er at løsne hovedbunden fra kraniet. Sådan gør du:\nLæg dine fingerspidser på toppen af barnets hoved og vibrér med hænderne i zig-zag-bevægelser fra toppen af hovedet og nedad til lige over ørerne. Gentag.\nMed denne øvelse stimulerer du de muskler, der løfter øjenbrynene og rynker panden:\nLæg dine fingre fladt på barnets pande ved hårgrænsen med fingerspidserne mod øjenbrynet. Pres let og lav vibrerende bevægelser nedad mod øjnene og stryg let tilbage opad mod hårgrænsen. Gentag.\nMed denne øvelse stimulerer du de muskler, der lukker øjnene i:\nPres let med fingerspidserne ved barnets næserod over øjet. Vibrér fingrene, mens du stryger udad langs med øjenbrynet mod øjets yderside. Afslut med let vibrerende tryk.\nLæg derefter igen fingrene ved næseroden og vibrér, mens du stryger udad under øjet. Afslut igen med let vibrerende tryk.\nStimulér rynken af panden og næsen.\nA) Pres og vibrér med fingrene fra næseroden – mellem øjnene – og opefter til midt på panden.\nB) Stryg og vibrér langs næseryggen og ned mod midten af overlæben.\nØvelsen stimulerer de muskler, der lukker munden:\nStræk og vibrér munden fra midten af læben til mundvigen, hvor bevægelsen afsluttes med et let vibrerende tryk. Først øverste del og dernæst nederste del. Du kan tænke bevægelsen sådan, at du stimulerer den mundbevægelse, som barnet skal bruge for at lave lyden ”i”.\nKlem over og underlæbe mod hinanden mellem tommel- og pegefinger. Det er den bevægelse, barnet skal kunne lave for at lave lyden ”m”.\nØvelserne stimulerer musklen, der løfter underlæben.\nA) Stræk og vibrér hagemusklen nedad mod hagekanten i vibrerende bevægelser. Her må barnet gerne gabe op.\nB) ”Klem” hagekanten mellem tommel- og pegefinger. Hold igen med modsatte hånd, så barnet ikke gaber op.\nØvelserne stimulerer suge- og blæsefunktionerne:\nAnbring fingrene fladt fra undersiden af kindbenet og nedad mod mundvigen. Pres og vibrér i zig-zag på skrå nedad mod midten. Når du når midten, skal du herefter stryge langs med kæbekanten op igen til kæbeleddet udfor ørerne. Gentag herfra.\nDu kan udføre øvelsen med begge sider af ansigtet samtidig, eller du kan stimulerer en side ad gangen.\nØvelsen stimulerer tungemusklen. Gør således:\nLæg to fingre på tværs under hagen og giv små skub opad mod tungen inde i munden.\nØvelsen træner vacuum i mundhulen:\nLæg din ene håndflade på barnets pande og den anden under barnets mundbund (under hagen). Pres nedad og vibrér hånden på panden samtidig med at du presser opad fra mundbunden. Luk eventuelt munden ved at klemme sammen om læberne med tommel og pegefinger.\nOBS: Denne øvelse er supplerende og må ikke udføres, hvis barnet er slapt (hypoton), på grund af risiko for at kæben skubbes af led.\nStimulér at tungen flyttes i munden:\nTag fat med fingrene om barnets underkæbe og træk nedad, så munden går op. Skub kæberne mod henholdsvis den ene og den anden side. Barnet skal kigge til modsatte side af, hvor kæben er.


Daglig pleje Arkiv - DET GRØNNE UNIVERS\nSkriv en kommentar\t/ Daglig pleje / Af DET GRØNNE UNIVERS\nHar du brug for at forstå, hvorfor du skal bruge serum på din hud? Her kan du læse min forklaring på den lille fætter – og hvad den kan gøre for dig. Du har sikkert hørt og læst om, hvor vigtigt det er at bruge serum. Hvad en serum ikke kan gøre for netop din …\nFORSTÅ HVAD EN SERUM ER Læs mere »\nVinterhud = tør hud eller?\nKalenderen skriver 1. december i dag, og det kan begynde at mærkes udenfor. Dog må man vidst sige det er en meget mild vinter indtil videre. Men med det samme vejret slår om, vil min hud gerne flippe ud! Det er både når det begynder at blive koldere, men også når det bliver varmere. Huden …\nVinterhud = tør hud eller? Læs mere »\nBehøver jeg virkelig rense min hud hver dag?!\nEt kort svar er JA ! Jeg har mødt mange kunder gennem min tid som kosmetolog – og nok hørt alle undskyldninger for ikke at rense huden ordentlig af. – og spørgsmålet ‘Er det virkelig så vigtigt ?’. En god renserutine er rigtig vigtig, hvis du ønsker at have en sund og smuk hud. Når du …\nBehøver jeg virkelig rense min hud hver dag?! Læs mere »


Ukrainske Aleksander fik en guitar på første skoledag | fredericiaavisen.dk\nUkrainske Aleksander fik en guitar på første skoledag\nTi-årig Aleksander er flygtet fra Ukraine med sin mor. Destinationen blev Fredericia, hvor han onsdag havde første skoledag på Fjordbakkeskolen afdeling Taulov, hvor han er startet i 4. klasse.\nAleksanders fortælling er ikke som mange andre flygtninges. Tilbage i 2019 kom Aleksander til Danmark for første gang med sin mor, og var her i 19 måneder, og derfor kan han tale en smule dansk. Aleksander kan også tale engelsk, men for at gøre interviewet med Aleksander så gnidningsfri som muligt, var Aleksanders mentor på skolen, Konstantin, med og oversatte spørgsmålene.\nDen glade ukrainske dreng, som livsglæden stråler ud af, fortæller at han ikke har været forbi et modtagercenter eller lignende, da han kom til Danmark i denne omgang.\n– Jeg kom til Danmark igen for omkring to uger siden. Min far arbejder på en gård, og vi kom derfor hjem til ham. Den ligger fem minutter herfra, siger Aleksander.\nUnder hele interviewet strålede glæden ud af Aleksander. Han føler sig godt taget imod i Danmark, hvor han fortæller, at alle er søde mod ham, og befolkningen har en anden tilgang end i hjemlandet, hvor der, ifølge Aleksander, er en tendens til at være sur.\n– Jeg har et spørgsmål. Hvorfor er alle så søde imod mig her, spørger Aleksander med et smil.\nFørstehåndsindtrykket af Fjordbakkeskolen, afdeling Taulov er godt for Aleksander. Fra skolens side var der sørget for, at bøgerne var klar, da han mødte ind onsdag morgen og alle de praktiske ting var på plads.\nDet er den bedste skole jeg har gået på, siger Aleksander uden at tøve og kommer ind på fagene:\n– Matematik er det fedeste, synes jeg. I Ukraine har man ikke religion som fag, og her har vi historie fra en tidligere alder – det har man heller ikke i Ukraine, siger han.\nEn anden stor forskel på den danske og ukrainske skole er, at man ikke har skoleuniform på.\n– Jeg kan godt lide at have normalt tøj på, forklarer Aleksander.\nDa Aleksander mødte ind på skolen ventede der ham en overraskelse. Han fik nemlig en gave, og faktisk var han slet ikke klar over, at det var en gave, da der var sket en misforståelse i oversættelsen. I stedet kunne Aleksander stråle endnu mere af glæde, da hans klasselærer i 4.B, Johanna Skovgaard, fortalte at en guitar ikke kun var til låns.\n– I dag, da jeg kom sagde Johanna, at hendes mand spiller på guitar, og den vil han låne til mig, siger Aleksander, som efterfølgende fik at vide, at der ikke var tale om en guitar til låns, men en som han må få.\n– Thank you, udbryder Aleksander, der rejste sig og gik direkte hen til Johanna og gav hende et kram.\nAleksander fortæller, at han gerne vil fortælle, hvad han laver i sin fritid, og der har han flere interesser.\n– Jeg kan godt lide fodbold, og jeg går til karate og kan godt lide at læse, og så kan jeg også godt lide mobiltelefoner, siger han.\nI første omgang skal Aleksander falde til i Danmark, og han modtager onlineundervisning i karate fra hjemlandet, men på sigt kan det være muligt, at Aleksander starter til fritidsaktiviteter.\n– Når han er faldet til vil vi understøtte ham, og vi kan søge fritidspas til ham, og sørge for, at han bliver integreret, siger afdelingsleder på Fjordbakkeskolen, afdeling Taulov , Line Skovsen.\nI sin tid i Fredericia har Aleksander været rundt og set flere ting, og han kan lide det, han har set.\n– Vi har været inde i byen og handle, og så har jeg set havet. Der er ikke særlig meget skrald i forhold til i Ukraine. Det er er ren by, siger Aleksander.\nDer er ikke lavet nogen drejebog for, hvor mange flygtningebørn som skolerne skal tage imod, og de skal derfor tage det som det kommer, men der er lavet guidelines til, hvordan skolen skal håndtere de ukrainske børn.\n– Når de kommer til, bliver de sluset ind i almene klasser og så er der forholdsregler at tage. Aleksander vil blive tilbudt 1-1 dansk undervisning med vores dansk som andetsprogs vejleder, og have støtte i timerne med oversættelser. Det er i klassen, at læringen kommer til at foregå. Der vil være timer, som fx kreative fag, hvor det ikke er vigtigt med støtte, siger Line Skovsen, der har ros til lærernes håndtering af situationen:\n– Johanna var med til mødet i går ved 15-tiden, og Aleksander startede klokken 8 imorges. Det kræver omstilling og parathed fra underviserne, og Johanna har selv været inde at kigge på Red Barnet, hvor der har været råd til, hvad man kan gøre, slutter Line Skovsen.


> Artikler > Pas på… Der bliver snydt på Vægtskålen\nDet kan lyde banalt, men fejl på et RJ45 data Patch-kabel kan forårsage ikke ubetydelige omkostninger. Ud over tidsforbrug til fejlfinding, så er nedetiden dyr for den eller de bruger(e), der ikke kan lave noget før fejlen bliver fundet. Værre kan det blive, når der bliver kørt PoE over dårlige patch-kabler med for lidt kobber i. Kablerne bliver overophedet og i værste fald kan der opstå brand i det datacenter, hvor kablerne er patchet op.\nEn lille markedsundersøgelse viser at et kategori 6 Patch-kabel på 1 m kan svinge fra kr. 5,00 til 70,- Kr. Det er urimeligt meget, men retfærdiggør forskellen i kvalitet så forskellen i pris?\nHos Lan-Com A/S har vi indkøbt Patch-kabler fra forskellige udbydere – både billige og dyre. Vi har testet kablerne med Fluke Cable Analyzer DTX 1800 i henhold til gældende EN standard og resultatet er klart og nedslående. Ingen billige Patch-kabler passerer en gemen standard test. Mange af de billige Patch-kabler passerer ikke gang en lavere kategori. (Test f.eks. ved kat 5e i stedet for kat. 6). Nogle kabler fejlede både på return loss og NEXT. Nogle udbydere havde endog ”snydt” så meget at der var lagt aluminium i lederen i stedet for kobber (CCA)… det er vel ikke OK\nVi har været ude for, at en kunde havde købt rigtig mange tusinde Patch-kabler til sin helt nye kat 6a installation. Han havde brugt MEGET lang tid på oppatchning – og finder efterfølgende ud af at ingen af kabler overholder det som de skal. Kunden kommer aldrig til at køre 10 Gbps på de Patch-kabler.\nKan man købe guld for dyrt?\nMed reference til den store prisforskel og den ligeså store kvalitetsforskel, så kan man spørge sig selv om det ikke kunne være muligt at finde et Patch-kabel i en god kvalitet, som alligevel overholder standarden og som ikke koster ”kassen”?


Posted byadmin\t 11. juni 2016 17. oktober 2016 Leave a comment on Er der fugle, som hunden ikke vil tage?\nFoto: Flickr: nugefishes\nHvis jeg må begynde med at fortælle om mine egne to jagthunde… De elsker at tage fugle om ænder og hønsefugle. De faktisk helt tossede med det og derfor også rigtigt gode til at finde dem.\nMen når det kommer til bekkasiner og krager, er det lidt noget andet… eller var lidt noget andet. For jeg har fundet ud af, at hundene godt kan få interesse for bekkasiner og krager. Men det kræver træning og god tålmodighed. Jeg begyndte med at trække bekkasiner og krager hen langs græsset i en snor. Jeg roste højlydt, når én af hundene tog den. På denne måde kan man godt lære en hund, at den skal tage disse fugle.\nSelvom forskellen i deres interesse stadig er der, kan de nu tage de fleste fugle op og bringe dem tilbage. Problemet med en fugl som bekkasinen er, at der ikke kommer meget fært fra den. Og den lander også ofte i vådområder, hvor det kan være sværere for hunden at finde den. Det er med andre ord en større udfordring, selvfølgeligt også fordi det er en så lille fugl.\nMin erfaring er – også med andres hunde – at hårvildt sjældent er et problem. Mine tager med glæde alt hårvildt og holder godt fast på det. Men hvis din hund ikke vil tage det op, vil den samme fremgangsmåde sandsynligvis hjælpe. Skab interesse for vildtet, og ros meget.\nJeg elsker vandtræning – mine hunde elsker det! Det er en rigtig god måde at motionere hundene på. Hvis din unge hund endnu ikke er så begejstret for vand, så tag det bare stille og roligt. Man skal selvfølgeligt præsentere den for vand så ofte som muligt, men der er ingen grund til at forsøge at presse den ud i det.\nNoget af det bedste er at finde hunde, som allerede kan svømme og lege i vandet. Når din hund ser dem, vil den sikkert gerne være med til at lege i vandet. Du kan også smide dens yndlingsapport i vandet. Brug evt. en snor til apporten i starten, hvis du ikke er sikker på, om hunden kan tage den. Det er dog godt at få snoren af, når det er muligt, for du kan risikere, at hunden filtrer sig ind i den.\nVandtræning skal være sjovt – og det bliver det også. I øvrigt har jeg set, at skovflåter og lopper ikke har det så godt med at sidde på en hund, som er meget i vandet. Det er faktisk ikke noget dårligt loppemiddel at have dem i vandet.\nGenerelle råd til træningen\nDe første par gange foretrækker jeg at træne i omgivelser, hvor hunden ikke bliver distraheret af fært eller andre hunde. Det kunne fx være i haven. Når hunden forstår kommandoerne og er nogenlunde lydig, kan man træne et sted, hvor der også er fært og andre ting, som kan distrahere. Mht. til distraheringer er det også en god idé at undersøge, om hunden har lopper eller skovflåter, som generer i pelsen. Denne gene på hunden kan faktisk være med til at ødelægge dens koncentration. Med lopper vil den konstant forsøge at klø sig, og skovflåterne svier. I forhold til forstyrrelser er det også en god idé at sørge for, at hunden er luftet godt igennem, således at den ikke står og skal af med noget midt under træningen.\nMan ser ofte hundetræning med mange hunde, fx 15 stk. Dette er efter min mening ikke hensigtsmæssigt. Det forstyrrer ganske enkelt for meget, og de færreste tager på jagter, hvor der er så mange hunde. Det kan virke frustrerende på hunden, idet den er meget optaget af at finde sin plads i hierarkiet. Jeg kan bedre lide at træne i mindre hold, og helst med hunde, som vi kender. Med det sidste ved jeg, at der er lille risiko for, at de kommer op at slås.\nRelaterede: Hvordan slipper jagthunden for lopper?\nPosted byadmin 11. juni 2016 17. oktober 2016 Posted inJagthunde


Vandløb - undersøg liv og kvalitet | skoven-i-skolen.dk\nKort om vandløb\nI Danmark har vi rigtig mange kilometer vandløb. Nogle er forurenede og andre er rene som kildevand. Nogle går snorlige imellem marker og andre bugter sig igennem landskabet.\nMen hvordan måler vi egentlig kvaliteten af et vandløb? Her får i muligheden af at lege professionelle biologer for en dag. I skal kigge på vandinsekter og i skal kigge på vandløbets fysiske forhold, og på denne måde at komme med en vurdering af vandløbets tilstand.\nDel klassen op i tre hold: et sparkehold, et pillehold og et nethold. Hvert hold får udleveret et skema og et kopiark med vandløbsdyr (se kopiark i højre margin).\nBrug skemaet undervejs, først til insekterne og derefter til undersøgelse af vandløbet. Skriv ind i skemaet efterhånden.\nNogle går i vandet med gummistøvler på og laver sparkeprøver. Se forklaring nedenfor.\nBakkefolket bruger en ske til forsigtigt at fiske de enkelte dyr op.\nGlasfolket skal nu nær studere de små dyr og finde ud af hvad det er for nogle. De har tavler med billeder, som de kan bruge til bestemmelse. Når de har fundet navn til dyret, skriver de det ned på et stykke papir.\nStil dig i vandet med ryggen mod strømmen. Sæt ketcheren på bunden med netåbningen foran din højre fod. Sprak bagud med foden 3-4 gange i træk, så sand og mudder bliver sparket op. Så flyder det med strømmen ind i nettet - og I har nu en sparkeprøve.\nHoldet finder et sted i vandløbet - og nogle går ud i vandet med gummistøvler på.\nDe tager store sten, grene og hvad der ellers stikker op af vandet og kigger på, om der sidder nogle små dyr på dem.\nDe piller dyrene af og lægger dem i hvide bakker.\nDe kigger også i og på planterne og roder også gerne i gruset i bunden. Her bruger man hænderne.\nHos pille-folket er der ligeledes et bakke-folk og et glas-folk. Se ovenfor.\nHoldet skal fange smådyr med net. Nogle på holdet har net og fisker efter smådyr.\nHusk at fiske flere steder - ude midtpå, inde ved bredden og især imellem vandplanter. Rod også gerne lidt i bunden.\nHos fiske-folket er der ligeledes et bakke-folk og et glas-folk. Se ovenfor.\nBrug kopiarket til at gøre øvelsen færdig i felten. Tag klassens resultater med hjem - og skriv en rapport.\nSkemaer printet ud, et til hvert hold\nBøger: Politikens ’Hvad finder jeg i sø og å’\nSkema til undersøgelse\nSari Lange, Naturvejleder i Naturskolen i Viborg


Med Vultr kan du få kraftfuld, ikke-styret VPS-hosting, der følger med konkurrencen og samtidig holder priserne lave på samme tid. Faktisk har du næppe brug for at betale mere, end du ville gjort for en normal delt hostingplan. Tilmelding til en VPS-hostingplan hos Vultr har en enorm fordel: deres skybaserede system er meget fleksibelt. Du kan tilføje en ny VPS-forekomst, mere CPU, RAM eller opbevaring når du vil ved blot at betale forskellen.\nAt gå efter en ikke-administreret VPS-plan som en begynder kan måske virke lidt risikabelt. Heldigvis er der masser af ressourcer på Internettet, der kan hjælpe dig med at administrere din server. Det er temmelig let at finde omfattende guider, der viser dig den trinvise proces med opsætning og vedligeholdelse af din server. Der er også nyttige tjenester, som ServerPilot.io. Denne garanterer, at du ikke behøver at bruge konsollen og giver dig en begyndervenlig grænseflade i stedet.\nPå den anden side kan du spare penge ved at vælge en ikke-administreret VPS. Du betaler kun for ydelsen, da der ikke er noget personale involveret i styringen af din service. Vultr tjente sit ry som en fremragende udbyder når det kommer til VPS-hosting. Herefter vil vi gennemgå priserne og alle dele af de tjenester, der tilbydes af denne udbyder, inklusive planerne, kundesupport og funktioner.\n1 Vultr-planer og funktioner\n3 Blokering af opbevaring\n4 Dedikerede servere\n6 Vultr kundesupport\nVultr-planer og funktioner\nHos Vultr er der ingen mangel på nyttige tjenester. De har deres Cloud Computing-planer, som er gode til små og mellemstore virksomheder, der ønsker at drive deres voksende websteder. De har en blokopbevaringstjeneste, hvor du kan indstille det mængde SSD-lager, du ønsker, og leje det til en månedlig eller endda timepris. Da der er stor efterspørgsel efter dedikerede servere, inkluderede Vultr 4 forskellige planer, som du kan finde under deres afsnit Dedikerede forekomster.\nDisse garanterer en top-niveau hosting-ydelse for større virksomheder og projekter, der har brug for det. Vi vil gennemgå disse muligheder én for én, og give dig nogle nøgleinformationer om dem, så du kan vælge den der passer perfekt til dine behov. Men lad os først undersøge nogle af de vigtigste funktioner, som dette selskab har at tilbyde:\nTalrige operativsystemer – Du kan enten vælge mellem Linux og Windows eller installere ethvert andet operativsystem efter eget valg. Vultr har mange tilgængelige Linux-versioner, så du kan vælge den, der er fuldt kompatibel med den software, du vil bruge på serveren.\nSnapshots og backup – Du kan oprette et snapshot af den aktuelle tilstand på din server, når du vil. Dette kan være nyttigt, hvis du vil tilføje en anden serverforekomst, fordi alt hvad du skal gøre er at anvende snapshot på det, og det er indstillet. Desuden koster automatiske sikkerhedskopier kun $ 1 hver måned.\nDatacentre – Vultr etablerede hidtil 15 datacentre, spredt over hele verden, så alle kan have en solid forbindelse. Disse har alle en Klasse C IP-adresse, som kan hjælpe meget med at forbedre dig SEO.\nKontrolpanel – Hos Vultr er kontrolpanelet en ting, som selv begyndere kan bruge problemfrit takket være den tilgængelige nyttige dokumentation. Du kan vælge cPanel, som er det mest populære admin-kontrolpanel lige nu. Det gør overførsel af websteder, sikkerhedskopieringer, gendannelse af data og alle de opgaver, der følger med en webhostingtjeneste, let som pie.\nMobil support – Mobilapplikationen til Vultr er endda glattere end desktopversionen. Det er fuldstændigt brugervenligt og giver dig mulighed for at tilføje nye servere og også administrere eksisterende.\nUbegrænset adgang – Med de delte hostingplaner har du lov til at installere al software, du ønsker på serveren. Ikke kun at din serveradgang ikke vil være begrænset, men du vil være i stand til at installere en overflod af nyttige et-klik-applikationer leveret af Vultr.\nDette er den service, som Vultr for det meste fokuserer på, og giver deres kunder 8 forskellige planer at vælge imellem. Hvis du vil have en pålidelig server, der skal være vært for dine applikationer eller websteder, er afsnittet Vultr Cloud Compute bestemt det sted, hvor du skal kigge efter en. Priserne er utroligt lave, startende med en $ 2,50 pr. Måned plan, der slår det meste af konkurrencen. Du kan finde masser af lignende planer på Internettet, men normalt for at fordoble prisen.\nOg den største ting ved det er, at du får en anstændig værdi for dine penge. Folk er mere end tilfredse med deres hostingplaner i henhold til størstedelen af feedback. Cloud Compute-planer anbefales især til dem, der har nogen erfaring med webdesign eller enhver form for webstedsbygning. Disse planer vokser med dine behov, hvilket betyder, at du kan opgradere din plan, når du vil uden nogen nedetid.\nSom vi nævnte, koster deres første plan kun $ 2,50 pr. Måned og leveres med en 20 GB SSD, 1-core CPU og 512 MB RAM og 0,50 TB båndbredde. Du kan skalere det op gennem 7 yderligere niveauer. Den mest kraftfulde plan koster $ 320 per måned, og du får en 400 GB SSD, 16-core CPU, 64 GB RAM og 10 TB båndbredde. Alle disse servere kan også lejes til en times pris.\nBlokering af opbevaring\nNår du tilføjer flere og flere sider, indhold og funktionaliteter til dit websted, begynder din server muligvis at løbe tør for ressourcer. Hvis det kun er et problem med lagerplads, behøver du ikke nødvendigvis at skifte til en stærkere plan. En mere kraftfuld plan betyder også, at CPU, RAM, båndbredde også forbedres, selvom du muligvis ikke engang har brug for disse ressourcer endnu.\nVultr ønsker ikke, at du skal betale for ressourcer, som du ikke engang har brug for. Dette er grunden til, at de introducerede indstillingen Block Storage. Hvis du tjekker dette afsnit på dit websted, vil du se, at der er en SSD-lagermåler, hvor du kan indstille den krævede mængde lager og derefter leje den. Du kan betale timebasis, selv for opbevaring.\nHvis du vil betale månedligt, kan du få en 10 GB SSD for $ 1 pr. Måned eller maksimalt 10.000 GB SSD for $ 1.000 pr. Måned. Du kan altid få noget ekstra plads fra Vultr, hvis du har brug for det til sikkerhedskopier eller yderligere websted / app-data.\nMed en dedikeret server er det ikke nødvendigt at bekymre sig om, at andre brugere sidder omkring dine webstedsdata på den samme server. Du har en server, der er helt din, du skal bare vælge en, der passer til dine behov og budget. Hos Vultr Hosting er der 4 forskellige dedikerede servere tilgængelige. Den første koster $ 60, og den leveres med 120 GB SSD-opbevaring, 2 CPU-kerner, 8 GB RAM og 10 TB båndbredde.\nDen stærkeste plan der koster $ 240 pr. Måned, og du får en enorm 480 GB SSD-lagerplads, 8 CPU-kerner, 32 GB RAM og 40 TB båndbredde. Selvfølgelig kan du tilføje noget ekstra lager til din dedikerede server også ved at indstille det krævede beløb i afsnittet Blokopbevaring på Vultrs websted.\nAt vælge en VPS kan være en anstændig mulighed på lang sigt, men det faktum, at andre brugere også kører deres websteder på serveren, kan have negativ indflydelse på din VPS-ydelse. Derfor, hvis det ikke skader dit budget for meget, er det altid bedre at opgradere til en dedikeret server. Hos Vultr er det ikke kun, at priserne er lave, men du vil bestemt også være tilfreds med deres dedikerede servere.\nVultr garanterer, at hvis dit websted oplever nogen nedetid, vil du få kreditter for kompensation. Naturligvis betyder det ikke, at det er okay, hvis deres servere er nede. Webstedsejere kan miste et betydeligt beløb på indtægterne, hvis deres websteder er nede. Det er dog helt fair, at de i det mindste gør dit næste månedlige gebyr lidt lavere.\nDet ville stadig være bedre, hvis de gav penge som kompensation; som det viser sig, går deres servere sjældent under alle omstændigheder. Vultr fungerer faktisk hårdt for at holde serverens oppetid på 100%. Der kan altid være en hardwarefejl, en menneskelig fejl, en ulykke eller en slags softwarefejl, så du kan ikke rigtig forvente 100%, men de bestræber sig bestemt på at holde det så højt som muligt.\nPå den anden side er en af grundene til, at de investerede så meget i cloud hosting, at holde nedetid på et minimum. Cloud-hosting muliggør, at alle data spredes mellem adskillige servere, og sørg for, at hvis en af dem går ned, kan dit websted stadig køre på resten af dem uden nogen nedetid.\nMed deres veluddannede kundesupportteam er Vultr i stand til at svare på supportbilletter og løse dine problemer så hurtigt, at du næppe har tid til at tage en pause. Du kan også bede om råd og spørge dem om ting, som hvordan du forbedrer ydelsen af dit hosting i henhold til dit websteds behov. Det vil tage dem kun et par minutter at svare og forklare alt klart.\nDu skal tage højde for, at vi taler om ikke-styrede VPS-planer, så det faktum, at de tilbyder sådan en pålidelig support, er ganske imponerende. Vultr har også en dybdegående dokumentation tilgængelig, der dækker alle aspekter af ustyret webhosting med grundige guider. Hvis du har brug for hjælp til at konfigurere din VPS, kan du altid følge deres guide, som pænt fører dig gennem processen.\nSiteGround er et webhostingfirma med base i Europa, der blev oprettet i 2003; i


PRM: 10 millioner kroner til idrætsforeningerne i Hovedstaden | DIF\nPRM: 10 millioner kroner til idrætsforeningerne i Hovedstaden\nDIF og DGI’s foreningspulje har i sit debutår bevilget knap 10 millioner kroner til en lang række idrætsforeninger i Region Hovedstaden.\nDer er lidt ekstra at gøre godt med for mange idrætsforeninger i Region Hovedstaden. I 2018 har DIF og DGI’s foreningspulje nemlig på baggrund af ansøgninger bevilget 43 millioner kroner til de danske idrætsforeninger - heraf knap 10 millioner kroner til forskellige idrætsforeninger i Region Hovedstaden.\nDet er tale om hjælp til indkøb af eksempelvis idrætsrekvisitter og til at gennemføre nogle af de tiltag, som de frivillige kræfter i foreningerne har drømt om, men som der ikke har været midler til. I Region Hovedstaden er der blandt andet bevilget midler til så forskellige ting som opstart af pigebasket i Glostrup, sejlads på Esrum Sø og etablering af frirum til idræt for børn og unge på Vesterbro i samarbejde mellem flere lokale foreninger.\n”En vigtig del af mit liv har været idrætsforeningen, hvor der stod frivillige kræfter klar til at hjælpe. Jeg er glad for, at disse frivillige kræfter med denne pulje får en hjælpende hånd i deres og foreningernes dagligdag,” siger Joachim B. Olsen (LA), der sammen med politikere fra de øvrige regeringspartier samt DF, S, SF og RV var med til at udarbejde den politiske aftale, som ligger bag dannelsen DIF og DGI’s foreningspulje.\nTop 3-kommuner i Region Hovedstaden\n1. Københavns Kommune 3,5 millioner kroner\n2. Rudersdal Kommune 760.000 kroner\n3. Helsingør Kommune 650.000 kroner


Multifunktionelle stikforbindelser øger produktiviteten: Tåler 10.000 gange flere matings | Ingeniøren\nODU har udviklet robust miljøbestandige stikforbindelser, som kan overføre strøm, data, signaler, vand, olie, trykluft, osv., og som tåler helt op til 1 million til- og frakoblinger Illustration: ODU\nNår nye teknologier vinder indpas og revolutionerer arbejdsgangen i industrien, opstår der gerne nye udfordringer. Industri 4.0 har bragt autonome maskiner og robotter ind på test- og samlebåndet og gjort produktionen mere fleksibel og mobil, men det har samtidig øget belastningen på de stik, som forbinder det hele.\n»Stikket bliver ofte betragtet som et svagt led i produktionen, fordi det er besværligt at håndtere og bliver slidt ned ved gentagne til- og frakoblinger, men sådan behøver det ikke være. Man skal bare sørge for at vælge stik, som kan håndtere de miljøer, man arbejder i,« siger Mads Haastrup, der er ODU’s salgschef i Norden Illustration: ODU\nHvor man tidligere kun frakoblede maskiner, når de skulle serviceres, er der i dag langt flere til- og frakoblinger af eksempelvis robotter, som bevæger sig rundt i produktionen og udfører forskellige opgaver.\nSom et svar på den udfordring har den tyske koncern ODU udviklet multifunktionelle stikforbindelser, som kan overføre strøm, data, signaler, vand, olie, trykluft, osv., og som tåler uhørt mange til- og frakoblinger. Faktisk helt op til 1 million matings.\nParallelle fjedertråde sikrer fuld kontakt\nODU har opnået det høje antal matings ved hjælp af et specielt kontaktdesign, som virksomheden har døbt SPRINGTAC®.\nI hunstikket sidder der en række parallelle fjedertråde, som giver kontakt med hele hanstikkets længde og hele vejen rundt om stikket. Kontakten er upåvirkelig over for vibrationer og stød og har en lav kontaktmodstand grundet de mange parallelkontakter.\nStikforbindelserne er desuden udstyret med styrepinde, som guider stikket på plads og sikrer, at det ikke tager skade ved til- og frakobling.\n»Mekanismen gør, at det praktisk talt er umuligt at forbinde stikket forkert og dermed ødelægge kontakterne. Kombineret med kontaktdesignet betyder det, at vi kan opnå op til 1 million matings fremfor de få hundrede, som standardstik normalt tåler,« siger Mads Haastrup, der er ODU’s salgschef i Norden.\nAlt i én stikforbindelse\nForuden det høje antal matings har stikforbindelserne den fordel, at alle funktionerne kan samles i ét interface. ODU leverer eksempelvis stikforbindelser, som kan overføre kølevæske, højspænding, sensorsignaler og databus i et og samme stik.\nODU’s multifunktionelle stikforbindelse integrerer alle slags overførsler i ét interface.\nVed hjælp af et særligt kontaktdesign tåler stikforbindelserne op til 1 million matings, hvilket øger levetiden betragteligt i forhold til standarden DIN M12 og DIN M23, der som standard tåler 100 matings – altså at man kan til- og frakoble stikket 100 gange.\nStikforbindelserne kan tilpasses den enkelte virksomheds behov og kan konstrueres til at kunne klare meget barske forhold.\nLæs mere om ODU's multifunktionelle stikforbindelser\nTanken er, at man ved at integrere alle funktioner i ét interface dels mindsker den tid, det tager at håndtere stikforbindelsen, dels undgår mange af de fejlkilder, der er forbundet med håndtering af de traditionelle, individuelle stikforbindelser.\n»Behovet for pålidelige og robuste multifunktionelle stikforbindelser er steget i takt med, at produktionsprocesserne er blevet automatiseret, hvilket har medført flere til- og frakoblinger. Vi vil gøre det enklere for operatørerne at udføre de til- og frakoblinger. Jo færre forbindelser man skal håndtere, jo lavere er risikoen for fejl, og jo kortere er nedetiden,« siger Mads Haastrup.\nAlligevel holder mange stadig fast i de individuelle stikforbindelser. Det skyldes ifølge Mads Haastrup, at ikke alle nødvendigvis har fået øjnene op for de multifunktionelle alternativer.\n»Mange tror for eksempel, at det er nødvendigt at bruge de gængse databusstik til USB, HDMI eller Ethernet, hvis man vil overføre data, men der findes faktisk industrielle alternativer, som kan indbygges i modulære interfaces og er langt mere robuste og bedre egnet til industrielle miljøer,« siger Mads Haastrup og fortsætter:\n»Stikket bliver ofte betragtet som et svagt led i produktionen, fordi det er besværligt at håndtere og bliver slidt ned ved gentagne til- og frakoblinger, men sådan behøver det ikke være. Man skal bare sørge for at vælge stik, som kan håndtere de miljøer, man arbejder i.«\nHøjkvalitetskonnektorer til Industri 4.0\nODU har de rigtige konnektorer til industri 4.0.\nInden for industrielle styringer, overvågning og transportsystemer er et højt niveau af oppetid en afgørende økonomisk faktor. ODU’s konnektorer er en pålidelig forbindelsesteknik – i mange industrier og til mange krav.


Vikingeblod, fællesskab og simple living | Aarhus Panorama\nVikingeblod, fællesskab og simple living\nAnne Møller and Christoffer Åberg 5. september 2018 Indtryk\nSelvom klokken er næsten syv om aftenen, valfarter folk fortsat til stranden med trækvogne og tæpper. Solen brænder i kinderne. Fra Moesgaard Strand lyder børnelatter og bølgeskvulp, og havde det ikke været for den gradvise forandring i folks påklædning, ligner det en hvilken som helst dansk sommeraften. Følger man en lille grussti langs stranden, bliver man mødt af en række telte. Pludselig står de der bare. Som om nogen har placeret dem i et splitsekund, man ikke har været opmærksom. En mand i brune pludderbukser og bar overkrop kommer gående med et stort trækar. Han forsvinder ind bag teltene. En duft af mad breder sig i luften, og fra et sted i det fjerne lyder hestevrinsken.\nEn af deltagerne er 28-årige Lasse Æblehjem Olesen, som til daglig bor i Aarhus. For tredje år i streg er han afsted med vikingekampgruppen Ask.\n”Det her er New Jutland”, siger han og slår ud med armene, men bliver afbrudt af en langhåret mand med fletninger i skægget.\n”Prøv lige og smag den her hjemmebryg!”\n”Lidt skarp,” siger han og skærer en grimasse, inden han rækker hornet tilbage.\n”Faktisk har den været der fra barnsben. Min far havde rigtig mange vikingesmykker, og som bette knejt så jeg selvfølgelig op til ham. Og så hørte jeg lidt om vikinger gennem tegneserier.”\n”Det her er min fars Fenris-armbånd,” siger han. Stoltheden stråler ud af ham. En mørkhåret mand kommer gående imod os. Han har et håndklæde hængende over skulderen. Lasse Æblehjem Olesen spærrer øjnene op.\n”Der kommer Rollo! Han er fra Tyskland. Hello, Rollo. Going down for a swim?” Manden ser op og lægger håndryggen mod panden.\n“Yes, cooling down,” siger han og fortsætter forbi os. Lasse Æblehjem Olesen slår ud i latter.\n”Aaah, bloody awesome, man.”\n”Man får et helt nyt fællesskab af at være her,” siger han efter lidt tid. ”Personligt har jeg fået en helt ny familie. Der er så stor accept og så meget fællesskab herude, og oveni det er der masser af lærdom og historie. Og så er folk ikke blege for at invitere på en hurtig skænk eller en god snak.”\n”Jeg tror, at langt de fleste mennesker inderst inde har en drøm om at kunne møde andre mennesker med venlighed og åbenhed, og her er vikingelivet et redskab til at komme andre mennesker nærmere. Det bryder nogle sociale, økonomiske og klassemæssige skel ned.”\n”Dem lever vi naturligvis efter, så meget vi nu kan, når vi er herude,” fortæller Lasse Æblehjem Olesen.\n”Det er vigtigt for os med AK,” siger Lasse Æblehjem Olesen og holder en kort pause.\n”Ja, altså arkæologisk korrekthed,” uddyber han og skuler mod en farvestrålende badedragt, der hænger til tørre på en snor.\n”Når der ikke er turister, kan vi godt være lidt fleksible omkring reglerne. Men i weekenden skal der så vidt muligt ikke være nogle tegn på, at vi er moderne mennesker.”\n”Langt de fleste herude taler engelsk, så på den måde er vi meget multikulturelle,” fortæller Sara Heil Jensen.\n”Vikingerne migrerede til store dele af verden. De byggede gårde i Amerika. De koloniserede Grønland, Island og Færøerne. De erobrede halvdelen af England. Og de grundlagde Dublin. Vi mangler lige det sidste bevis for, at de også var i Indien og Kina. Det er derfor, at så mange kan identificere sig. Englænderne for eksempel kan jo hævde at være ligeså meget vikinger som os. På den måde er det ikke kun vores historie.”\n”Folk har fundet af, at de kan bruge kokoskul. Det gløder ikke. Til gengæld tager det lang tid,” forklarer Lasse Æblehjem Olesen og peger over mod en stor gryde.\n”Vi har bestilt catering. Det var simpelthen det nemmeste,” indrømmer han med et smil.\n”De mere velhavende vikinger holdt af at pryde sig med både sølv og guld for at markere deres status,” fortæller Lasse Æblehjem Olesen og peger mod et lille træstativ med halskæder.\nI allerbagerste hjørne af markedet ligger skoven. Det er her, vikingerne træner op til kampene i weekenden. Lasse Æblehjem Olesen ser sultent efter to kampklædte skikkelser, der krydser klinger mellem træerne.\nFor mig at se fremmer sociale medier individualitet, og det gør, at man glemmer fællesskabet og nuet. Men det kan man få herude. I vikingetiden var der ikke noget, der hed sociale medier og moderne distraheringer. Jeg tror, det langsomme liv tiltaler folk. Lasse Æblehjem Olesen, deltager\n”Jeg fik en tennisalbue for en måned siden. Det var først i dag, jeg kunne slås igen, men jeg tog den selvfølgelig med ro, så jeg er klar til weekenden.”\n”For mig er det højdepunktet af vikingetræffet. Prøv at forestil dig, at herfra og derover” – han peger over mod et træ midt inde i skoven – ”der er der fyldt op med vikinger. Vi snakker 150, måske 200, vikinger på hver side, der brager mod hinanden. I weekenden er der en strid mellem to konger, som ender med at erklære krig mod hinanden. Og så bliver der lagt strategier for, hvordan man kan vinde over den anden side. Det er ligesom showet. Og det er koloenormt fedt.”\n”Jeg opholder mig generelt ikke særlig meget på de sociale medier,” siger han uden at fortrække en mine.\n”For mig at se fremmer sociale medier individualitet, og det gør, at man glemmer fællesskabet og nuet. Men det kan man få herude. I vikingetiden var der ikke noget, der hed sociale medier og moderne distraheringer. Jeg tror, det langsomme liv tiltaler folk.”\n”Der er øl-lege nu her,” forklarer han. “Det må jeg hellere lige se til.”\nDet, der i dag er Aarhus Å, var havn i vikingetiden. Så der, hvor man sidder og drikker sin cafe latte eller Aperol Spritz, lagde vikingerne til og læssede deres ting af fra handelsskibe. Det kunne eksempelvis være silke fra Istanbul eller slaver fra Polen. Det har summet af liv dernede, og det internationale præg, som åen har i dag, var der også dengang.\nMetoderne til at identificere vikingernes færden er mange, og takket være moderne teknologi er det kun blevet lettere med årene. I dag er det nok med en kindtand, hvis man vil vide, hvor i verden vikingerne har rejst. Ud fra strontium-værdien i en kindtand er det nemlig muligt at spore DNA. Strontium er en GPS, der ligger i din kindtand, der kan sige noget om, hvor en person er født henne i verden, og hvilke sygdomme vedkommende har haft.\nForrige tekstOrdet er frit: Christian Vium\nNæste tekstMin passion: Disc golf\nDrønet fra drømmebilerne\nIvan Pral and Brian Mogensen 2. juni 2016


Regeringen ser ud til at kunne samle et bredt flertal i Folketinget til en humanitær indsats i det nordlige Irak. Intet tyder på, at Danmark vil sende soldater i krig, vurderer seniorforsker.\nDanmark vil sende transportfly til Irak, som skal bruges til transport af materiel og nødhjælp til området.\nDanmark er klar til at hjælpe USA i indsatsen mod de yderligtgående islamisters fremmarch i Irak.\nRegeringen lægger foreløbigt op til at stille et transportfly og nødhjælp til rådighed og ser ud til at kunne samle et bredt flertal i Folketinget for forslaget, som bliver hastebehandlet inden for de kommende dage.\n»Fra dansk side vil vi byde ind med yderligere humanitær hjælp og et transportfly, som vil kunne bruges til transport af materiel og nødhjælp til området. Og også direkte transport ind til de nødstedte i Nordirak. I Danmark har vi tradition for en aktiv og synlig indsats, når der er en international humanitær krise. Og vi skal selvfølgelig også yde vores bidrag her,« siger statsminister Helle Thorning-Schmidt (S).\nEt humanitært bidrag\nSituationen i Irak har efterhånden udviklet sig til en omfattende humanitær krise. Hundredetusinder af irakere er blevet drevet på flugt som følge af den Islamiske Stats (IS) overgreb mod uniformerede og civile irakere. I Nordirak har de islamiske krigere drevet tusinder af kvinder, mænd og børn fra det kurdisktalende, religiøse mindretal yazidierne op på Sinjarbjerget og truet dem til at vælge mellem at tvangskonvertere til islam eller at blive henrettet. USA har igangsat et bombardement af IS-krigerne og har kastet nødhjælpsrationer ned til de nødlidende fra luften.\nFrankrig er begyndt at levere våben til kurderne, efter at kurdernes leder, Massoud Barzani, søndag bad det internationale samfund om at sende våben. Men Danmark nøjes foreløbigt med at bidrage humanitært.\nHelle Thorning-Schmidt kalder IS for en »alvorlig trussel« mod hele regionen, men den danske regering vil foreløbigt kun bidrage humanitært.\n»Om der vil blive brug for alle de ting, vi fra dansk side tilbyder, vil nu blive drøftet med de andre lande i operationen. Bidraget vil afhænge af situationens udvikling, det samlede behov og de danske muligheder,« siger Helle Thorning-Schmidt i en pressemeddelelse.\nDer er tradition for bred politisk opbakning i Folketinget til humanitære indsatser i udlandet, og regeringen ser ud til at få støtte fra alle partier, når spørgsmålet bliver lagt ned i folketingssalen en af de kommende dage.\nThorning orienterede i går aftes Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, om situationen, og Venstre er klar til at støtte indsatsen.\n»Konflikten i det nordlige Irak er eskaleret så voldsomt, at der er behov for, at verden samler sig for at hjælpe de hundredetusinder, der er drevet på flugt. Derfor har jeg givet statsministeren tilsagn om, at Venstre støtter et dansk bidrag, der kan afhjælpe en humanitær katastrofe,« siger Lars Løkke Rasmussen.\nOgså på venstrefløjen er der fuld opbakning til beslutningen. Enhedslisten mener, at der længe har været behov for at støtte kurderne i Nordirak.\n»Enhedslisten har længe presset på for at hjælpe de kurdiske områder mod højreekstremisterne i Irak. Derfor er vi positivt indstillet på at hjælpe humanitært,« siger Enhedslistens forsvarsordfører, Nikolaj Villumsen.\nHan mener, at det er Danmarks pligt at hjælpe, da han ser den urolige situation i Irak som et produkt af Irakkrigen, hvor Danmark bidrog militært efter den amerikansk ledede invasion af Irak i 2003.\n»Danmark har været med til at skabe den situation, der er i Irak i dag med vores medvirken til Irak-krigen. Derfor må vi også være med til rydde op. Der er ingen tvivl om, at Irak-krigen har medvirket til, at IS har kunnet finde fodfæste,« siger Nikolaj Villumsen.\nSeniorforker Henrik Ø. Breitenbauch, der forsker i strategiprocesser og komplekse operationer i aktuelle konflikter ved Københavns Universitet, sammenligner den danske aktion i Nordirak med aktionen i Mali sidste år.\n»Det, jeg hæfter mig ved, er, at den indsats, der lægges op til her, er den samme, som amerikanerne laver lige nu. Der bliver sendt materiel – inklusiv krigsmateriel – til kurderne, og så bliver der sendt nødhjælp til området omkring Sinjar-bjerget,« siger Henrik Ø. Breitenbauch.\nHan forklarer, at man hverken kan sammenligne indsatsen med tidligere danske krigsindsatser i Irak såvel som Libyen eller Afghanistan.\n»Den amerikanske indsats mod Islamisk Stat er ikke en krigsaktion. Det er en selvforsvarsaktion, fordi man ikke kan acceptere, at IS indtager den kurdiske hovedstad,« siger Henrik Ø. Breitenbauch og tilføjer:\n»Vi skal derfor ikke forvente, at danske soldater skal i krig, som man så det, da vi bidrog til Irak-krigen under Bush. Amerikanerne har, som det ser ud nu, ingen ambition om at slå Islamisk Stat tilbage. Det er udelukkende indtil videre defensivt. De bomber, der bliver kastet, er et signal om »hertil og ikke længere’,« siger han.\nEn million indbyggere på flugt: Irak får international støtte\nHolland overvejer våben til kurdere\nMaliki går planken ud\nBritiske specialstyrker indsat i Irak\nIraks premierminister nægter at gå


skrivetips Arkiv - Side 2 af 2 - Stephanie Fjeldsø Fischer - Forfatter\nI dag har jeg givet pennen videre til Jette Kjær Petersen, og jeg håber I vil tage godt imod hende. Mit navn er Jette Kjær Petersen og jeg forfatteren bag Lygtemandens datter og Englens søn […]\nStephanie Fjeldsø Fischer Skrivetips 28. februar 2018\nHvad er en skriveblokering? Er det når computeren pludselig lukker ned og siger: ”Du har opbrugt din skrivetid.”? Er det når dine fingre holder op med at virke? Eller er det når du helt glemmer […]\nJeg har i dag givet fjerpennen videre til Anika Eibe, og jeg håber, I vil tage rigtig godt imod hende. Hej, mit navn er Anika Eibe og er for tiden aktuel med en serie af […]\nVi ved alle hvor meget rutiner præger hverdagen. Det kan være små ting som at have et glas vand til at stå på natbordet, eller at det første du indtager om morgenen er kaffe. Det […]\nKan tiden holdes i snor?\nUanset om du er forfatter eller ej, så kender du helt sikkert til at tiden løber fra dig. Mødet trækker ud, du sidder i kø på motorvejen, du er faldet i søvn på sofaen og […]


Kundeanalyser - Knæk kundetilfredshedskurven og få en forbedret bundlinje - PDF\nDownload "Kundeanalyser - Knæk kundetilfredshedskurven og få en forbedret bundlinje"\nErik Ejvind Steensen\n1 Executive update: Kundeanalyser - Knæk kundetilfredshedskurven og få en forbedret bundlinje - 8 konkrete anbefalinger Af adm. direktør Klaus Lund, Klaus Lund & Partnere Formålet med denne artikel er at give topledelser en række konkrete anbefalinger til, hvordan man kan øge kundeloyaliteten og bundlinjen ved at arbejde endnu mere målrettet med anvendelsen af virksomhedens kundetilfredshedsmålinger. Artiklen kan forhåbentlig inspirere topledelser til, hvordan de kan udfordre dem, som har det operationelle ansvar for virksomhedens forskellige kundeanalyser i det daglige. Den aktuelle situation Øget kundeorientering er kommet meget højere på agendaen efter nogle år med finanskrise og primær fokus på omkostningstilpasninger. I den sammenhæng er der mange virksomheder, som pt. arbejder med at revitalisere deres arbejde med virksomhedens kundeanalyser. Et stærkt stigende antal virksomheder bruger Customer Experience Management (CEM) som paraply for deres arbejde med at skabe bedre kundeoplevelser, og her er måling af kundetilfredshed også et vigtigt element % af danske virksomheder udnytter langt fra det potentiale, de har, for med udgangspunkt i resultaterne af deres kundeanalyser at forbedre deres kundeloyalitet og dermed bundlinjen. Knæk kundetilfredskurven 8 konkrete anbefalinger Anbefaling 1: Anbefaling 2: Anbefaling 3: Anbefaling 4: Anbefaling 5: Anbefaling 6: Anbefaling 7: Anbefaling 8: Sæt mere ambitiøse mål for kundetilfredsheden 2-3 år frem Involver CFO/økonomifunktionen i at beregne business casen i flere meget tilfredse kunder Pædagogiser analyseresultaterne, så de bliver lettere kommunikerbare Gå fra 90/10 % til 50/50 % fokus i balancen imellem selve analyse set-up et og implementerings/resultatanvendelses set-up et Forbedringsværktøjer til lederne Kundefokuseret ledelse Mere præcist kendskab hos samtlige medarbejdere til de vigtigste drivere for kundeloyalitet Flere decentrale forbedringer involver 1. linjeledere mere aktivt i forbedringsarbejdet Forbedring af selve kundeanalyse set-up et. 1\n2 Artiklens overordnede budskab er, at selv om selve kundeanalyse set-up et ofte kan forbedres en del, så ligger den helt store bundlinjeeffekt af arbejdet med virksomhedens kundeanalyser i: Topledelsens mindset og fokus på, hvordan kundeanalyserne bidrager til øget bundlinje. Hvordan man systematisk arbejder med implementering og anvendelse af kundeanalyseresultaterne. Forbedret bundlinje Forbedret bundlinje kan typisk opnås igennem: 1. Effektiviseringer og omkostningsreduktioner Som oftest dejligt nemt at måle resultaterne meget direkte. 2. Vækst i toplinjen igennem nye kunder Som regel også ret nemt at måle, og alt andet lige så plejer en vækst i toplinjen at betyde bedre kapacitetsudnyttelse og derigennem bedre bundlinje. 3. Øget kundetilfredshed og kundeloyalitet Kundetilfredsheden og kundeloyaliteten kan i sig selv måles meget præcist, men ofte er den afledte bundlinjeeffekt lidt mere uhåndgribelig at måle i de fleste virksomheder. Og det er måske netop i den lidt mere uhåndgribelige bundlinjemåling, at kimen ligger til, at når der skal strammes op på økonomien, så vinder klassiske effektiviseringer oftest over satsning på øget kundetilfredshed, også selvom alle topledelser godt ved, at en højere kundetilfredshed kan have en lige så stor effekt på bundlinjen. Som bekendt medfører øget kundetilfredshed: At man fastholder eksisterende kunder. Derved sparer man omkostninger til at hverve nye kunder pga. af kundeafgang. At man ofte får mersalg, fordi eksisterende kunder i højere grad lægger hele deres budget der, hvor de er mest tilfredse (Share of Wallet andel). Man får et bedre omdømme, og kunderne er ambassadører for virksomheden, hvilket sparer salgs- og markedsføringskroner. Så gøres det målrettet og dedikeret, så er der afgjort et stort ekstra bundlinjepotentiale i de fleste virksomheder ved at satse på at øge kundetilfredsheden og dermed kundeloyaliteten. Anbefaling 1: Sæt mere ambitiøse mål for kundetilfredsheden 2-3 år frem Anbefalingerne om mere ambitiøse mål for kundetilfredsheden handler om: At sætte mål på samme måde, som man sætter 2-3 års mål for udviklingen i effektivitet og omkostninger At sætte mere ambitiøse mål At skelne mellem tilfredse og meget tilfredse kunder, når man laver målsætninger. 2\n3 Det kan ind imellem undre meget, at mange topledelser er meget klare, når de sætter mål for, hvordan effektiviteten skal forbedres, f.eks. over de næste 3 år. Men når det kommer til udviklingen i virksomhedens kundetilfredshedsindeks, så accepterer man mange steder dybest set status quo. Hvordan har virksomhedens kundetilfredshedsindeks f.eks. udviklet sig over de seneste 3 år? Har virksomheden forsøgt at regne på, hvad et højere kundetilfredshedsindeks kan betyde på bundlinjen? Har I en tradition for at sætte mål for udviklingen i jeres kundetilfredshedsindeks for de kommende 2-3 år? Skal kundetilfredshedskurven knækkes i opadgående retning, så er topledelsens trin 1 at få sat nogle klare mål for de kommende 2-3 år. Mere ambitiøse mål for kundetilfredsheden er 85 % kundetilfredshed godt nok? En ting er at målsætte en udvikling og forbedring af kundetilfredshedsindekset for de kommende 2-3 år. Noget andet er at sikre, at det også er ambitiøse målsætninger. I rigtig mange virksomheder, som jeg møder i det daglige, har man en målsætning, der hedder noget i retning af, at 85 % eller 90 % af kunderne skal være enten tilfredse eller meget tilfredse. Umiddelbart vil man måske kunne synes, at det lyder meget fint med en sådan målsætning, men lad os dykke lidt mere ned i, hvad det egentligt er, man så lægger navn til som topledelse. Ved at have en målsætning om, at 85 % eller 90 % af kunderne skal være tilfredse eller meget tilfredse, så har man også samtidig sagt, at man accepterer, at et sted imellem ca. hver syvende og hver tiende kunde efter mødet med virksomheden siger, at de var både/og tilfredse eller utilfredse/meget utilfredse. Det er da for uambitiøst at lægge navn til det! Hvis et sted imellem hver syvende og hver tiende kunde forlader virksomheden og er både/og tilfredse eller utilfredse, svarer det til, at f.eks. i en bankfilial, som har 100 besøgende på en dag, så forlader mellem 10 og ca. 14 kunder hver dag filialen uden at være tilfredse. I et stormagasin med 5000 kunder på en dag, så er der mellem 500 og ca. 715 kunder hver dag, som ikke føler sig ordentligt behandlet. Nogle gange giver det et andet perspektiv, når man ændrer kunderne fra at være nogle procentstørrelser til det antal mennesker, det egentlig handler om. Hvis et sted imellem hver syvende og hver tiende kunde forlader virksomheden og er både/og tilfredse eller utilfredse, svarer det til, at f.eks. i en bankfilial, som har 100 besøgende på en dag, så forlader mellem 10 og ca. 14 kunder hver dag filialen uden at være tilfredse. Så svaret er, at 85 % kundetilfredshed langt fra er ambitiøst nok! 3\n4 Skeln imellem tilfredse og meget tilfredse kunder kun de meget tilfredse kunder er loyale Den næste problemstilling ved målsætningerne for kundetilfredshed, som mange virksomheder sætter op, er, at man i måden, man formulerer målsætningerne på, slår kategorierne tilfredse og meget tilfredse sammen, når man definerer den overordnede målsætning. Problemet er, at kunder, som er tilfredse, ikke nødvendigvis samtidig er loyale kunder. De tilfredse kunder er ikke nødvendigvis på vej væk, men de er nemmere at friste til at flytte. Kunderne skal alt andet lige op at være meget tilfredse og være det, man ofte kalder for ambassadørkunder, dvs. kunder der er villige til at anbefale virksomheden til andre, førend man kan regne dem som loyale kunder, der igen og igen vil handle med ens virksomhed. Derfor bør man være mere nuanceret i måden, man formulerer målsætningerne for kundetilfredsheden, for at man reelt får det, man går efter, nemlig loyale kunder og den ekstra positive effekt, de har på virksomhedens bundlinje. Net Promoter scoren som nøgletal Et stort antal virksomheder bruger efterhånden det internationalt anerkendte Net Promoter score koncept, som bygger på The Ultimative Question tilgangen, nemlig at der er et spørgsmål, som har vist sig at kunne fortælle noget særligt om kundernes loyalitet. Det er spørgsmålet om på en skala fra 0-10: I hvilket omfang vil du anbefale os til andre? De, som scorer 9-10, kaldes promoters (ambassadører), og de, som scorer 0-6, kaldes detractors. Et styringsredskab som Net Promoter scoren kan beregnes som andelen af promoters minus andelen af detractors, hvorefter man får Net Promoter scoren. Det, som ovenfor er kaldt meget tilfredse kunder, svarer til en score på 9-10 på Net Promoter skalaen. Anbefaling 2: Involver CFO/økonomifunktionen i at beregne business casen i flere meget tilfredse kunder Selvom det som regel italesættes, at Kunderne har 1. prioritet, Kunden i Centrum etc., så er det nu engang oftest sådan, at de klassiske økonomiske nøgletal er dem, der for alvor drøftes på såvel direktions- som bestyrelsesmøder, og er de tal, man reelt træffer beslutninger ud fra. Jeg er meget overbevist om, at hvis man fik bedre nøgletal om den økonomiske værdi af en meget tilfreds og loyal kunde, så var der mange beslutninger, der ville blive truffet noget anderledes. Derfor er anbefalingen at involvere og ansvarliggøre virksomhedens CFO i at lave flere og bedre beregninger af business casen i flere meget tilfredse kunder, således at direktionsdrøftelserne omkring kundetilfredshed får et langt dybere økonomisk tilsnit det kan i sig selv være med til markant at ændre det ledelsesmæssige mindset om, hvordan man skaber en mere kundeorienteret organisation. Jeg er meget overbevist om, at hvis man fik bedre nøgletal om den økonomiske værdi af en meget tilfreds og loyal kunde, så var der mange beslutninger, der ville blive truffet noget anderledes. 4\n5 Der er ikke en fast formel for, hvordan man skal beregne business casen i flere meget tilfredse kunder. Nogle af de spørgsmål, man kan prøve at lave beregninger ud fra, kan bl.a. være: (Det vil være forskelligt fra branche til branche, hvilke tal man kan fremskaffe, og ligeledes forudsættes det nedenfor, at der er tale om lønsom omsætning, hvilket jo ikke nødvendigvis altid er tilfældet i praksis!). Hvor meget mere køber en meget tilfreds kunde for om året versus en tilfreds kunde? Hvor meget køber en helkunde for frem for en delkunde om året? (Erfaringer viser, at man nemmere slår hegn om sine helkunder, fordi der har konkurrenterne ikke deres gang). I hvilket omfang har kunderne i praksis anbefalet virksomheden til andre og til hvor mange? Hvor mange af de nye kunder er kommet direkte som følge af anbefalinger? Herved kan man beregne, at der ved 20 anbefalinger skabes 5 helt nye kunder, som så ikke har kostet hverken markedsføringskroner eller sælgerlønninger. Hvad er prisen for at skaffe en ny kunde? Hvad lægger kunden af omsætning/db hvert af de efterfølgende år? (Svært at beregne, men et groft skøn er bedre end ingenting). Visse omkostninger til f.eks. salgsprovisioner er nemme at indregne, og andre f.eks. til markedsføring er sværere, fordi der også indgår imagepleje. (Ved deciderede direct marketing kampagner kan man oftest ganske nøjagtigt beregne prisen for en ny kunde). Ved at beregne disse tal har man også prisen for at miste en kunde. Prisen for en eventuel reklamationsafdeling er en omkostning som følge af for mange utilfredse kunder. Ovenstående er alene et lille udpluk af mulige spørgsmål som grundlag for at lave en business case på højere kundeloyalitet og dens betydning for bundlinjen. Anbefaling 3: Pædagogiser analyseresultaterne, så de bliver lettere kommunikerbare Kundeanalyser laves oftest af meget kompetente analysefolk, og de sikrer, at man får at vide, om der er sket en signifikant udvikling eller ej i tallene. De kan lave de nødvendige driver analyser, der fortæller, hvilke indsatsområder der vil have størst effekt på kundeloyaliteten. Men når jeg rundt omkring ser kundeanalyseresultater blive præsenteret, ser jeg ofte nogle meget flakkende øjne både blandt ledere og medarbejdere, når de bliver præsenteret for udviklingen i kundetilfredshedsindekset og på udvalgte områder, når de ser tal som 7,78, 7,86 etc. Jo, de kan da godt fornemme, om det er gået lidt frem eller lidt tilbage, men der er meget langt til, at de for alvor kan se, hvad det betyder oversat til dagligdagen. Der er ganske enkelt for langt fra de statistiske nøgletal til, at kunder er mennesker af kød og blod, og hvor mange af disse mennesker, der er utilfredse, og hvor mange af dem, der er tilfredse. Men når jeg rundt omkring ser kundeanalyseresultater blive præsenteret, ser jeg ofte nogle meget flakkende øjne både blandt ledere og medarbejdere, når de bliver præsenteret for udviklingen i kundetilfredshedsindekset og på udvalgte områder, når de ser tal som 7,78, 7,86 etc. 5\n6 Alt for mange kundetilfredshedsmålinger rapporteres på en sådan måde, at det er svært at forholde sig til, hvad det egentlig betyder i praksis. Det kan derfor anbefales, at man arbejder en del med at pædagogisere analyseresultaterne både over for virksomhedens ledere og medarbejdere, f.eks. opgjort a la nedenstående figur. Hvis man i sine business case beregninger (jf. anbefaling 2) er nået frem til tal, der fortæller, hvor meget mere de meget tilfredse kunder køber versus de, som blot er tilfredse, så kan sådanne tal tilføjes og medvirke til at anskueliggøre, hvorfor det ikke er ligegyldigt, om kunderne bliver meget tilfredse eller ej. En af vejene til at skabe større ejerskab til at arbejde med at øge kundeloyaliteten er at pædagogisere analyseresultaterne, så man oversætter, hvad det egentlig betyder. 6\n7 Anbefaling 4: Gå fra 90/10 % til 50/50 % fokus i balancen imellem selve analyse set-up et og implementering/resultatanvendelses set-up et I et meget stort antal af de kundetilfredshedsmålinger, der gennemføres, er hovedfokus på at gennemføre selve målingerne og levere ledelsesinformationen. Der tænkes alt, alt for lidt på at TILRETTELÆGGE og PLANLÆGGE en samlet proces, som sikrer fokus på at udnytte det fulde forbedringspotentiale, der er, når man står med resultaterne. Når resultaterne foreligger, bliver resultatet ofte, at der alene konkluderes 2-3 overordnede tværgående forbedringsprojekter. Så er resten op til, hvordan organisationen på eget initiativ laver yderligere forbedringstiltag, hvilket ofte betyder, at det er begrænset, hvad der tages af ekstra initiativer. En del af implementerings-/resultatanvendelsesplanlægningen bør bl.a. handle om: Tydeligere kommunikation af hvad man forventer, at hver enkelt leder skal gøre i forlængelse af kundeanalyseresultaterne. En kommunikationsplan for, hvordan man de næste 12 måneder vil synliggøre resultaterne af de forbedringsprojekter, der igangsættes. En kommunikationsplan der sikrer, at man også får synliggjort forbedringerne over for kunderne. Relatering til årets gang i virksomheden, dvs. hvornår det er naturligt at integrere status på kundetilfredshed i f.eks. ledermøder, deling af best practices om arbejdet med kundetilfredshed, strategi reviews, MUS samtaler etc. Anbefaling 5: Forbedringsværktøjer til lederne Kundefokuseret ledelse På den ene side kan man sige, at al ledelse i sidste ende handler om at skabe loyale kunder, fordi uden kunder ingen virksomhed. Derfor bakker alle ledelsesdiscipliner som effektive teams, medarbejderudvikling/mus samtaler, performance management etc. op om det at skabe loyale kunder. Men på den anden side kan jeg også rundt omkring i mange virksomheder se, at der mangler et fælles sprog og en dybere grundlæggende forretningsforståelse for teorierne og værktøjerne til, hvordan man systematisk arbejder med at skabe en moderne, kundeorienteret virksomhed. Ofte kalder vi denne ledelsesdisciplin for Kundefokuseret ledelse, og mange virksomheders ledelsesudviklingsprogrammer kan godt udfordres på, i hvilket omfang lederne lærer noget om dette. Ofte kalder vi denne ledelsesdisciplin for Kundefokuseret ledelse, og mange virksomheders ledelsesudviklingsprogrammer kan godt udfordres på, i hvilket omfang lederne lærer noget om dette. 7\n8 Kundefokuseret ledelse eksempler på indhold De lønsomhedsmæssige sammenhænge imellem ambassadørkunder, meget tilfredse og tilfredse kunder samt de samlede økonomiske konsekvenser af kundeafgang, og hvordan man beregner disse ting. De emotionelle og funktionelle faktorers indflydelse på kundeoplevelsen, og hvordan vores sanser indgår i den samlede customer experience. At tænke udefra og ind, dvs. hvordan man i praksis kan lytte til sine kunder, anvende kundedrevet innovation og arbejde med customer co-creation. Moment of Truth design og drift af alle virksomhedens Touch Points på kundens vej igennem virksomheden. Udvikling og fastholdelse af en kunde- og serviceminded adfærd og kultur hos alle medarbejderne. Så alt i alt vil det mange steder give god mening at klæde lederne bedre på til arbejdet med at forbedre kundeloyaliteten og dermed bundlinjen. Anbefaling 6: Mere præcist kendskab hos samtlige medarbejdere til de vigtigste drivere for kundeloyalitet Det er ikke nok, at medarbejderne ved, at I som virksomhed synes, at kundetilfredshed har topprioritet. Prøv at overveje, hvilke svar I vil få, hvis I stiller følgende spørgsmål (og stil dem for den sags skyld også til lederne): Hvad er de 3 5 overordnede vigtigste drivere (dvs. de ting vi skal gøre, som påvirker kundeloyaliteten mest), for at vi som virksomhed får loyale kunder? Hvad er de 3 vigtigste ting, du i dit job kan påvirke kundeloyaliteten med? Hvad er de 3 vigtigste ting, du og dine kolleger i jeres team/afdeling skal have fokus på at forbedre for at give jeres bidrag til, at virksomhedens kundeloyalitet øges? Hvad er det for 2-3 forhold i markedet/konkurrencesituationen, som gør, at kravene til, at vi som virksomhed skal være endnu mere kundeorienterede, er skærpet? (forståelse for jeres grad af sense of urgency ). I hvilket omfang kan jeres ledere og medarbejdere svare prompte på dette? I hvilket omfang er det et homogent svar, der fremkommer? Kundeloyalitet handler om kultur Alle ved, at en meget væsentlig del af det at være en kundeorienteret virksomhed handler om, hvorvidt man lykkes med at have en kultur, som er kundeorienteret. Dermed handler det meget om holdningspåvirkning og sikring af det rette kundefokuserede mindset hos samtlige ledere og medarbejdere. Nedenstående model illustrerer nogle af de elementer, der med fordel kan indgå i den træning og kommunikation af kundefokus holdninger og viden, som medarbejderne bør have: 8\n9 Anbefaling 7: Flere decentrale forbedringer involver 1. linjelederne mere aktivt i forbedringsarbejdet De fleste virksomheder er ganske gode til at beslutte et par større tværorganisatoriske forbedringsprojekter, men til gengæld er der ofte et uudnyttet potentiale i at involvere 1. linjelederne og deres medarbejdere i nogle afdelingsvise forbedringsprojekter. Hvis man virkelig vil skabe en kundeorienteret kultur, skal man ikke undervurdere effekten af på systematisk vis at involvere 1. linjelederne og deres medarbejdere i en række forbedringsprojekter om øget kundeloyalitet. Disse forbedringsprojekter har 2 effekter: 1. Forbedringsdelen i sig selv, og hvor mange bække små påvirker den samlede kundeloyalitet 2. Kultur og holdningspåvirkning. 9\n10 Kultur og holdningspåvirkning kan kickstartes igennem træning og uddannelse, men kan kun for alvor forankres igennem det lange, seje træk i dagligdagen. Det er præcis her 1. linjeledernes forbedringsprojekter kommer ind i billedet, fordi jo flere gange lederne og deres medarbejder har kundefokus på agendaen, jo flere holdninger flyttes der, og jo mere kundeorienteret bliver kulturen. Det er derfor vigtigt, at man tilrettelægger en proces, som klart definerer, hvor mange forbedringsprojekter man forventer af hver enkelt 1. linjeleder per f.eks. halvår, og ligeledes en proces for hvordan man følger op på disse forbedringsprojekter og sikrer videndeling på tværs i organisationen. Anbefaling 8: Forbedring af selve kundeanalyse set-up et Hovedfokus i denne artikel har været, hvordan man kan opnå endnu større bundlinjeforbedringer af arbejdet med virksomhedens eksisterende kundeanalyser, næsten uanset om de er avancerede eller ej. Men det er naturligvis også relevant at se på, hvordan selve analyse setup et kan forbedres, hvilket dog ikke i denne artikel vil blive behandlet i detaljer. En række typiske forbedringsområder kan ofte være: At udnytte ny teknologi til langt hurtigere at indsamle kundefeedback og ligeledes distribuere den ud i organisationen, så eventuelle korrigerende handlinger kan foretages i tide. At arbejde mere systematisk med at få data om tilfredsheden på enkelt kundeniveau, så der kan tages action over for den enkelte kunde (= kampen om at gøre hver eneste kunde meget tilfreds). At arbejde endnu mere med benchmarking og performance ranking af forskellige afdelingers tilfredshed bl.a. som grundlag for at lære af de bedste. Førende virksomheder er begyndt at måle også på den enkelte medarbejders evne til at skabe kundeloyalitet. At bruge kundeanalysen til også at vise, hvad der skaber værdi for kunderne, og hvad der skaber mindre værdi (virksomheden leverer en overkvalitet ), og som måske kan skæres bort som en måde også at forbedre bundlinjen på. 10\n11 Konklusion Nedenstående virksomheds self-assessment er tænkt som en måde, hvorpå man kan danne sig et samlet overblik over, hvor de væsentligste indsatsområder er, hvis man vil sætte fokus på at øge bundlinjeeffekten af virksomhedens kundeanalyser. Kundeanalyser Knæk kundetilfredshedskurven Virksomheds self-assessment på basis af de 8 anbefalinger Vi sætter faktisk ikke rigtigt mål for vores kundetilfredshed Vores CFO er slet ikke involveret på nogen måde i analyser eller vurderinger af vores kundetilfredshedsresultater Vores kundeanalyseresultater præsenteres som lidt svært tilgængelige, ikke særligt pædagogiske eller let forståelige Når vi planlægger og gennemfører vores kundeanalyser, har vi mest fokus på den ledelsesinformation, det skal give os Vi gør ikke ret meget ud af at klæde lederne på til at arbejde med resultaterne af vores kundeanalyser Vores medarbejdere kender ikke de vigtigste drivere for kundeloyalitet, og hvad der helt præcist er det vigtigste, de kan gøre for at bidrage til at skabe kundeloyalitet Vores 1. linjeledere er kun i begrænset omfang involveret i forbedringsprojekter på basis af vores kundeanalyser Vores kundeanalyse set-up trænger i meget stort omfang til en modernisering og udbygning Vi sætter målrettet ambitiøse mål for vores kundetilfredshed 2-3 år frem Vores CFO laver løbende en række business case beregninger om værdien af loyale kunder, og vi tror, at vi på dette felt er meget langt fremme Vores kundeanalyseresultater kommunikeres meget let forståelige for alle medarbejdere Når vi planlægger og gennemfører vores kundeanalyser, har vi mindst lige så meget fokus på, hvordan vi vil implementere resultaterne som på designet af selve kundeanalysen Vores ledere har et fælles sprog og en meget dyb forståelse samt værktøjskasse omkring arbejdet med at forbedre vores kundeloyalitet Vores medarbejdere har et meget præcis billede af de 5 vigtigste drivere for kundeloyalitet, og hvad de hver især helt præcist skal gøre i deres Touch Points, hvor de har kontakt med kunderne Vores 1. linjeledere er i meget stort og systematisk omfang involveret i mange løbende forbedringsprojekter sammen med deres egne medarbejdere i forlængelse af vores kundeanalyser Vores kundeanalyse set-up er meget opdateret, og vi arbejder med benchmarking, ranking og måling af de emotionelle elementer mv. 11\n12 Kundeanalyser Knæk kundetilfredshedskurven Hvordan kommer man i gang? Omkring de temaer, der er behandlet i denne artikel om Kundeanalyser Knæk kundetilfredshedskurven, kan Klaus Lund & Partnere tilbyde konsulentassistance med bl.a. følgende ydelser og kompetencer: Review af eksisterende kundeanalyse set-up og ny samlet strategi for gennemførelse og anvendelse af kundetilfredshedsanalyser. Løbende deltagelse i styregruppemøder omkring virksomhedens kundeanalyser som faglig ressource og som dem, som udfordrer jer og tilfører best practice erfaringer. Sparring med topledelsen om deres rolle i kundeanalyseprocessen. Træning og uddannelse af ledere i Kundefokuseret ledelse. Holdningsbearbejdning og træning af medarbejderne i det rette kundefokus mindset. Klaus Lund & Partnere står ikke selv for den praktiske gennemførelse af de konkrete kundeanalyser og er derfor leverandøruafhængig, når vi rådgiver. Vi kan dermed rådgive virksomheder til at få en større effekt af deres kundeanalyser, uanset hvilken analyseleverandør man måtte have. Ønsker du en yderligere dialog om ovenstående, er du velkommen til at kontakte adm. direktør Klaus Lund på eller direkte på Om artiklens forfatter Klaus Lund er stifter af og adm. direktør for Klaus Lund & Partnere og har mere end 25 års erfaring i konsulentbranchen bl.a. tidligere som stifter af og adm. direktør for ProMentor Management A/S. Klaus Lund er endvidere medforfatter til otte managementbøger om bl.a. kundeorientering, Customer Relationship Management, kvalitet og Human Ressource Management. Om Klaus Lund & Partnere Klaus Lund & Partnere er en konsulentvirksomhed med speciale i Strategiimplementering Kundeorientering. Som konsulenter har vi stor organisatorisk empati til at designe kundeorienterings- og strategiimplementeringsforløb, som rammer rigtigt, og med vores store engagement og energi kan vi bidrage til, at virksomheden flytter sig markant. Se mere på 12


Holiday home Vaksdal/Veafjorden Staveneset i Stavenesli til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 4 ejendomme i Stavenesli.\nStavenesli, Stavenesli, Norge - Se på kort\nMere om Holiday home Vaksdal/Veafjorden Staveneset\nMed en praktisk beliggenhed i Stavenesli er Holiday home Vaksdal/Veafjorden Staveneset et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Stavenesli. Dette hotels bedste faciliteter omfatter parkering.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som sauna, fiskeri. Holiday home Vaksdal/Veafjorden Staveneset er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Stavenesli.


Versionen fra 2. nov 2009, 04:13\n1.431 bytes tilføjet , for 11 år siden\nfremgangsmåde, valgmandskollegiet mødes ikke fysisk\nVersionen fra 15. sep 2009, 17:51 (redigér)\nm (robot Ændrer: lt:JAV rinkikų kolegija; kosmetiske ændringer)\nVersionen fra 2. nov 2009, 04:13 (redigér) (fjern redigering)\n[[Fil:Electoral map.svg|thumb|Kortskitse der angiver antallet af valgmænd for delstaterne i USA]]\n'''Valgmandskollegiet''' er den forsamling påde 538 [[valgmand|valgmænd]], der hvert fjerde år udpeger [[USA's præsident]]. Hver af [[USA's delstater|de 50 delstater]] har et antal valgmænd i et forhold, der nogenlunde modsvarer til statens befolkningstal. Desuden har hovedstaden [[Washington D.C.]], der ikke har status af stat, 3tre valgmænd.\nVedPræsidentvalget præsidentvalgeter hvertet fjerde[[indirekte år,valg]]. stemmer deDe amerikanske vælgere vælger ikke præsidenten direkte på en præsidentkandidat, men vælger derimod påi hver stat et antal valgmænd, der på forhånd har forpligtet sig til at støtte en bestemt kandidat. Den af kandidaterne, der vinder flest valgmændstemmer i en given stat, får alle statens valgmænd. Det kaldes "vinderen tager alt" ([[Engelsk (sprog)|en.]] ''winner takes all''). Derfor er der stor fokus på de såkaldte [[svingstat]]er., [[Florida]]hvor varflertallet veder valgettæt ipå årat []vippe itil kraftigden fokusene pga.eller anden detteside.\nSystemet med valgmandskollegium kaldes indirekte valg. Det kan forekomme, at den kandidat der vinder præsidentvalget, ikke er den, der har fået flest vælgeres stemmer på landsplan. Det skete f.eks. ved valgene i [[Amerikanske præsidentvalg 1888|1888]] og i år [[Amerikanske præsidentvalg 2000|2000]], hvor [[Al Gore]] i sidstnævnte fik lidt flere stemmer end [[George W. Bush]], men Bush fik flest valgmandsstemmer, fordi han vandt afgørende svingstater som f.eks. Florida.▼\nNår valgmændene i hver stat er valgt, er resten en formalitet, da valgmændene i de fleste stater er forpligtet til at stemme på den kandidat, som de er valgt for. Valgmandskollegiet mødes ikke på landsplan. Valgmændene i hver stat træder derimod sammen den anden eller tredje mandag i december, hvor de afgiver deres stemme. Valgmændene stemmer på præsident og vicepræsident separat. I sjældne tilfælde kan det ske, at en "troløse" valgmand (''faithless elector'') stemmer efter sit eget hoved. I 2000 afgav valgmanden Barbara Lett Simmons i Washington D.C. en blank stemme i stedet for en stemme på Al Gore. Resultatet af valgmændenes afstemning i hver stat sendes derefter til Senatet i Washington. De to kamre i kongressen ([[Senatet]] og [[Repræsentanternes Hus]]) mødes den 6. januar, hvor de optæller valgmændenes stemmer og erklærer den nye præsident og vicepræsident for valgt. Hvis ingen kandidat får absolut flertal blandt valgmændene, skal kongressen vælge en præsident/vicepræsident; dette skete i 1801 og 1825.\n▲SystemetMeningen med valgmandskollegiumvalgmandskollegiet kaldesat indirektegive valgde små stater større tyngde. DetKandidaterne kaner derfor nødt til også at interessere sig for de små stater, og man undgår, at valgkampen kun drejer sig om de folkerige stater. Problemet er forekommeimidlertid, at den kandidat, der vinder præsidentvalget, ikke altid er den, der har fået flest vælgeres stemmer på landsplan. Det skete f.eks. ved valgene i 1876, [[Amerikanske præsidentvalg 1888|1888]] og i år [[Amerikanske præsidentvalg 2000|2000]],. hvorI sidstnævnte tilfælde fik [[Al Gore]] i sidstnævnte fik lidt flere stemmer end [[George W. Bush]], men Bush fik flest valgmandsstemmer, fordi han vandt afgørende svingstaterstater som f.eks. Florida.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/3543008"