Vilde Historier - Workshop | LollandBibliotekerne\nVilde Historier - Workshop\nSkriv en vild historie, der giver dine venner et gys.\nDenne dag kan du lære at skrive grufulde gyserhistorier med Benni Bødker.\nForfatter Benni Bødker vil sætte jer i gang med at skabe jeres egne gyserhistorier og fabeldyr med udgangspunkt i Lollands sagn og myter.\nFortæl din by fuld af vilde væsner og sære steder.\nBrandstrup Idræts- og kulturhus\nLav dit eget vilde væsen.


De 30 bedste hoteller i Wang Dong – gratis afbestilling, 2021-priser og anmeldelser af de bedste hoteller i Wang Dong (Kanchanaburi, Thailand)\nFind hoteller i Wang Dong\n22 ledige hoteller og private udlejninger lige nu\n10 bedste hoteller i Wang Dong\nWang Dong, Wang Dong - Se på kort\n"The food was also so delicious!"\n"Jeg søgte på River Kwai og troede, at jeg fik oplysninger om hoteller, der lå tæt ved den bro alle skal se selv moden overhovedet ikke har noget med den oprindelige bro at gøre. Jeg er ikke så god tildernes kort, men da prisen var rimelig valgte vi Mida. Det var en fejl. Hotellet ligger mere end 40 km fra broen og transportforholdene er umulige. Kun fordi vi var villige til at betale 600 bath til en lokalchauffør for at køre os ud til hotellet eller ind til byen lykkedes opholdet for os. Bortset fra al det negative ligge hotellet på et skønt sted ikke langt fra “River Kwai”. Restaurantens personale er venligt og prof. Mens det øvrige personale virker nærmest lige glade med hotellets gæster. Jeg synes at hotellet bliver markedsført helt forkert"\n"Super beliggenhed ved flod. Dejlig pool og pæne værelser. Personalet er søde, men kokken er den der taler mest engelsk og det er ikke særlig godt. Så ligger det langt fra byen. Det er godt til afslapning."\n"Smuk have. Ingen mennesker. De kan ikke engelsk. Hotellet har været meget smukt engang. Folk der vil ha fred kan glæde sig til et ophold"\nVilla i Wang Dong på 1240 m². Soveværelser: 4. Private badeværelser: 4. (Thanviman Forest Villa Kanjanaburi)\nSe alle 18 hoteller i Wang Dong\nOplev kvartererne i Wang Dong\nInteressante steder i og omkring Wang Dong\nMere om Wang Dong\nWang Dong er ét af Kanchanaburis mest besøgte steder. Der er et sandt opbud af seværdigheder, deriblandt The Nine-Army Battle Historical Park, Tiger Temple, som er et must at opleve, mens man besøger bydelen. Wang Dong er unægtelig en populær feriedestination, som tilbyder en uforglemmelig ferieoplevelse med sine berømte seværdigheder og udsøgte restauranter.\nHvis du leder efter de bedste hoteller til den bedste pris, behøver du blot at gå ind på Agoda.com. Med det brede udvalg af hoteller, som bl.a. omfatter My Rose Valley Resort og Aek-Pailin River Kwai Hotel, er det nemt at finde det rette sted til en perfekt ferie. Indtast blot dine rejsedatoer og du vil få adgang alle de bedste hoteltilbud i Wang Dong.\nHotel Wang Dong - De mest populære


20. januar 1917, Feldbach (Feldburg)\nMin egen Pige !\nTak for dit Brev i dag. Jeg vilde ellers ikke skrive til dig i aften; men nu er jeg lige ved det, og du skal jo nu helst have en lille Hilsen hver gang jeg tager et stykke Papir og Kovert. Du mente alle de andre kunde sagtens, de havde deres Kæreste så tæt ved, at de kunde tage hen og se til dem. Ja men hvad så dem som har mistet dem for altid. Ja jeg ved jo også nok, at du er på samme mening som jeg, at vi må være glade og taknæmlige, for det vi har det, som vi har det. Jeg tror nu ikke at der er mange af alle dem som så oft får Brev fra deres Kæreste som min Trine - tror du ? - Skulde vi få lov til at være sammen engang, så vil jeg tage en hel Vinter af, til at læse alle de Breve som du har fået fra mig. Ja du skal da sidde ved siden af og forklare og - Jeg kan jo ikke byde dig dem, som du har sendt mig, da jeg ingen Stue og ingen Komode har og heller intet Blåt eller rødt Silkebånd har at binde dem sammen med. Det synes jeg er så morsomt, at du har alle mine Breve sorteret liggende oppe i dit Værelse. Og så alle de Billeder, ja Billeder har de vel nu mere hjemme, jeg mener ikke just af mig selv.\nDu skrev om Iver, at han nu var skreven Krigsverwendungsfahig. Det er nu ikke så morsomt. Og det er om, at de ikke sender ham i Fronten til Foråret. Det blir sagt til dem alle den slags, at det enten er til kørende eller til ridende Tropper, men det blir altid anderledes. Det behøver du nu ikke at fortælle videre, da det jo også kan vende sig igen. Bare da vor Uffe kunde få hans plads igen; men om det også er nu, så skal han nok få en Posten igen. De Aktive er de altid ude om, dem kan de bruge overalt. Og de Aktive er også altid ude om Posten. -\nJa nu vil jeg ikke mere i Aften, jeg er søvnig, og vil nu i Seng. Sidste Nat har jeg drømt så sødt om dig. Jeg kan endnu se dine øjne le op til mig. Og så sagde du Peter - giv -mæ et K. - - men jeg tror ingen jeg vilde give dig - tror du ? Ja nu God nat min lille Pige, sov og drøm sødt om\nHils din Far og Signe.\nAlle de andre må kun skrive to Breve om Ugen. Du får da heller ikke mere, vel ? - -\nOprettet: 31-03-2011 17:31:15 | Rettet: 05-07-2014 20:17:35


Prosa. Er det offentlige parat? Tema om åbne standarder. De It-professionelles fagblad 1 Januar PDF\nProsa. Er det offentlige parat? Tema om åbne standarder. De It-professionelles fagblad 1 Januar 2008\nDownload "Prosa. Er det offentlige parat? Tema om åbne standarder. De It-professionelles fagblad 1 Januar 2008"\n1 Prosa B l a d e t De It-professionelles fagblad 1 Januar 2008 Tema om åbne standarder Er det offentlige parat? Tag med PROSA til CeBit Mindre privatliv til danskerne\n2 Synspunkt PROSAbladet årgang Adresse: Ahlefeldtsgade 16, 1359 Kbh. K. Tlf , fax PROSAbladets postgiro: , Ansvarshavende redaktør: Kurt Westh Nielsen Åbne standarder skaber vækst på it-området Peter Ussing, formand, Det offentlige har taget de første spæde skridt og indført, at man skal kunne bruge en række åbne standarder fra 1. januar. Tillykke med det. Det har vi arbejdet for i PROSA i mange år. Der er ingen tvivl. Åbne standarder er en vigtig, drivende faktor i at skabe vækst på it-området. Disse standarder kan være af mange forskellige typer: Officielle internationale, aftalt mellem leverandørerne, eller bare de facto standarder, som kan bruges let af alle. Et par eksempler: - inden for netværksområdet er ip-protokollen og HTTP/HTML-standarderne fantastiske eksempler på standardisering, som har stor skabt vækst. - på hardwareområdet er IBM pc eren, der blev bygget med en åben ekstern grænseflade (ISA-bussen) et andet godt eksempel på, hvad en åben de facto standard kan betyde. På dokumentområdet har etablering af åbne standarder skabt uenighed og debat. Vi er ikke i tvivl om, at et åbent tekstbehandlingsformat, der kan implementeres på forskellige leveran dør uafhængige platforme, vil styrke konkurrencen. Ingen andre regeringer i verden har valgt to standarder. Den belgiske og norske regering har valgt at satse alene på én standard ISO ODF. Den danske regering har helt usædvanligt valgt to forskellige standarder på dette område både ISO ODFstandarden og ECMA OOXML-formatet (Microsoft Office 2007 formatet). Regeringens beslutningsgrundlag medregnede ikke den mulige økonomiske effekt af øget konkurrence i det samlede regnestykke. Det vil sige, at lavere priser på programmel til understøttelse af kontorfunktion, herunder tekstbehandling, ikke indgik. Ved at se bort fra denne gevinst, der ellers er et af hovedformålene med at indføre åbne standarder, er det lettere at forstå, hvordan man endte med at pege på hele to standarder. OOXML-standarden blev sidste år foreslået som en ISO-standard. Men det blev forkastet på grund mange tekniske indvendinger. Der arbejdes nu på et revideret forslag, som kan gøre den spiselig for alle lande. Vi vil opfordre regeringen til at stille krav til Microsoft om, at de officielt skal understøtte læsning og skrivning af ISO ODF-dokumenter, som en betingelse for at bruge deres kontorprodukter. Redaktionel medarbejder: Pia Bertelsen Udgivelsesdato og deadline: Udkommer en gang hver måned, undtagen juli måned. Næste gang februar Deadline for artikler: 4. februar Læserbreve: 11. februar Debatindlæg: PROSAbladet modtager meget gerne artikler, læserbreve, debatindlæg og kommentarer fra medlemmerne. Indlæggene sendes til eller Indlæggene vil blive redigeret efter retningslinjer vedtaget af redaktionen. Disse retningslinjer kan læses på Redaktionsudvalg: Jesper Gødvad ØST Formand, Thomas Diemar STAT, Nicolai Lundgaard VEST, Frank Lerholdt ØST, Bjørn West ØST Artikler: Synspunkter, der fremføres i signerede artikler, er ikke nødvendigvis dækkende for redaktionens opfattelse. Rubrikken Synspunkt stilles til rådighed for Hovedbestyrelsen Annoncer: DG Media a/s Telefon: Deadline for næste nummer: Den 7. februar Teknisk produktion: Layout og sats: Palle Skramsø, PROSA Tryk: KLS Grafisk Hus Illustrationer: Forsiden: Gitte Skov Hvis ikke andet er angivet, PROSAarkiv Oplag: Oplag Papir og produktion er godkendt til Nordisk Miljømærkning Kontakt PROSA: Eller se navne og adresser på bladets næstsidste side. For PROSA er det afgørende, at de åbne standarder reelt skaber øget konkurrence, fordi den offentlige sektor hvert år bruger store summer til software. Det sker i en tid, hvor der er mange andre steder at bruge pengene i den offentlige sektor. 2 PROSAbladet\n3 Indhold 22 Jeg er chokeret. Vi troede aldrig, at Europa ville falde så dybt og så hurtigt. Gus Hosein, borgerrettighedsforkæmper, medforfatter til Privacy International-rapport Ny redaktør vil løfte PROSAbladet ind i dette årtusind Softwareudvikler opfordrer kvinder til at læse datalogi Hvis konflikten kommer FAGLIGT TEKNOLOGI PROSA sætter grænser 7 Ikke god nok. Det er PROSAs holdning til multimediedesignernes it-faglighed. Derfor kan de ikke længere blive automatisk optaget i fagforeningen. Gi os din løn 10 Vi vil gerne vide, hvor meget du tjener, så du kan bidrage til Danmarks bedste lønstatistik for it-folk. Et lille skridt mod fremtiden 17 Selvom ODF og OOXML er blevet indført, så er det nok ikke det vi kommer til at bruge i fremtiden, mener professor. Den Store Formatkrig 18 Analyse: It-veteranen Claus Thorhauge trækker fronterne op i kampen om de to dokumentformater ODF og OOXML. Krigen handler om den digitale fremtid. TEKNOLOGI Slør dine spor på nettet 12 Ved hjælp af et lille program kan du snyde søgemaskinerne og få dit privatliv i fred. Debut for dansk dobbeltstandard 14 Både og. Det offentlige skal nu kunne modtage de nye dokumentformater OOXML og ODF, og det vil give knuder. Staten er it-pioner 16 For at være i front med it-udviklingen er begge standarder blevet indført i den offentlige forvaltning. IT-POLITIK Danmark sendt i skammekrogen 8 En omfattende international undersøgelse placerer os i samme liga som Indien, når det drejer sig om masseovervågning og retssikkerhed. Softwarepatenter kan havne hos EU 20 EU-Kommissionen pønser på at opbygge et helt nyt europæisk patentsystem PROSAbladet\n4 It-aktuelt NOTER Kriminelle skal have elektroniske hundemærker En indopereret digital sladrehank på hjemsendte kriminelle skal lette presset på britiske fængsler. Europæisk satellit-projekt sprænger budgettet Det europæiske Galileo-projekt, som skal være det lokale svar på det udbredte amerikanske GPS-system har nok en gang udsigt til at blive langt dyrere end beregnet. I forvejen har det været det mest kostbare industriprojekt i Europa nogensinde. Men ifølge Der Spiegel er det hidtil anslåede budget på 3,4 mia. Euro i færd med at vokse til 10 mia. Euro. Budgetstigningerne kommer efter flere års diskussioner og forsinkelser af det europæiske prestigeprojekt, som ser ud til at køre videre på trods af de økonomiske problemer, som ifølge Der Spiegel, også rummer en række uløste tekniske problemer. kwn Nystiftet forbund vil styrke europæisk Open Source 20 europæiske Open Source-virksomheder stiftede i midten af januar et europæisk netværk af små og mellemstore virksomheder, som satser på Open Source-baseret systemudvikling. Hensigten er ifølge en pressemeddelelse at skabe en fælles røst for de tusinder af mindre virksomheder som udgør en vigtig del af den europæiske økonomi. Den nystiftede forening har navnet Open Business Organisation of Europe (OBOOE), og den satser på at forene regionale sammenslutninger af open source-baserede virksomheder. Flere oplysninger på www. obooe.eu. kwn Fra tremmer til frihed. Et implantat på størrelse med et par riskorn bliver en digital fodlænke, der holder styr på domfældede kriminelle. De engelske myndigheder vil tage omstridt teknologi i brug til kriminelle, der bliver hjemsendt i stedet for at afsone i de overfyldte engelske fængsler. Af Kurt Westh Nielsen, De britiske myndigheder planlægger at implantere maskinlæsbare rfid-tags under huden på tusindvis af lovovertrædere for at skaffe mere plads i overfyldte britiske fængsler. Det skriver det engelske blad The Independent. I modsætning til tidligere fod- og armlænkesystemer med en indbygget sladrehank er der i denne udgave tale om små rfid-tags på størrelse med to riskorn, som ved et kirurgisk indgreb anbringes under huden på lovovertræderne, der derved kan spores i deres lokalområder. Den elektroniske radiobrik indeholder identitetsoplysninger, adresse og informationer om, hvilken slags forbryder, der er tale om. Den anvendte teknologi er ifølge The Independent ikke ny, der er tale om samme systemer, som anvendes til hunde, katte, kvæg og kufferter i lufthavne. Hjemsendte kriminelle I øjeblikket er mere end fængslede sendt hjem med traditionel elektronisk overvågning. Og presset på de engelske fængsler stiger. Derfor ser myndighederne med interesse på den nye teknologi, som består af en hærdet glaskapsel, der rummer en computerchip, en kobberantenne og en capacitor. Planerne møder modstand fra flere borgerrettighedsorganisationer: At nedværdige lovovertrædere på denne måde, gør ikke noget godt for deres rehabilitering eller vores sikkerhed. Og nogle lovovertrædere vil uundgåeligt finde nye måder at omgå den nye teknologi på, lyder det fra borgerrettighedsorganisationen Liberty. Allerede tilbage i 2004 godkendte den amerikanske sundhedsmyndighed FDA rfidtags til indsættelse under menneskelig hud. 4 PROSAbladet\n5 Mangler du et par 1-taller og 0-er på din lønseddel, så find dit nye job her Uanset om du søger job som programmør, softwareudvikler, netværksansvarlig, it-konsulent, -projektleder, -administrator, eller chef, så bør du holde dig orienteret på version2job.dk Version2job.dk er nemlig intet mindre end Danmarks jobsite for it-professionelle, der vil frem og op. Der er fyldt med spændende job, og der kommer hele tiden flere. Vi ses på version2job.dk JOBSITET FOR IT-PROFESSIONELLE PROSAbladet\n6 It-aktuelt NOTER PROSA anker afgørelse Er det i strid med ansættelsesbevisloven at være omfattet af hemmelige jobklausuler? Det mener PROSA at det er, og har derfor lagt sag an mod IBM. Sagen drejer sig om Claus Juul, som var ansat på IBM. Han mente, at han var omfattet af hemmelige jobklausuler, og lagde sammen med PROSA sag an mod IBM. Retten i Lyngby har sagt nej til, at sagen kan starte i landsretten. Det var ventet, fordi de fleste sager skal starte i byretten. Det er konsekvensen af den nye retsreform, som trådte i kraft i 2007, siger Hanne Lykke Jespersen, faglig sekretær i PROSA. PROSA har anket dommen til landsretten, som nu tager stilling til sagen. Claus Juul blev fyret under sagen, fordi IBM mente det var illoyalt, at han omtalte de hemmelige jobklausuler i pressen. PROSA rejste et krav om godtgørelse for det, men IBM har betalt 3 måneders løn, og det er derfor ikke muligt at videreføre den del af sagen. pib Skærmarbejde skaber brilleboom Mere tid foran computerskærmen øger mængden af brillebærere i de kommende år Af Kurt Westh Nielsen, Forskere har længe anset koncentreret arbejde foran computerskærmen for uden betydning for synet. Men det er ikke nødvendigvis tilfældet. Sådan lyder ifølge det tyske online-magasin Heise.de meldingen fra Peter Frankenstein fra den tyske brancheorganisation for optiske, medicinske og mekanisk/elektroniske teknologier, Spectaris. Det voksende antal brillebærere kan imidlertid også skyldes, at tidligere tiders landarbejdere ikke så hurtigt opdagede deres dårlige syn ved datidens arbejdsprocesser, hvor maskiner og automatisering til en vis grad kunne kompensere for et forringet syn. Samtidig sker der et alderbetinget brilleboom, når folk i slutningen af fyrrerne ikke længere kan skifte fokus hurtigt nok mellem nære og fjerne objekter uden hjælp af briller. Endelig kan det heller ikke udelukkes, at dårligt syn kan have en genetisk årsag: I Hong Kong bærer omkring 80 procent af befolkningen briller samtidig med, at stadig flere asiater i det hele taget er brillebrugere. It-dansker får international hæder To nye sager mod Microsoft I kølvandet på en bøde til Microsoft på 500 millioner euro planlægger EU-Kommissionen to nye sager mod softwaregiganten. Igen handler sagerne om, hvorvidt Microsoft har misbrugt sin dominerende markedsposition og dermed har forbrudt sig mod EU-regler. Atter en gang er spørgsmålet også om Windows tilbyder tilstrækkelig interoperabilitet med konkurrerende produkter. Denne gang handler det om den tætte sammenhæng mellem browseren Internet Explorer og Windows-operativsystemet. Sidstnævnte forhold udspringer af den norske browserfabrikant Operas kritik af Microsoft Windows integration med Internet Explorer. kwn Datalogi-professor fra Aalborg Universitet kan nu kalde sig IEEE Fellow på grund af sin forskning i avanceret databehandling Af Pia Bertelsen, journalist, Den 44-årige Datalogi-professor på Aalborg Universitet Christian S. Jensen er kommet med i forskningens Champions League. Han er netop blevet udnævnt til IEEE Fellow, som tildeles nogle af de mest respekterede forskere i verden. Titlen bliver givet til folk som har ydet en enestående indsats inden for elektronik-, it-, ingeniør- og naturvidenskabsområdet til gavn for både almindelige mennesker og for forskerens fagområde Kun seks andre danske forskere har denne hædersbevisning. - Det betyder meget for mig, at udnævnelsen er baseret på udtalelser fra videnskabsfolk med dyb faglig indsigt i min forskning, siger professor Christian S. Jensen. Christian S. Jensens forskning fokuserer på behandlingen af data, der indeholder referencer til tid, sted og kombinationen heraf. Vigtigheden af denne forskning vokser blandt andet på grund af den fortsatte udvikling af trådløse teknologier, den stigende anvendelse af GPS og snart Galileo, samt de til stadighed voksende mængder af lagerplads til data. 6 PROSAbladet\n7 Fagpolitik PROSA sætter grænser Multimediedesignere kan ikke længere automatisk blive optaget i PROSA, for der er ikke nok it i uddannelsen. Dermed skyder PROSA sig selv i foden, mener studerende fra multimediedesignuddannelsen. Af Pia Bertelsen, journalist, It-fagligheden er ikke høj nok på mulitmediedesignuddannelsen, vurderer PROSA. Derfor kan studerende og nyuddannede ikke længere automatisk blive medlem af PROSA. Multimediedesignerne har ikke alene på baggrund af deres uddannelse kvalifikationerne til at lave it-systemer. Der er ikke nok it i uddannelsen til, at de kan få et it-job. Uddannelsen er gearet til at lave indhold. I dag bruger de fleste større web-sites CMS-systemer til at styre layout og indhold. Og vi betragter ikke det at anvende et CMS som værktøj til at skabe web-indhold for it-arbejde. De, der udvikler og installerer CMS systemer, er derimod typisk it-folk. Det giver problemer for vores a-kasse, når de skal prøve at hjælpe ledige med at få job i it-faget. De kan ikke hjælpe multimediedesignerne, fordi de typisk ikke har nok it-kvalifikationer til at få it-job, siger Peter Ussing. Medlem er uenig Men beslutningen møder ikke forståelse alle vegne. Janni Kjær Gottlieb, som er medlem af PROSA og læser til multimediedesigner, mener, at det er synd, at PROSA vil gå glip af fremtidens it-folk. Det er fjollet, at PROSA ikke vil optage multimediedesignere. Til en workshop PROSA holdt diskuterede vi krav til fremtidens it-folk. Konklusionen var, at fremtidens it ikke handler om at kode, men om at projektlede, koordinere, designe brugervenlige flader og implementere it. Alt det som vi lærer på multimediedesignuddannelsen. PROSA skyder sig selv i foden, siger hun. Nok it Uddannelsesudvalgets opgaver i PROSA er, blandt andet, at overvåge uddannelsesområdet og lave indstillinger til Hovedbestyrelsen om godkendelse af uddannelser. Uddannelsesudvalget mener, at multimediedesignerne kan være medlemmer af PROSA. Vi mener, at de multimediedesignere, som opfatter sig selv som it-professionelle, hører til i PROSA, fordi der er nok it i uddannelsen. Vi har ikke nogle begrundelse for at holde dem ude. Det er også cand itere som heller ikke har meget it i deres uddannelse. Skal de så heller ikke optages i PROSA? spørger Mads Kellermann, som er medlem af uddannelsesudvalget. Han vurderer, at omkring 20 procent af multimediedesigneruddannelsens indhold består af direkte it-stof. Ud af de nuværende cirka 4000 uddannede multimediedesignere er 102 medlemmer af PROSA. Uddannelsesudvalget har bedt hovedbestyrelsen om at udrede konsekvenserne af PROSA-beslutningen. Under lup Formand, Peter Ussing, er enig i, at det kan være et problem, at PROSA udover multimediedesignere har andre medlemmer, som ikke kan nok it, fordi det er svært at hjælpe dem ind på it-arbejdsmarkedet. Derfor har Hovedbestyrelsen besluttet i løbet af året at kigge nærmere på andre grupper af uddannelser med et lavt indhold af it- kompetencer. Peter Ussing mener, at multimediedesigneres interesser bliver bedre varetaget af andre organisationer, der kan tilbyde dem relevant efteruddannelse og hjælpe dem videre i job. Vi vil ikke lokke multimediedesignere ind i it-faget og blåstemple uddannelsen, for så har vi ingen afgrænsninger på faget, siger Peter Ussing. De multimediedesignere, som er blevet medlemmer før 2008, bliver ikke berørt af beslutningen. De vil også fortsat kunnet blive dimittendoptaget i a-kassen. Beslutningerne gælder kun for fremtidige medlemmer. Og hvis en multimediedesigner får et it-job, så er de velkomne i PROSA ligesom andre it-professionelle, mener formanden for PROSA. PROSAbladet\n8 Global overvågning Overholder Menneskerettighederne konsekvent Betydelig beskyttelse og forholdsregler Tilstrækkelige forholdsregler mod misbrug Visse forholdsregler men svækket beskyttelse Systematiske svigt af håndhævning af forholdsregler Overvågning i vidtgående grad i samfundet Regulært overvågningssamfund Danmark i dårligt selskab Danmark er det europæiske foregangsland på den onde måde, når det drejer sig om overvågning og indgreb i borgernes retssikkerhed. Sådan lyder skudsmålet i en international rapport fra borgerrettighedsorganisationen Privacy International. Af Kurt Westh Nielsen, Menneskerettigheder og retssikkerhed har det skidt i Danmark. Den danske stat får massiv kritik, ikke mindst på grund af øget overvågning, registrering af datatrafik og andre effekter, som slår igennem som en konsekvens af terrorlovgivningen. Det fastslår en netop udkommet rapport fra Privacy International, en af de tungeste og mest ansete internationale borgerrettighedsbevægelser. Rapporten baserer sig på 1100 sider detaljeret materiale indsamlet fra 75 lande. Hovedresearcher og medforfatter er forskeren Gus Hosein fra London School of Economics. Han peger på, at det især er flere europæiske lande, der i løbet af sidste år nåede et historisk privacy-lavpunkt i de 17 år, som rapporten er udkommet. I modsætning til 2006, hvor Europa ifølge Privacy International var en foregangsregion, er der nemlig sket et skred. Jeg er chokeret. Vi troede aldrig, at Europa ville falde så dybt og så hurtigt. Først da vi sorterede de enkelte landes resultater til slut, så vi, hvor galt det står til generelt i Europa, konstaterer Gus Hosein. Han peger på, at det i stort omfang er resultaterne af national antiterrorlovgivning og tilsvarende EU-arbejde, som nu begynder at vise sig som konkrete forringelser af retssikkerheden. I Europa ser vi den katastrofale implementering af EU-direktivet om logningsdata og overvågningstiltag en masse, samtidig med flere landes lancering af biometriske pas. Det er de to mest bekymrende udviklinger i Europa, vurderer Gus Hosein. Herhjemme bekræfter Rikke Frank Jørgensen, seniorrådgiver ved Institut for Menneskerettigheder, at undersøgelsens resultater er reelle. Man skal selvfølgelig ikke forholde sig ukritisk til vurderingerne, men Privacy International er den internationale organisation, som mest indgående og detaljeret beskriver udviklingen på området i Europa. Så rapportens indhold kan man ikke bare tilbagevise, siger hun. Danmark står til dumpekarakter Til gengæld er der ingen glæde over retssikkerheden i Danmark hos canadieren, som i en årrække har været gæsteforsker i London. Ser man på verdenskortet, er Danmark i samme klasse som Indien og Frankrig. Danmark er i dårligt selskab. Det er som om dårlige ideer starter i Danmark og spreder sig til andre steder, siger han. De danske tilstande savner, ifølge Privacy International, nærmest internationalt sidestykke, når der sker krænkninger på områder som logning af trafikdata og med de vidtgående beføjelser som efterforskningsmyndigheder er udstyret med. Det 8 PROSAbladet\n9 Global overvågning Det globale billede af retssikkerheden er broget og afslører, at Danmark kun er en klasse fra at være det totale overvågningssamfund, når det drejer sig om de syv klasser, som den internationale borgerrettighedsorganisation Privacy International har inddelt verden i. Kilde: www. privacyinternational.org resulterede for eksempel i indsamling af dna-prøver fra 300 demonstrerende for Ungdomshuset i København sidste år. En begivenhed, som Gus Hosein har noteret sig med afsky: Det mest chokerende for Danmarks vedkommende er den politiaktion. Hvorfor skulle det dog være nødvendigt at gøre sådan med nogle unge demonstranter. Hvis Kina havde gjort det samme, ville det have vakt internationalt ramaskrig. Hvis Bush-regeringen havde gjort det, ville der være protestmarcher i gaderne, som krævede de ansvarlige politifolks hoveder, siger Gus Hosein. Rikke Frank Jørgensen er enig i karakteristikken af udviklingen i Danmark: Danmarks bundplacering i 2007 er resultatet af en bevægelse siden 2002, der har accelereret de seneste par år. Situationen nu er, at balancen er tippet og hensynet til politiets effektivitet vejer tungere end borgernes retssikkerhed, siger hun. Videoovervågning forhindrer ikke kriminalitet Gus Hosein fremhæver, at man i diskussionerne om videovervågning må se på både fordele og omkostninger og ikke kun samfundets frygt for vold og overgreb. Desværre er de fleste eksempler på indførsel af overvågningskameraer et rent produkt af vores frygt. Det, som folk i København ønsker, er mere overvågning for, hvis det kun er enkelte steder, så virker det jo ikke. Men den logik betød, at vi her i England endte med at have overvågningskameraer i millionvis, siger Gus Hosein. Også Rikke Frank Jørgensen vender sig mod den aktuelle udvikling i København og andre større danske byer. Rent retssikkerhedsmæssigt kræver det meget tungtvejende årsager til at ty til videoovervågning. Men ydermere er det mange penge at poste i løsningen, og der er behov for mere dokumentation af den påståede nytteeffekt. Det bør mane til eftertanke, at flere britiske undersøgelser peger i retning af en meget begrænset effekt set i lyset af de store omkostninger ved at indføre videovervågning, siger Rikke Frank Jørgensen. Hun understreger, at fokus på videoovervågning skygger for en mere oplagt diskussion af andre måder at dæmme op for kriminalitet på. Hør Prosa Podcast med Gus Hosein om konsekvenserne af øget videoovervågning i Danmark: Find link til Privacy International-rapporten og anden beslægtet information på PROSAbladet\n10 PROSAs lønstatistik Gi os din løn! Det er nu ikke dine penge, vi er ude efter. Men vi vil gerne vide, hvor meget du tjener. Af Erik Klausen, faglig sekretær, Vi har lige sendt brev til alle medlemmer af PROSA. I brevet står, hvordan du indberetter din løn til PROSAs lønstatistik, og når du har åbnet brevet skal du blot finde din lønseddel, starte din yndlingsbrowser og bruge 5 minutter ved tastaturet. Så har du givet dit bidrag til Danmarks bedste lønstatistik for it-folk. Hvert år indsamler vi oplysninger om januarlønnen, og i slutningen af marts kan vi så melde ud, hvad den gennemsnitlige lønstigning har været hvad månedslønnen bør være for en medarbejder i de forskellige kategorier. Det stiller vi op i nogle store oversigtstabeller, fordelt på landsdel og anciennitet, og i disse tabeller skulle du nemt kunne finde dig selv, og se om du ligger lunt i svinget. Vi laver en række andre analyser på de indsamlede tal. Vi ser på udviklingen i pension og bonus. Vi ser på forskellen mellem by og land, om mængden af overarbejde går op eller ned, og i det hele taget holder vi øje med, om der er nogle uheldige tendenser, vi skal råbe op om. Årets emne: Frynsegoder Vi plejer at udvide lønstatistik-skemaet med et par spørgsmål om Årets Fokusemne, og i år spørger vi til frynsegoder. Frynsegoder er ved at være et udbredt fænomen, og nu vil vi gerne vide, hvor udbredt det er. Er det kun et klap på skulderen, eller skal vi til at betragte fryns som en ikke uvæsentlig del af lønnen? Derfor spørger vi i år om, hvilke frynsegoder du modtager. Funktion ønskes I spørgeskemaet skal du skrive, hvilken funktion du udfører, ikke hvilken titel du er ansat med. Det er vores erfaring at jobtitler ikke rigtigt fortæller, hvad du egentlig laver, og chefen vil gerne aflønne dig ud fra, hvad du laver, ikke hvad din titel er. Derfor sender vi dig på jagt i vores lister over funktionsbeskrivelser. Det kan virke lidt bøvlet, men det giver det mest brugbare resultat. I PROSA har vi lavet lønstatistik i mange år, og vi stiller de samme spørgsmål hver gang, så vi kan se udviklingen fra år til år i pensionsbidrag, i overarbejde og andre interessante ting. Derfor skifter vi helst ikke ud i funktionsbeskrivelserne. Brug for dig Der er flere grunde til, at både du og din kollega skal indberette. Først og frem- mest dukker din arbejdsplads op på vores virksomhedsliste, hvis vi har mindst fem indberetninger fra jer. Så kan du se, hvordan I ligger placeret, sammenlignet med andre virksomheder. Når vi laver de detaljerede tabeller, kan vi hurtigt løbe tør for indberetninger, og hvis der er meget få lønindberetninger på en given plads i tabellerne, viser vi ikke tallet. Ellers ville det være lidt for personidentificérbart. Så når du indberetter din egen løn, øger du samtidigt sandsynligheden for, at din plads i tabellen får et indhold. I det hele taget kan vi slet ikke få tal nok. Når et medlem spørger, hvad en webprogrammør øst for Storebælt med 8 års erfaring skal have, risikerer vi hurtigt at komme til at regne på nogle små grupper, hvor usikkerheden på resultatet kan blive ret stor. 10 PROSAbladet\n11 DATAMATIKER til Center for Biologisk Beredskab Center for Biologisk Beredskab søger en erfaren og dynamisk medarbejder til Centerets operationssektion, der kan varetage driften af Centrets situationsrum (med klassificeret kommunikation) og Centrets operative krisestyringssystem. Center for Biologisk Beredskab på Statens Serum Institut er en del af det nationale beredskab mod sikkerhedstrusler specielt vedr. biologiske terrorangreb. Centret har til opgave at sikre en forskningsbaseret specialkompetence til imødegåelse af biologiske terrorangreb og krigsførelse, herunder forebyggelse, varsling, udredning og modforanstaltninger. Centret beskæftiger ca. 22 årsværk. Se endvidere for yderligere information. Arbejdet kan være omskifteligt, og du skal kunne indgå i Centrets krisestab ved håndtering af biologiske hændelser. bejde og koordination en fordel ligt Centrets ansatte har bred vifte af kompetencer, der udnyttes bedst i samspil med hinanden. Vi sætter derfor pris på forskellighed og de bidrag, man hver især kommer med. DIT JOB undervisning og gennemførelse af kommunikationsøvelser med interne og eksterne partnere videreudvikling, uddannelse og vedligeholdelse samt på mobile enheder VI FORESTILLER OS, AT DU HAR ker Vi lægger derfor særlig vægt på, at du udover at varetage dine opgaver selvstændigt også bidrager til hele Centrets opgaveløsning på tværs af faglige skel. LØN- OG ANSÆTTELSESVILKÅR Vil være efter gældende overenskomst med Finansministeriet. Ansættelse sker med forbehold for, at du kan snarest derefter. ER DU INTERESSERET? via jobsiden på senest den 6. februar - PROSAbladet\n13 Snyd google til privatliv Jeg har lige opdaget, at et af de søgekriterier TMN har genereret er Free Russian Porn Boys. Jeg kan godt forstå ideen bag TMN, men hvordan passer det med at min IP-adresse bliver set i sammenhæng med bøsse-porno? Hvis min arbejdsgiver loggede det her, ville mit job være i fare! Howe og Nissenbaum valgte derfor at sortere HOT KEY ord fra og i stedet bruge en liste over almindeligt, ofte søgte udtryk på nettet, ord som Britney Spears, Nintendo og så videre. Sådan virker det Ordene herover er den liste af ord, som TMN fødes med, når man installerer det som plugin til sin FIREFOX-browser. fashion, tv guide, barbie, neopets, bit torrent, xbox, angelina jolie, nintendo, jennifer lopez, jennifer aniston, local weather, anime, jokes, recipes, music lyrics, games, iraq, global warming, north korea, hillary clinton, barack obama, dick cheney, zodiac, music and lyrics, bone cancer, lena katina, iran, canada, veronica mars, lost, the constitution, valerie plame, karl rove, halliburton, Iceberg, global warming, world map, earth day, southern cross, spiderman 3, 300 movie, borat, shrek, bill of rights, ghost rider, Hawaii, dubai, mexico, freedom of speech, Chelsea, London, kurt vonnegut, shaha riza, yuri Gagarin, knut, Virginia tech, wellness, copyright law, health, yoga, fishing, golf, Israel, Syria, Iraq, Pakistan Ingen gratis frokost Nissenbaum og Howe ser deres program som et stykke politik. En meddelelse til søgemaskinerne om, at de skal spille med åbne kort og klargøre, hvori den virkelige handel består. For: Theres no such thing as a free lunch, som et kynisk amerikansk mundheld lyder. Selvom det ser sådan ud. For ud over søgemaskinerne bruger vi MySpace, Facebook og YouTube, mens vi bilder os ind, at det er gratis. Vi gør det for at få nye venner, for at netværke og interagere med andre. Vi siger til hinanden, at det er en ny tid, og at det vel ikke betyder noget, at firmaerne bag i princippet ejer alt hvad vi skriver og tager billeder af. Det, der lægges på for eksempel Myspace kan deles med andre firmaer. Det tror jeg ikke en 16-årig er klar over, og hvad er Myspace så er det et sted, hvor man finder venner eller et sted, hvor vi profileres for penge? Vi er nødt til at holde øje med, om der langsomt kryber uretfærdigheder ind i systemerne, siger Nissenbaum. Om Google har lavet en modstrategi er uvist, men kampen mellem de to interesser vil fortsætte. LINKS: GOOGLE ZEITGEIST: prosa.dk/link/33 New York Times artikler om profilering: prosa.dk/link/34 Ordene skiftes ud undervejs, som man søger sig gennem nettet, idet TMN tager fraser og ord ud af de søgninger, man selv har lavet, og blander med ordlisten. Howe og Nissenbaum kalder det for Dynamic Query-Lists, og efter et stykke tid ser ens ordliste måske sådan her ud: Turning carbon dioxide into fuel, Online Student Services, free essential software, business globalization solutions, National Pasta Association, Share your life with friends, Demand Financial Suite, este calitatea produselor, Chicago Symphony Orchestra, This film contains violence, Expects below Average, Emergency Contact, bodies have been established, residential real estate, American Heritage Month, Manhattan Athletic Club, healthcare support occupations, people cannot realize their dreams, green chemistry breakthroughs, Free online versions, Also find tools, Hope Press Releases Archive, Winamp Media Player, KRICE Kuali Rice TMN søger ikke hele tiden. Et Real-time- Search-Awareness modul checker hver udgående forespørgsel fra browseren og sætter TMN igang med at udføre sine egne søgninger samtidig, hvorved en bevidst søgning drukner i flere tilfældige andre. TrackMeNot er gratis og Open Source under Creative Commons License(cc2007) og kildekode følger med, når man downloader programmet fra nyu.edu/~dhowe/trackmenot/ PROSAbladet\n14 Åbne standarder Debut for dansk dobbeltstandard Det offentlige skal fra i år kunne modtage to nye dokumentformater: Microsofts OOXML og det konkurrerende OpenOffice ODF-format. Overgangen til de XML-baserede formater bliver ikke problemløs. holder os til tekstbehandlingen, så hedder fil-endelsen.odt. Formatet benyttes som standard af OpenOffice, og er certificeret af ISO som en åben standard. Hvis OpenOffice er installeret på pc en, er der ingen problemer med hverken at gemme dokumenter i ODF eller modtage dem, og hvis maskinen er udstyret med Word 2007, er der ingen problemer med at håndtere dokumenter i OOXML-formatet. Men det er de færreste offentlige pc er, der er udstyret med den nye udgave af Officepakken fra Microsoft, Office 2007, og derfor har it-chefer rundt omkring været i gang med at finde ud af, hvad de skulle gøre for at blive klar til at modtage begge dokumenttyper. Det fremmede giver næsten altid problemer, selv om del af ideen med åbne standarder er at slippe for konverteringsbøvl. Her har vi prøvet at åbne It- og Telestyrelsens vejledning om indførelse af åbne standarder på en computer med Microsoft Word Dokumentet er i ODF-format på hjemmesiden - med efternavnet.odt (t et markerer, at det er et tekstdokument). Søgningen fandt ikke et konverteringsprogram på Microsofts egne sider, men en konverter dukkede op på sourgeforge.net. Efter yderligere 23 klik var den installeret og dokumentet konverteret og åbnet i Word. Af Leif Osmark, journalist, er på vej ud i kulden. Microsofts fra Microsoft kaldes under ét for OOXML proprietære dokumentformat synger på (Office Open XML). sidste vers, og fremtidens tekstbehandlingsdokumenter vil være åbne standarder lande ved at have valgt to formater, som Danmark skiller sig ud fra alle andre baseret på XML. Selv i den nyeste udgave af det offentlige skal kunne modtage, og det Officepakken fra Microsoft foreslår Word ene er OOXML, der er certificeret som en ikke at gemme som.doc, men i stedet som standard under standardiseringsorganisationen ECMA. Det andet format kaldes.docx, der er Microsofts bud på en åben standard baseret på XML. Formaterne ODF (Open Dokument Format), og hvis vi Den pragmatiske løsning I Nordfyns Kommune har de valgt den pragmatiske løsning. Kommunen bruger Word 2003 til tekstbehandling, og de har hentet en plug-in, der gør Word 2003 i stand til at læse OOXML-dokumenter. Konverteren er gratis og er rullet ud til alle medarbejdere. Samtidig har it-afdelingen hentet Open- Office, men har valgt ikke at lægge den ud til medarbejderne, før det bliver nødvendigt. Vi har Open Office liggende klar til at skubbe ud til folk, og vi har skrevet ud til alle medarbejderne, at de kan få den installeret, hvis de modtager dokumenter, de ikke kan åbne. Men vi har ikke fået nogen henvendelser endnu, siger Per Stenaa, it-chef i Nordfyns Kommune. 14 PROSAbladet\n15 Åbne standarder Alle medarbejdere i kommunen med en -adresse er blevet orienteret om, at de skal kunne håndtere de nye formater fra den 1. januar i år, og da kommunen er vant til at udveksle dokumenter med andre kommuner, der ikke bruger Word, forventer han ingen problemer. Når medarbejderne hidtil har modtaget et dokument, de ikke kunne åbne, har vi hjulpet dem med at konvertere det til et brugbart format. Det er jo ikke raketvidenskab, siger han. Konverter er ikke helt nok Med en konverter installeret i Microsofts Officepakke er det også muligt at åbne og gemme dokumenter i ODF-format med Word. For at gemme i ODF-formatet er det dog nødvendigt først at gemme det som et Word-dokument og herefter eksportere det til ODF, hvilket foregår via menuen i Word. Så principielt set kan de kommuner, der benytter sig af Office-pakken fra Microsoft klare sig med en konverter. Men i praksis er det foreløbig smartere at gøre som Nordfyns Kommune og installere OpenOffice til at håndtere ODF-dokumenterne. I hvert fald viser IT- og Telestyrelsens pilotforsøg, at myndighederne ikke kan basere deres løsning udelukkende på en at installere en konverter. Konverteringerne kan nemlig gå galt, hvis dokumenterne indeholder tegninger direkte i dokumentet, grafik og billeder, dynamiske objekter fra andre formater som regneark og præsentationsfiler (OLE-objekter), afsnitsspecifikke indholdfortegnelser, eller hvis der bliver foretaget gentagne konverteringer af et dokument. Når medarbejderne hidtil har modtaget et dokument, de ikke kunne åbne, har vi hjulpet dem med at konvertere det til et brugbart format. Det er jo ikke raketvidenskab. Men det er altså ikke muligt at vælge en enkelt office-pakke, der kan håndtere begge formater fuldt ud. For eksempel er tiden endnu ikke helt moden til at gå den anden vej rundt og kun benytte Open Office. Benytter man sig af udgaven fra Novell, er det muligt at installere en konverter til at håndtere OOXML-filer, mens man med udgaven fra OpenOffice.org kommer til at vente nogle måneder endnu. Per Stenaa, it-chef i Nordfyns Kommune OpenOffice kan åbne Microsofts format efter sommerferien, men vi har ikke så meget lyst til at kunne skrive i OOXML, så jeg tror, det bliver uden den mulighed. Men det kommer lidt an på, hvad der sker på ISO-mødet i februar. Hvis OOXML ikke bliver godkendt som en åben standard, tror jeg ikke vi gør det muligt at skrive i deres format, siger Leif Lodahl, koordinator i den danske OpenOffice-forening. Oversigt over hvilke tekstbehandlingsprogrammer, der kan håndtere hvilke dokumentformater: Det skal bare virke og det gør det Pilotforsøgene har dog ikke fundet eksempler, hvor tekst er gået tabt, så til hverdagsbrug har de færreste offentlige myndigheder noget at frygte. Vores erfaringer fra for eksempel e-dag er, at det bliver skreget stort op, men for os små kommuner er der ikke så meget i det, når det kommer til stykket. Så vi har en meget pragmatisk tilgang til det, siger Per Stenaa. Kilde: Vejledning i anvendelse af åbne standarder for dokumentudveksling. November 2007, v1.0 fra IT- og Telestyrelsen PROSAbladet\n16 Åbne standarder Staten er it-pioner De danske myndigheders projekt med at indføre begge standarder i den offentlige forvaltning er et ambitiøst forsøg på at være på forkant med udviklingen. Af Claus Thorhauge, journalist, Om fem år er vi alle meget klogere. Så ved vi, om det er Microsofts Office Open XML, OOXML eller open source samfundets Open Document Format, ODF, der bliver gældende standard for udveksling af dokumenter både herhjemme og i udlandet. De danske myndigheder har som de eneste i verden valgt at satse på begge de to standarder, der er i spil. Danskerne kan ikke vente, indtil kampen er afgjort. Men tør omvendt heller ikke kun at satse på den ene af standarderne. Det er ikke nemt det her. Men vi er nødt til at prøve at fremskynde udviklingen, så vi styrker konkurrencen og skaber frit valg Det er ikke nemt det her. Men vi er nødt til at prøve at fremskynde udviklingen. Kontorchef i IT- og Telestyrelsen Adam Lebech. af leverandør af it-systemer, siger kontorchef i IT- og Telestyrelsen Adam Lebech, der har ansvaret for implementering af åbne standarder i den offentlige forvaltning efter Folketingets beslutningsforslag B103 fra juni Seks ud af de syv åbne standarder, der trådte i kraft fra årsskiftet, er allerede i almindeligt brug i det daglige arbejde. Men den syvende standarden for udveksling af dokumenter er stadig under udvikling og genstand for en indædt kamp mellem store, globale industriinteresser med Microsoft på den ene side og open source samfundet støttet af it-koncerner som blandt andre IBM, Novell og Sun på den anden side. Dokumentkravene er vidtgående Derfor er regeringens krav om dokumentstandarden endnu mere vidtgående end de øvrige åbne standarder. I første omgang kan samtlige danske myndigheder både kommuner, regioner og statslige institutioner nøjes med at kunne læse filer i begge dokumentformater. Men det forholdsvis simple krav er en grundlæggende forudsætning for det næste og langt mere vidtgående krav: At alle nye it-systemer kan producere dokumenter i et eller begge af de to nærmest ukendte formater. Vi stiller ekstra krav til læsning for at sikre udbredelsen af formaterne, og det er ganske usædvanligt, når ingen af formaterne i forvejen er generelt udbredt, erkender Adam Lebech. Han peger på, at IT- og Telestyrelsen ikke stiller krav om, hvordan den enkelte myndighed i praksis vælger at overholde kravene om læsning af ODF- og OOXMLdokumenter. Løsningerne kan variere lige fra installation af konvertere, flere forskellige kontorpakker eller henvisning til en central konverteringsservice i itafdelingen. Men der er ikke nogen kattelem i forhold til standarden. Alle er nødt til at finde en løsning, og vi har heller ikke hørt, at der er nogen, der har haft problemer med at overholde kravet, siger Adam Lebech fra IT- og Telestyrelsen. : Syv standarder taget i brug De to dokumentformater OOXML og ODF udgør tilsammen blot én af de syv åbne standarder, som siden den 1. januar i år er blevet obligatorisk for det offentlige at benytte. Regeringen, KL og Danske Regioner har indgået en aftale om, at fremtidige it-løsninger til offentlige myndigheder skal baseres på eller understøtter de syv obligatoriske standarder. Mens seks af standarderne fungerer i praksis, er standarden om dokumentformaterne ubetrådt land. Kravet til de offentlige myndigheder gælder dog foreløbig kun modtagelse, så de offentlige myndigheder er ikke forpligtet til at kunne afsende dokumenter i ODF- eller OOXML-formatet. Dog skal fremtidige anskaffelser af it-løsninger understøtte mindst én af de to standarder og kunne modtage dokumenter i begge formater, hvis behandling af tekstbehandlingsdokumenter er relevant for løsningen. 16 PROSAbladet\n17 Åbne standarder I fremtiden vil et dokument minde mere om web 2.0 løsninger Et lille skridt mod fremtiden : De syv standarder er: 01. Standarder for dataudveksling mellem offentlige myndigheder (OIOXML) 2. Standarder til elektronisk sags- og dokumenthåndtering (FESD) 3. Standarder til elektroniske indkøb i det offentlige (OIOUBL) 4. Standarder for digital signatur (OCES) 5. Standarder for offentlige netsteder / hjemmesider og tilgængelighed 6. Standarder for it-sikkerhed (DS484 - kun for staten) Hverken ODF eller OOXML bliver det endelige dokumentformat for fremtidens dokumenter, mener professor. 7. Standarder for dokumentudveksling (ODF/OOXML) Af Leif Osmark, journalist, Måske bliver de åbne dokumentstandarder ODF og OOXML kun en parentes i it-historien. I hvert fald tager de udgangspunkt i en forestilling, som måske nærmer sig sidste salgsdato. Det er lidt gammeldags, fordi vi i standardiseringsarbejdet betragter et dokument som noget, der tager udgangspunkt i et stykke papir, siger formand for Dokumentudvalget under Dansk Standard og professor på Institut for Informatik på CBS, Mogens Kühn Pedersen. Han peger på, at arbejdet med standardiseringen af dokumentformaterne også bliver en smule besværliggjort af, at man standardiserer på bagkant, fordi man forsøger at finde en standard til noget som allerede er i brug i praksis, men hvor man ønsker et fælles leverandøruafhængigt format. Nutiden er en overgang Som han ser det, vil fremtidens dokumenter være adskilt fra de data, dokumentet viser, og i stedet blot være en frame, som henter data fra forskellige databaser. For mig at se er det, vi diskuterer i dag, en overgang. I fremtiden vil et dokument minde mere om web 2.0 løsninger, hvor et dokument er en co-produktion bestående af en række delelementer, som indgår i en meta-frame. Hvis jeg kigger på et dokument over mit elforbrug, ønsker jeg måske også at se mit forbrug pr. måned for sidste år. XML-løsningen muliggør at dykke ned i en database og hente de data, og det åbner for nogle uhyre interessante funktioner, siger Mogens Kühn Pedersen. På forkant med udvikling Alligevel er det omfattende arbejde med at få standarderne på plads langt fra spildt, da den igangværende standardisering er nødvendig for, at forskellige applikationer kan håndtere de forskellige data. Og meget af arbejdet i dag kan også meget vel komme til at fungere som springbræt til professorens fremtidsscenarie. For eksempel har IT- og Telestyrelsen beskrevet et funktionalitetsloft for, hvilke formatfunktioner myndighederne kan forvente at kunne benytte. Funktionalitetsloftet beskriver blandt andet, om myndighederne kan forvente at kunne benytte tabeller, fodnoter og skabeloner (ja til alle tre) i deres tekstbehandlingsdokumenter. Men bare det at loftet er etableret kan være med til at sætte barren højere for fremtidige projekter, fordi man dermed definerer, hvilke underområder, som kan have behov for fremtidig standardisering. Et funktionalitetsloft betyder, at man spekulerer i sub-sets af funktionaliteter. Et sub-set kan for eksempel være en tinglysning, og så får man brug for tags, der kan dække disse sub-sets, og dermed er man allerede i gang med at lægge grunden til den næste standardisering, og på den måde kan vi være på forkant med udviklingen, siger Mogens Kühn. PROSAbladet\n18 Åbne standarder Den Store Formatkrig Analyse: Der er enorme industriinteresser på spil i krigen mellem de to dokumentformater ODF og OOXML. Selv om den indædte kamp forekommer akademisk og ligegyldig for den almindelige borger, er det den digitale fremtid, der er på spil. Af Claus Thorhauge, journalist, Microsoft er under kraftigt pres, fordi de nationale standardorganisationer og den anerkendte internationale ISO-organisation endnu ikke har blåstemplet Microsofts bud på en åben dokumentstandard, Office Open XML, OOXML. Dansk Standard har eksempelvis peget på 167 problematiske forhold heraf 41 alvorlige i den sider lange Open XML dokumentation. I alt har den internationale standardorganisation, ECMA International-European association for standardizing information and communication systems, modtaget kommentarer til Microsofts Open XML fra de nationale standardiseringsorganer. Selv om mange af bemærkningerne formodentlig ligner hinanden eller ligefrem er identiske gengangere, så er det en næsten uoverskuelig kritik. Og Microsoft forsøger sig nu også med en sidste-øjebliks feberredning for at komme ind i standard-varmen. Softwaregiganten fra Redmond, USA, har simpelthen valgt at trække de største af de varme kartofler i standard-beskrivelsen ud af dokumentet og lægge dem i mølpose. Det betyder, at skudårsfejlen, Vector Markup Langauge, VML, og kompabilitets-indstillinger som blandt andet den omdiskuterede AutoSpaceLikeWord95 er pillet ud af den centrale specifikation og flyttet over i et uafhængigt tillæg for såkaldt deprecatede funktioner. Deprecation er svært at oversætte til dansk, men dækker over at funktionen stadig er i spil, men nye udgaver understøtter den ikke. Panik før lukketid Den panikagtige reaktion tyder på, at Microsoft føler sig trængt op i en krog, efter at myndighederne i en række lande blandt andre Rusland, Malaysia, Japan, Kroatien, Tyskland, Norge, Holland, Frankrig, Belgien, Sydafrika, Korea og staten Massachusetts i USA valgt i større eller mindre grad at favorisere det open source baserede ODF-format. Danmark er en af de ganske få offentlige forvaltninger i verden, der har valgt at satse både på ODF og OOXML. Til gengæld er Danmarks satsning på de åbne standarder væsentligt mere omfattende sammenlignet med de fleste andre lande. Men selv om det umiddelbart virker som et indlysende valg at vælge en godkendt og dokumenteret standard, der i praksis er uafhængig af særinteresser (ok, jeg ved godt, at Novell, IBM, SUN og andre it-giganter støtter ODF, men de støtter samtidig op om den åbne standardtankegang, der ligger bag), så er verden mere kompliceret skruet sammen. For eksempel er denne tekst skrevet i det glimrende og gratis tekstbehandlingssystem Open Office, der automatisk lagrer i ODF-formatet (med fil-endelsen.odt). Men jeg har alligevel sat systemet op til at gemme dokumentet i Microsofts doc-format, fordi det er de facto standard og bliver læst uden problemer hos de mange hundrede vidt forskellige personer, jeg hvert år udveksler dokumenter med. Deriblandt redaktøren på PROSAbladet... Faktisk vurderer blandt andre analysebureauet IDC, at mere end 90 procent af verdens computere med tekstbehandling er udstyret med en officepakke fra Microsoft det giver total dominans på markedet for kontorpakker. Det store spørgsmål er derfor ikke, om ODF eller OOXML erstatter.doc-formatet. Men om formatkrigen bevarer og bestyrker Microsofts monopol eller styrter monopolet til fordel for en verden, hvor offentlige institutioner, private virksomheder og vi borgere frit kan vælge kontorpakke og stadig være i stand til at kommunikere med alle andre. Uden bøvl. Monopoler skal kende deres tid Historien viser nemlig, at monopoler et langt stykke af vejen er en fordel for it- 18 PROSAbladet\n19 Åbne standarder Selvfølgelig har en global erhvervsvirksomhed som Microsoft hverken hukommelse eller sjæl. Claus Thorhauge, journalist. Dokumentformater skiller vandene udviklingen men på et tidspunkt bliver monopoler i stedet en hæmsko for fremskridtet. Monopolfesten slutter. Tænk på, hvordan IBM og andre store it-virksomheder fra midten af det forrige århundrede var toneangivende og pacede udviklingen af både hardware, software og operativsystemer alle med hver deres proprietære standard. Også den danske pioner Regnecentralen var en central spiller og spillede på samme bane. Dengang var der grundlæggende sammenhæng mellem alle tre dele. Det var helt naturligt, at maskine, styresystem og applikationer var udviklet af den samme leverandør. Og det var umuligt at bruge maskinerne fra en leverandør uden softwaren fra den samme leverandør. Den sammenhæng sikrede, at alle dele fungerede stabilt, effektivt og sikkert med hinanden læg mærke til, hvordan den argumentation fuldstændig ligner Microsofts argumenter for deres egen dokumentstandard: Det er ifølge Microsoft den eneste måde, de kan sikre, at deres kontorpakke fungerer sikkert, stabilt og effektivt. Men da den personlige computer, pc en, dukkede op i begyndelsen af 80 erne, IBM havde bevidst valgt at udvikle den med åbne grænseflader og brug af standardkomponenter, vendte den fuldstændigt op og ned på den sammenhæng. Pludselig kunne alle elektronikproducenterne levere dele eller hele pc-kloner, og softwareudviklerne kunne udvikle egne programmer og sælge dem udenom computerproducenterne. Markedet blev sat frit og udviklingen eksploderede. Beat them or join them I øvrigt var det netop den udvikling, der lagde spiren til Microsoft, og slog danske Regnecentralen ihjel, der havde stor, dansk succes med de små, vellykkede, men proprietære Partner og Piccolinemaskiner. Regnecentralen nåede ikke i tide at slippe ud af monopolverdenen og ind i den åbne konkurrence baseret på pc-standarderne. Det samme skete, da det fælles, standardiserede netværk baseret på tcp/ip og html-opmærkningssproget slog igennem i 90 erne og blev til internettet. Som Microsoft i øvrigt prøvede at monopolisere med sit eget net. Forgæves, heldigvis. Selvfølgelig har en global erhvervsvirksomhed som Microsoft hverken hukommelse eller sjæl. De er sat i verden for at tjene penge og vedholdende forfølge deres egen dagsorden, og i den sammenhæng er et dokument-monopol et glimrende redskab. Men på et tidspunkt må også Microsoft stoppe op og overveje, om de skal beat or joine kravet om åbne standarder. IBM satsede rigtigt i sin tid med pc erne og overlevede, Regnecentralen døde. De dokumentformater, som det offentlige nu skal kunne modtage, er offer for en heftig debat blandt it-kyndige. Debatten udspringer af, at Danmark har valgt to standarder i stedet for en. Det ene format er ODF Open Document Format, og det andet er OOXML Office Open XML. Sidstnævnte er Microsofts bud på en åben standard, og en stor del af diskussionen handler om, hvorvidt der er tale om en åben standard eller ej. Ved en afstemning i september sidste år opnåede formatet ikke det fornødne antal stemmer til at blive ISO-certificeret som en åben standard, og Dansk Standard var en af de organisationer, der stemte nej. Dansk Standard valgte at stemme nej med kommentarer, hvor kommentarerne dækker over 167 punkter, der skal forbedres, før formatet kan leve op til kriteriet om at være en åben standard. I alt blev der indgivet godt kommentarer. Til februar holder ISO et nyt møde, hvor de kigger på, hvorvidt kommentarerne har medført, at den sider lange specifikation er blevet modificeret i en sådan grad, at de nationale indstillingsorganer ønsker at trække deres nej-stemmer tilbage. OOXML er godkendt som standard af organisationen ECMA International, der har indstillet OOXML til ISO-certificering. ODF er standardiseret gennem OASIS, Organization for the Advancement of Structured Information Standards og blev ISO-certificeret i PROSAbladet\n20 Softwarepatenter EU- patentplan styrker problematiske softwarepatenter EU har ikke politisk kunnet komme igennem med sit eget patentsystem. Strategien er derfor at overtage den europæiske patent-organisation s (EPO) patenter, herunder EPOs softwarepatenter, og lave en overbygning med en helt ny magtfuld EU-patentdomstol. Af Per Henriksen, kommunikationschef Indenfor de nærmeste år satser EU-kommissionen på at oprette en helt ny central EU patentdomstol, der skal erstatte de nationale domstole i patentsager. Planen er at lave et langt mere effektivt og strømlinet patentsystem. Den store risiko er, at det også kommer til at omfatte de mellem softwarepatenter, som EPO allerede har, eller er ved at udstede. Den umiddelbare forhistorie er, at det i marts 2004 mislykkedes for EU s mini- sterråd at nå frem til politisk enighed om et fælles EU-patentsystem. Mange års arbejde blev tabt på gulvet, og året efter nedstemte et enigt Europaparlament Kommissionens softwarepatent-direktiv. Kommissionens patentdrømme lå fuldstændig i ruiner. Samtidig med at patent-møllen i det europæiske patentkontor (EPO), der ikke er en del af EU, malede videre, flere af de nye patenter omfattede også software. Nogle var rene softwarepatenter. Europas patentsystem er dyrt og dårligt Kommissionen igangsatte derfor i begyndelsen af 2006 en offentlig høringen om patentsystemet i Europa. Resultatet af høring efterlod ingen tvivl i Kommissionen om, at der var et akut behov for at få oprettet et enkelt, billigt og effektivt patentsystem i Europa. Så de europæiske virksomheder fik bedre vilkår i den globale konkurrence med USA, Japan og de nye fremstormende økonomier i Asien, ikke mindst Kina. I dag er det 13 gange dyrere at få et patent i EU sammenlignet med Japan bliver afgørende for, hvad der sker med softwarepatenter i Europa, mener Flemming Bjerke, næstformand i IT-Politisk forening. Ny strategi EU-planerne bliver herhjemme modtaget med forbehold hos IT-Politisk Forening, der i en årrække har advaret mod at patentere software, fordi det dræber innovation og styrker monopoler. Flemming Bjerke er foreningens næstformand og forfatter til flere videnskabelige artikler om softwarepatenter. Han peger på, at Kommissionen og Ministerrådet i disse måneder er ved at udarbejde en ny patentstrategi. De softwarepatenter, som Europaparlamentet afviste i 2005, kan dermed alligevel blive en realitet. 20 PROSAbladet


Løsner psykosomatiske spændinger og stimulerer dit energimæssige flow\nDe æteriske olier virker direkte via lugtesansen på vores limbiske system, som er den ubevidste del af hjernen ansvarlig for vores følelser, instinkter og reguleringen af det autonome nervesystem.\nUdfra planeternes placering i horoskopet kan jeg se de energimæssige blokeringer og konflikter i det psykosomatiske system og anbefale en blanding af æteriske olier som vil hjælpe med at løse op for disse.\nDa æteriske olier virker udenom bevidstheden er det en meget effektiv teknik til at løsne op for indre energimæssige blokeringer.\nBrugen af olier vil således forstærke virkningen af den astrologiske fortolkning.\nJeg udarbejder dit horoskop og udfra min analyse laver jeg en salve med en synergi af æteriske olier specielt designet til at løsne op for de energiblokeringer jeg ser i dit horoskop. Salven kan påføres kroppens energipunkter og chakraer, men som regel anbefaler jeg fem punkter på ansigtet; pande (tredie øje), tindinger, midtfor under næsen og under munden midt på hagen.\nDu får horoskop (inkl. kort fokuserende fortolkning) tilsendt pr. mail og en 15ml krukke med en salve tilsendt med posten samt vejledning i brug:.\nPersonlig konsultation efter aftale 750kr.


DØK Intro håndbogen 1994 - 3. del\nSøren Vejrum '90, Søren Tjørnov '90\nDer skal træffes aftaler med personer udenfor Intro-gruppen, som skal deltage i forskellige aktiviteter.\nDet kan være svært at få fat i folk når sommerferien og Intro-dagene/RUS-turen nærmer sig, og mange har planer langt ind i fremtiden. Hvis det drejer sig om organisationer skal de ligeledes have tid til at finde de relevante personer og forberede sig. Endeligt er der desværre en del som glemmer deres aftaler med Intro.\nFor at imødekomme disse ting kan det være en god ide at lave nogle tidlige, foreløbige aftaler, selvom det nøjagtige sted og tidspunkt ikke kendes, for at få bekræftet, at de er interesserede. Dette følges op ved at kontakte dem igen når det nøjagtige tidspunkt og sted kendes, og endeligt ved at give dem en påmindelse når tidspunktet nærmer sig.\nSpecielt aftaler med organisationer kan det være hensigtsmæssigt at lave skriftligt, da en telefonbesked let kan blive væk eller glemt undervejs til de pågældende medlemmer i organisationerne.\nNogle af de personer/organisationer der sikkert skal laves aftaler med er rektor/dekanen, studielederen, studievejlederen, De Studerendes Råd, Moderate Studenter, AIESEC og Foreningen af Danske Civiløkonomer/Yngre Civilokonomer.\nAf en eller anden grund kan man risikere at rektors sekretær hidser sig voldsomt op hvis man sender et brev med en indbydelse til at rektor skal komme og holde en velkomsttale den første dag, direkte til rektor. Gimpen tænker selvfølgelig ikke så langt som at vi lissom ingen anelse kan have om dette, når hun eller andre instanser ikke har meddelt os dette. I stedet skal man kontakte Lars Thorsen som er informationsmedarbejder på økonomiske fakultet. Han kan vist nok formidle kontakter.


Hvorfor alle skal gå til et punk-show mindst en gang\nHvorfor alle skal gå til et punk-show mindst en gang\nJeg gik for at se The Menzingers spille i Tampa for et par uger siden med nogle venner. Jeg havde det sjovt. Det kan ikke understreges, hvor meget jeg elsker dette band ... ja, måske en smule: Mine veninder og jeg joker, at vi begge har 'band huzbands [sic].' Alt, hvad denne titel virkelig indebærer, er, at vi går til et hvilket som helst show i det trestatslige område, vi kan, vi rokker ud og uundgåeligt nørder over deres musikalske hotness. Katie har Brian fra Gaslight Anthem, Margo har Ben fra Lucero, og jeg har Greg fra Menzingers. Åh de ting, jeg ville gøre mod ham, hvis jeg fik chancen ... ja ... faktisk ... alt, hvad jeg sandsynligvis ville gøre, er bare at stirre slappt på ham, mens nogle savler snigede sig forsigtigt ud af hjørnet på min underlæbe. Anywhos, her er han:\nPunk rock er en fantastisk koncentration af ren energi og terapi. Selvom du kun nogensinde har lyttet til Top 40 hits, anbefaler jeg, at du går til et punk-show mindst en gang i dit liv. Brug ørepropper, hån på det sorte hav og bekæmp støvler, alt hvad du vil,bare gå.\nJeg kom virkelig ind i punk, da jeg var line cook. Vi havde en beat-up-stereo, som vi lyttede til i prep-tiden, og gennem de næsten knuste højttalere hentede jeg nogle fantastiske bands: Propaghandi, Descendents, Against Me!, (Early) Alkaline Trio, A Wilhelm Scream, Dillinger Four, NOFX , Rise Against, Radon, Strike Anywhere osv. Osv., Og siden jeg begyndte at arbejde med disse grimme, beskidte drenge i en alder af 18 år, begyndte jeg at gå på shows med dem, da jeg endnu ikke kunne binde over en flaske irsk whisky (skønt det kom senere ... åh dreng gjorde det). Og det var som om jeg opdagede noget bare ... Jeg ved ikke,Perfekt. Det var perfekt dengang, og det er stadig perfekt nu. Komplet med sårede skinneben og en grim cigarethoste elsker jeg stadig punk-shows. Her skal du også:\nEn yngre mig var lidt tøvende med at hoppe ansigtet først ind i mosh pit, men da jeg er blevet ældre, har jeg ikke længere nogen fucks tilbage at give (nej, seriøst, der var en FB livsbegivenhed og alt). Desuden er jeg temmelig muskuløs og tæt på min størrelse, selvom jeg er kort. Således kan du smide mig lidt mere end den gennemsnitlige dame, og jeg springer bare tilbage. Sjovt dog på The Menzingers show startede jeg ikke i pit. Jeg kiggede længselsfuldt efter de første par sange, inden jeg dykkede ind; som altid så det ud som angst-relief himlen derinde. Endelig sprang jeg ind, lige i midten ... og pludselig faldt intensiteten bare! Jeg blev så irriteret, indtil jeg vendte mig om og råbte på linjen med brødre bag mig, ”YO! Ved du, at fyre kan slå mig rigtigt ?! Kom! ” Som de lo til og kom over deres 'lille pige-hang-up' eller hvad som helst.\nDette er sagen ved show-going og pit-moshing: Du kan føle dig fuldstændig misantropisk, sur på verden, men tilbringe 10 minutter i en mosh pit, og du kommer væk med at kaste de massive chips på dine skuldre. Det er et todelt mirakel; Den ene, disse chips knuste på gulvet, da du sprang rundt som en udstukket flipper, der gik for den høje score; og to, den enkle sandhed, at det andet du falder det andet, vil en tilfældig fremmed hente dig. Det er en universel regel. Vi er alle her for at blive bølle, ikke for at blive trampet. Alle adlyder, alle hjælper, fordi alle sandsynligvis falder mindst en gang. Det er som et samfund derinde, et svedigt, ildelugtende samfund. Plus, bare at smide rundt hjælper med at frigøre enhver opsvulmet aggression. Jeg kom væk i aftes rolig og fuldstændig dækket af sved (min og andre), som om jeg lige havde brugt den sidste time på at meditere i en sauna.\nPlus, alt det, der løb rundt, var som at gennemføre en 2-dages træning: ingen overhovedet skyld over disse 3 (... 5 ...) carbombs! Aaaahhh, punk rock, hvordan jeg elsker dig.\nalle er i et forhold undtagen mig\nhvad er forskellen mellem at elske og have sex\nsove med nogen, du ikke elsker\npiger siger kun, at jeg hader dig over for de fyre, som de elsker\n27 mennesker om, hvorvidt det er egoistisk og fejt at dræbe dig selv\n14 uadskillelige tegn på, at din bedste ven er din eneste soulmate\n16 kvinder afslører, hvor lang tid det typisk tager dem at nå orgasme\n7 emner, du absolut skal bringe på en første date\nDu skal lære at leve, ikke at overleve


/ Aktuelt / Nyheder / 2017 / Maj / Beercycling får opmærksomhed blandt verdens største medier\nAt det er noget særligt, at brygge en øl ved hjælp af festivalgæster urin, er en god historie. Således har nogle af verdens største medier bragt historien om Landbrug & Fødevarers øl Pisner.\nPRESSEMEDDELELSE - 10. May 2017\nDet store amerikanske nyhedsmedie Huffington Post skriver: ”Is this the ultimate sustainable hipster beer?”. Historien om øllen er efterfølgende blevet delt på Huffington Posts Facebook-side, som har 9,4 mio. følgere.\nPå Twitter er #Pisner blevet stort, og på blot fem dage, er historien om øllen blevet eksponeret for mere end 40 mio. mennesker. Særligt den store amerikanske radiostations NPR, har bidraget til massiv opmærksomhed på Twitter. Med en følgerskare på 579.000 mennesker, er NPRs tweet nået ud til millioner af Twitter-brugere.\n- Det er jo helt fantastisk, at vi kan nå ud til millioner af mennesker uden for landets grænser. Forhåbentlig kan vi bidrage til at brande Danmark som et land, der går nye veje for bæredygtig fødevareproduktion. Blandt verdens politikere er der stort fokus på cirkulær økonomi, og Pisner-øllen må siges at være lige netop det i yderste potens, siger Karen Hækkerup, adm. direktør i Landbrug & Fødevarer.\nOgså amerikanske Fox News har fundet historien interessant. De skriver, at det ”desværre” er lykkedes et dansk bryggeri at brygge en øl på urin fra mennesker. Inden de beroliger deres amerikanske læsere med, at der ikke er urin i selve øllen.\nNogle af verdens største musikmedier britiske NME og amerikanske Pitchfork har opsnappet historien om øllen, der er blevet til ved hjælp af 50.000 liter urin opsamlet på Roskilde Festival 2015.\nPisner-øllen bliver brygget i samarbejde med Nørrebro Bryghus. Øllen er blevet til ved, at Landbrug & Fødevarer har spredt urinen fra Roskilde Festival på to hektar marker med maltbyg. Urinen er brugt som gødning til jorden, inden selve maltbyggen er blevet sået. Så der er altså ingen fare for, at man får festival-urin i munden, når man drikker øllen.\nPisner-øllen er også nået til Spanien, hvor en af landet største aviser El Pais skriver ”nej, det er ikke en joke. Dansk øl er brygget på urin fra mennesker.”\n- Idéen med Beercycling, som vi kalder projektet, var aldrig at få en masse international opmærksomhed. Men det er da kun en fjer i hatten for danske landmænd, hvis vi kan fortælle resten af verden, at vi er et progressivt og innovativt erhverv. Og hvis det samtidig kan give hele verden et billede af, at vi i Danmark faktisk er nogle af verdens bedste til at lave bæredygtige fødevarer, så klager jeg ikke, siger Karen Hækkerup.\nLæs den internationale omtale her:\nHuffington Post: http://www.huffingtonpost.com/entry/danish-beer-pisner-human-urine_us_59107662e4b0d5d9049e06ae?ncid=engmodushpmg00000004\nFox News: http://www.foxnews.com/food-drink/2017/05/08/beer-made-from-urine-don-t-even-notice.html\nNew York Magazine: http://www.grubstreet.com/2017/05/pilsner-made-with-human-urine.html\nEl Pais: http://internacional.elpais.com/internacional/2017/05/06/mundo_global/1494070983_745815.html\nNZ Herald: http://www.nzherald.co.nz/lifestyle/news/article.cfm?c_id=6&objectid=11851614\nAmerican Craft Beer: http://www.americancraftbeer.com/pilsners-piss-urine-beer-next-big-thing/\nGlobal News: http://globalnews.ca/news/3428854/danish-brewery-creates-beer-made-from-recycled-urine/\nDette print er foretaget fra http://lf.dk/aktuelt/nyheder/2017/maj/beercycling-faar-opmaerksomhed-blandt-verdens-stoerste-medier d. 1/3-2021 klokken 21:58.


Udvikling og ledelse - Skatteministeriet\nI Skatteministeriet er vi ambitiøse, også på vores medarbejderes vegne. Derfor lægger vi vægt på, at vores medarbejdere og ledere løbende får mulighed for at udvikle sig.\nSkatteministeriet arbejder aktivt med kompetenceudvikling og karriereplanlægning. Vi lægger vægt på, at du løbende udvikles fagligt såvel som personligt.\nDet er vigtigt for os, at vores medarbejdere hele tiden lærer nyt i hverdagen, og at de deler viden med hinanden. Derfor arbejder vi blandt andet på tværs af enhederne, hvis opgaverne indbyder til det.\nMedarbejdere har mulighed for at søge nye udfordringer ved at skifte til et andet kontor, indgå i større projekter eller være på turnus i en af koncernens styrelser. Nye kontorchefer rekrutteres desuden ofte blandt gruppen af special- og chefkonsulenter i ministeriet, men der rekrutteres også ledere blandt eksterne ansøgere.\nVores kompetencestrategi beskriver, hvad vi gør for løbende at udvikle medarbejdere og ledere.\nI Skatteministeriet forventer vi, at vores ledere løbende arbejder med at forbedre deres lederskab, og at de sparrer med hinanden om udfordringerne ved at være leder.\nGod ledelse i Skatteministeriet er evnen til at udøve både strategisk ledelse, faglig ledelse og medarbejderledelse – det hele på en måde, der afspejler departementets værdier. Vi har opstillet lederprofiler, der præcist beskriver kravene til vores ledere.\n“Vi tilbyder gode ledere, der kan stå i spidsen for medarbejderudvikling. Derudover har man mulighed for at være en del af en større transformation og omorganisering af hele organisationen med klar opbakning fra topledelsen og andre stakeholders.”\nAlle ledere bliver tilbudt coaching og anden kompetenceudvikling, for eksempel gennem deltagelse i eksterne netværk. Ledere bliver evalueret årligt i forbindelse med den årlige medarbejdertilfredshedsundersøgelse.\nDu kan læse mere om Skatteministeriets tilgang til ledelse i vores ledelsesgrundlag.


Jagten på Eva – Antikvariat Horsnæs\nForside / Bøger / Kvinder og mænd / Jagten på Eva\nJagten på Eva\nEmnet for bogen er det moderne menneskes opståen. Teorierne har gennem tiderne været mange og skiftende, herunder to hovedteorier. I følge den ene opstod det anatomisk moderne menneske et sted, hvorfra disse mennesker spredte sig ud over verden og overtog pladsen fra urmenneskene. Det er i denne teori, at vi finder ideen om en enkelt stammoder for hele menneskeheden, og teorien kaldes ofte for “Eva-hypotesen”. I følge den anden teori opstod det moderne menneske ud fra lokale grupper af urmennesker i hver verdensdel for sig. Således kulle nutidens asiater stamme fra asiatiske urmennesker som Peking-mennesket, og nutidens europæere fra de europæiske neandertalere. Denne hypotese benævnes ofte teorien om regional kontinuitet. Da alle nulevende befolkninger kan blandes og få formeringsdyugtigt afkom, tilhører de pr. definition samme art = Homi Sapiens, Derfor er der i dag ingen forskere, der fastholder teorien om regional kontinuitet i dens ekstreme form. Til gengæld er der mange bud på, hvor i spektret den bedste forklaring findes. Det er dette, at “Jagten på Eva” fortæller om.\nVarenr. 59.1-29. – Indbundet. – 1993. – 359 sider. – Udgået, men pæn biblioteksbog. – 105 kr.\nVarenummer (SKU): 59.1-28 Varekategorier: Bøger, Antropologi, etnologi og etnografi, Kvinder og mænd Tags: Afrika, antropologi, Etnologi, folkeslag, gener, kulturer, Mellemøsten, menneskets oprindelse, neanderthalere\n– Hvis evolutionen foregår sådan, som det nu er blevet beskrevet gennem mere end et århundrede, så stiller det mange spørgsmål og efterlader også tvivl. Måske besad generne med de moderne træk en eller anden indbygget fordel, der tillod dem netop at blive de dominerende? Måske skød generne frem og tilbage mellem befolkningerne som kugler i en pinballmaskine og rørte i farten ved en asiatisk erectus, der fik en tyndere hovedskal. Og generne fik måske en neandertal ved Hahnöfersand til at miste øjenbrynsbuen og en arkaier fra Tanzania til at danne en glattere pande? – Det står enhver frit for at gætte med på, hvornår racerne opstod, men genetikerne er kommet frem til spændende resultater, der viser, hvor nært Jordens folkeslag er forbundet. – Redskaber fra Negev til Galilæa viser, at hele området var befolket af små grupper mennesker. Der foregik en spredning af kulturer, og en spredning af kulturer har nok også omfattet en spredning af gener. Her opstod billedet af den slanke Eva, der fra Qafsehs højder spejdede ud mod de fjerne sumpe i horisonten og så en flok mennesker med buskede øjenbryn, der nærmede sig med køller i hænderne.\nDen skinbarlige virkelighed – om vidensproduktion inden for samfundsvidenskaberne\t Fanatikere. Når mennesker bliver ekstreme


-Ny carport med store skuffelser...\n-Ny carport med store skuffelser…\nMin mand og jeg har fået opført en carport af en lokal tømrermester, der havde afgivet et tilbud forinden. Det drejer sig om en carport, hvor der er træbeklædning på tre sider.\nTilbuddet var på 32.264 kr., og det svarer til den regning, som vi har modtaget og betalt. Men til vores store skuffelse er der ingen fliser som underlag, når vi kører bilen ind i carporten.\nVi tog for givet, at der selvfølgelig skal være "en bund" i en carport i stedet for et opkørt tidligere græsareal.\nI tilbuddet står "Færdigopført carport 4 gange 6 meter med den aftalte placering på grunden", og derunder følger en lang materialeliste, som vi ikke fatter ret meget af. Og det er denne liste, som tømreren henviser til, når han siger, at carporten ikke er bestilt med fliseunderlag.\nSkal der ikke være et fast underlag i en "færdigopført carport"?\nEfter det oplyste står I med en dårlig sag, for I har købt en carport, som bygges af de materialer, der fremgår af den omtalte liste.\nAt I har haft en anden forventning, kan I desværre kun lære noget af. Nemlig at det er vigtigt, der bliver indgået en detaljeret byggekontrakt, som beskriver, hvad man får til den tilbudte pris.\nDet er i øvrigt ikke tømrerarbejde at lægge fliser. Derfor er der tale om en ydelse, som I kunne have fået tømreren til at indhente pris på for derefter at medtage ydelsen i sit tilbud til jer. Når det ikke er sket, bliver det op til jer at få lagt fliserne, og det bliver for jeres egen regning.\nDer gælder ingen regler om, at der skal være fliser eller fx lamper i en "færdigopført carport". Juridisk set kan formuleringen udelukkende fortolkes på den måde, at tilbuddet er inklusiv arbejdsløn.


Apple gør batterisløvhed på iPhone valgfri\nTestudgaven af den nye softwareopdatering til iPhones gør det muligt at slå omstridt batterisparefunktion fra, så telefonen ikke bevidst gøres langsommere.\nPå disse iPhone-telefoner og de to iPhone 7-modeller har Apple tvangssænket hastigheden, hvis batteriet i telefonen er slidt. Fremover kan man selv vælge, om det skal fortsætte. Arkivfoto: Stephen Lam, Reuters/Scanpix Fold sammen\nMandag d. 29. januar 2018, kl. 10.15\nDen nye softwareopdatering af Apples mobilstyresystem iOS vil gøre det frivilligt, om man vil bruge den batterisparefunktion, som har gjort masser af iPhone-telefoner langsommere.\nApple bekræfter, at iOS til version 11.3 - som ventes klar i løbet af foråret, formentlig til marts - betyder, at alle, der har en iPhone 6, 6 Plus, SE, 6S, 6S Plus, 7 eller 7 Plus selv vil kunne bestemme, om den omstridte batterifunktion fortsat skal være aktiveret. Apple har offentligt måttet undskylde, at telefonerne bevidst blev langsommere som følge af den seneste softwareopdatering, hvis indhold ikke på forhånd var meldt ud.\nTelefonerne blev langsommere\nFlere har derfor anlagt sag mod Apple for bevidst at gøre de ældre telefoner langsommere og dermed øge salget af de helt nye - og langt dyrere - iPhone 8- og iPhone X-telefoner.\nUdviklerudgaven af iOS 11.3 - en foreløbig udgave, som stadig rummer mulighed for fejl, der skal rettes til den endelige udgave - udkom forleden og har fået tilføjet den nye funktion, som viser batteriets helbredstilstand, sådan som mange kender det fra deres PC. Her vil man kunne se, om batteriet trænger til at komme til service. Det er første gang, at iPhone- og iPad-ejere vil kunne orientere sig om batteriets tilstand og betydning for telefonens og tavle-PCens ydeevne. Hidtil har Apple forbudt alle apps, der aflæste batteriets helbredstilstand - ifølge kritikere for at kunne tjene ekstra penge, når folk indleverede deres telefon for at få skiftet batteri, hvad man ikke selv kan. Det har Apple hidtil taget lige under 500 kroner for.\nApple forsvarer sig med, at den påtvungne batterisparefunktion forhindrer, at telefoner med mere brugte batterier pludselig lukker ned, fordi de har nået den højeste belastning. Apple har derfor - som en slags plaster på såret - sat prisen ned på at få udskiftet sit aldrende batteri i resten af 2018. I Danmark er den officielle pris 229 kroner eller omkring en fjerdedel af den normale pris, men flere læsere fortæller Berlingske, at de har skullet betale 350 kroner for udskiftningen, som kun gælder for iPhones fra model 6 og fremefter og altså ikke f.eks. en iPhone 5.\nApple anbefaler aktivering\nApple anbefaler fortsat, at batterisparefunktionen er slået til, medmindre man får selve batteriet skiftet ud.\nBatterisparefunktionen blev tvangsindført i iOS 10.2.1. I iOS 11.3 vil man kunne se den under Indstillinger > Batteri, hvis man har en af de nyere telefoner, som blev ramt af den seneste opdatering.\nEjere af Apples Mac-PCer kan godt se oplysninger om batteriet her.\nApple skal betale 1,7 mia. dollar på grund af irsk forsinkelse\nApple halverer iPhone X-produktion\nNu skal der sættes OL-rekord i smartphone\nDansk opdagelse kan få fremtidens elektronik til at skrumpe\nHer er det største firma, du endnu ikke har hørt om


Officiel hjemmeside for Colonial Resort & Spa | Hoteller i Gananoque\nNyd et sikkert ophold på 1000 øer\nColonial Resort and Spa vil gerne forsikre vores gæster om, at vi vil gøre vores bedste for at give et sikkert ophold under denne igangværende Covid-19-pandemi. Hvis en gæst eller medarbejder har været ude af landet eller oplever Covid-19 symptomer, bedes du underrette vores reception. Her er et link til Ontario's selvvurderingsside:\nVi har implementeret nye foranstaltninger til at hjælpe med at holde både vores gæster og personale i sikkerhed, såsom:\nHåndrensningsstationer i områder, hvor sæbe og varmt vand ikke er tilgængelige.\nDer er installeret klare barrierer ved vores reception\nSocial distancering er påkrævet, mens der i hovedbygningen (lobby, gavebutik) og gulvmarkører er på plads. Vi beder gæsterne om social afstand udenfor på grunde / have / gårdhave og overholde regeringens regler om antallet af mennesker, der har tilladelse til at samles sikkert.\nRengøringsrutinerne er blevet ændret med endnu mere opmærksomhed på områder med høj berøring og brugen af et specielt desinficeringsprodukt.\nGæsteservicekataloger, telefonbøger og bibler er blevet fjernet fra værelserne.\nHurtig check-out er muligt. Se detaljerne nedenfor.\nPå grund af de nuværende Covid-19-regler, bliver vi nødt til at afbryde vores kontinental morgenbuffet, spa-tjenester, bar og puljer vil ikke være tilgængelige på dette tidspunkt. Vi holder dig opdateret, når regeringens regler ændres.\nVi beder om, at kun 1 person pr. Værelse kommer til at tjekke ind. Ideelt bør det være den person, hvis navn er på reservationen. Vi kræver myndigt udstedt foto-ID (kørekort eller pas) samt dit kreditkort. Vi beder om, at alle bruger håndrenseren, når de kommer ind i hovedbygningen.\nOphold over værelserne rengøres ikke som tidligere. Hvis du har brug for ekstra håndklæder osv., Bedes du ringe til vores reception, og en medarbejder vil efterlade dem på stolen uden for dit værelse. Vi beder om, at gæsterne binder deres affald og forlader det uden for døren til rummet. Eller gæsterne er velkomne til at bruge skraldespanden bag på hovedbygningen.\nHvis gæsterne betaler med deres kreditkort for deres værelse og har givet os en e-mail-adresse, kan vi tilbyde hurtig check ud. Du skal blot ringe til receptionen ved at ringe til 0 fra din rumtelefon, når du rejser. Din kvittering sendes til dig. Du kan lade din værelsesnøgle ligge på bordet inde i rummet.\nVi er heldige at have en stor grøn, parklignende plads her på byen! Nyd stilheden i det grønne rum, lysthus, vandresti, mens du er på feriestedet. Vores værelser har direkte adgang til det fri for frisk luft og nem adgang til dit værelse. Mange lokale restauranter har tage såvel som levering i løbet af denne tid. Du kan forhøre dig i vores reception om seværdigheder, der kan være åbne under dit besøg.


Bly - Tscherning\nBlysanering er et arbejde, hvor grundighed i planlægning og forberedelse er essentielt.\nVi fjerner bly så det ikke påvirker mennesker eller forurener det omgivende miljø. Med vores helhedsorienterede faglige og specialiserede tilgang, planlægger, identificerer og afgrænser vi opgavens omfang. Sanering sker bl.a. ved:\nEtablering af Miljøvogn med lovpligtige velfærdsforanstaltninger (evt. som pionér vogn).\nAt der etableres en lufttæt indeslutning og etablering af slusesystemer for adgang til arbejdsområdet.\nAt der etableres særligt filtreret ventilation, hvor der også skabes undertryk i arbejdsområdet, for at undgå spredning af blyholdigt støv.\nAffald med bly betragtes som farligt affald og skal nedpakkes i tæt og forseglet emballage og bortskaffes til godkendt modtagestation.\nArbejdet skal udføres med fuldt værneudstyr i heldragter og åndedrætsværn med luftsforsyning.\nVed mindre opgaver kan der udføres simplere sanering i tæt samarbejde med fx rådgiver.\nBly er et naturligt forekommende tungmetal, som har nogle særligt gode egenskaber eksempelvis mht. holdbarhed og fleksibilitet. Anvendelsen af bly blev først helt forbudt i Danmark i 2007.\nBly er et tungmetal, som er giftigt for alle levende organismer, det påvirker fx nervesystemet hos især børn, giver skader på nyrerne, forplantningsevnen m.v.. Bly kan optages i vores organisme via indånding, via huden eller slimhinder, eller ved direkte indtagelse igennem det vi spiser.\nBly findes især i ældre overfladebelægning (maling) i overraskende store mængder, men har også været brugt i fx elinstallationer, termovinduer, plast og andet. Derfor findes bly i rigtig mange bygninger.\nVi har derfor udviklet vore egne metoder, der kan fjerne den blyholdige maling uden at tage en masse af det bagvedliggende materiale med. På den måde sikrer vi, at mængden af blykontamineret affald bliver så lille som muligt. Hygiejne har også højt prioriteret i forbindelse med arbejdets udførelse. Endvidere er det udførende personale omfattet af et blodblymåleprogam.\nDerfor er alle vores involverede medarbejdere, fra sanitører til projektleder, specialuddannede og instruerede i netop denne type saneringsarbejde, således at omgang med materialet sker sikkerhedsmæssigt optimalt. Vi udfører som minimum altid blysanering i fuld overensstemmelse med gældende love og regler, Dansk Asbestforenings og Arbejdstilsynet vejledninger for fjernelse af bly, og i et tæt samarbejde med de relevante myndigheder. Vi afslutter altid opgaverne med at dokumentere det udførte arbejde.\nVi har i gennem mange år saneret bly på mange forskellige opgaver og under mange forskellige forhold. Vi har udviklet vores eget specialudstyr og metoder for at sikre, at arbejdet altid udføres optimalt og, beskytter mennesker og miljøet mest muligt. Tscherning deltager aktivt i den løbende forbedring og udvikling af retningslinjerne for arbejdets udførelse, udvikling af nye værktøjer og teknikker og sikkerhedsprocedurer. Vi samarbejder derfor med de førende eksperter på området og, deltager aktivt i arbejdet hos Dansk Asbestforening. Hvis det ønskes kan vi derfor også tilbyde at foretage screening af bygninger og installationer for bly, at tage prøver for analyser for blyindhold, opfølgende kontrol og, at udarbejde rapporter og handlingsplaner.


Mørklægningsloven forhindrer journalisten i at grave - Illustreret Bunker\nMørklægningsloven forhindrer journalisten i at grave\nDanmark er nordiske mestre i mørklægning på grund af vores nuværende offentlighedslov. På trods af det lykkedes det sidste års cavlingvindere at gøre Christiansborg en hemmelighed fattigere. Men kunne endnu mere komme frem i lyset med en lempeligere lovgivning?\nTEKST: Anna sofie Laue\nKan man vinde en Cavlingpris uden aktindsigt?\nDet kan man blive nødt til.\nDen danske offentlighedslov gør det nemlig muligt for regeringen at skjule selv de mest centrale informationer om en sag i Christiansborgs mørke kælder. Alligevel formår nogle få journalister at grave deres vej ned til hemmlighederne. En af dem er Thomas Foght, leder af Ekstra Bladets gravergruppe og sidste års vinder af Cavlingprisen. Her er, hvordan han kom derned.\n’Mettes Uønskede Børn’\nOg Cavlingprisen går til… ’Mettes Uønskede Børn’.\nThomas Foght og kollegerne Nagieb Khaja, Jeppe Findalen og Magnus Mio blev dekoreret med branchens fineste hædersmedalje tilbage i januar. Forud for den dag lå et halvt års intenst graverarbejde, hvor firemandsgruppen ikke havde haft andet på skrivebordet end sagen om de danske børn i de syriske fangelejre al-Roj og al-Hol.\nDet startede med et tip. En kilde kunne fortælle, at der angiveligt skulle ligge en rapport fra Forsvarets Efterretningstjeneste, som var blevet delt med fire ministerier, men ellers ikke havde set dagens lys.\n”Rapporten fortalte, at der var børn i de syriske fangelejre, der risikerede at blive smuglet ud og trænet til at begå terror af Islamisk Stat,” siger Thomas Foght.\nDenne oplysning startede jagten på sandheden – og den skulle vise sig at være både hård og lang. For Thomas og hans kolleger stod uden det værktøj, der ellers er vigtigst for deres daglige arbejde.\n”Offentlighedsloven spænder ben for at få aktindsigt i efterretningstjenestens operative forhold. Det vil sige, at man ikke kan få aktindsigt i, hvad efterretningstjenesten for alvor laver. Derudover er der ministerbetjeningsreglen, som gør, at alt, der er relevant for ministrene, bliver undtaget. Det har gjort det rigtig svært at få aktindsigt i det her forløb,” siger Thomas Foght.\nI sidste ende løb de fire herrer fra Ekstra Bladet afsted med Cavlingprisen. Men kampen for aktindsigt vandt de kun en sjælden gang imellem i løbet af deres projekt – og når de fik den, var der flere gange lavet så mange overstregninger i de udleverede dokumenter, at de alligevel var ubrugelige.\nSelvom det har været en sten i skoen for Thomas Foght og kollegerne, at aktindsigten har været så stærkt begrænset, så kommer det ikke som nogen overraskelse for ekspert Oluf Jørgensen, offentlighedsrådgiver og forskningschef emeritus hos Danmarks Medie- og Journalisthøjskole.\n“Der er tale om en generel tendens,” siger han.\nOffentlighedsloven er den lov i Danmark, der regulerer, hvilke dokumenter om myndighedernes forvaltning offentligheden kan få aktindsigt i. Generelt er offentligheden undtaget aktindsigt i dokumenter, der er kategoriseret som interne. I 2013 blev det bestemt, at denne kategori skulle udvides.\n“Man valgte at udvide de interne rum for ministerierne, så al kommunikation mellem ministerierne, altså mellem styrelser og departementer på kryds og tværs, nu også er defineret som et internt rum,” siger Oluf Jørgensen.\nI 2023 har offentlighedsloven – eller mørklægningsloven, som pressen har navngivet den – 10 års fødselsdag. Men ifølge Oluf Jørgensen er der ikke det store at fejre. For med det har Danmark også jubilæum som det nordiske land med den strammeste offentlighedslov.\n”Danmark er det land i Norden, der er mest lukket, når det handler om at få offentlig indsigt i grundlaget for politiske beslutninger,” siger Oluf Jørgensen. Efter hans vurdering er det et demokratisk problem.\n“Det er klart, at der ikke kan være offentlighed i hvad som helst. Der skal være nogle undtagelser, som for eksempel beskytter enkeltpersoners privatliv og statens sikkerhed. Men reglerne for at undtage interne dokumenter er for brede,” siger han.\nEn af de paragraffer i offentlighedsloven, som myndighederne påberåber sig oftest, er den såkaldte ministerbetjeningsregel. Særligt denne regel har også været afgørende i sagen om ‘Mettes Uønskede Børn’.\n”Hele ministerbetjeningsreglen gør jo, at det er enormt svært at få aktindsigt i noget, der er interessant – for at sige det ligeud. For hver gang noget har betydning for en minister, så kan de bare undtage det,” siger Thomas Foght.\nDet har af flere omgange været oppe at vende, om offentlighedsloven skal lempes. Sidste forår meldte Venstre ud, at særligt ministerbetjeningsreglen skal ses på igen og ændres i offentlighedens favør. Det er selvom, at Venstre er et af de partier, der var med til at danne det forlig, der holder liv i den nuværende lov.\nSenest var der høring om lovforslaget i Folketingets Retsudvalg i januar. På talerstolen var blandt andet Oluf Jørgensen for at fremlægge sine pointer. Men opbakningen til forslaget oplevede han ikke som stor.\n“Der sker jo ikke rigtig noget. Der er stadigvæk et forlig mellem Socialdemokratiet, Venstre og Konservative, og der er ikke nogen tegn på, at der bliver taget noget initiativ, der kan føre til ændringer,” siger han.\nReglerne for at ændre nuværende love gør også, at et eksisterende forlig skal opløses inden et nyt folketingsvalg, hvis der skal tages initiativ til en ny lov i den næste regeringsperiode. Med et år til næste folketingsvalg er prognoserne for en ny offentlighedslov altså ikke lovende.\n“Det er jo trist, synes jeg. Det er vigtigt for journalister at bruge offentlighedsloven til det, som den nu kan – og der hvor de ikke kan bruge den, må de ty til andre midler,” siger Oluf Jørgensen.\nDet nederste kælderrum\nGennem alternative metoder lykkedes det Thomas Foght og Ekstra Bladet at finde vej til Christiansborgs kælder.\n”Vi prøvede os frem. Vi tog direkte kontakt til embedsmænd, og nogle af dem mødte vi også op hos privat. Langsomt fik vi samlet det her puslespil, som viste, hvad der var sket,” siger Thomas Foght.\nGruppen er også gået så vidt som at søge aktindsigt gennem nogle af de danskbosatte pårørende til børnene i Syrien i et forsøg på at få partsindsigt. Generelt har et intenst kildearbejde været afgørende for de resultater, projektet har ført til.\nDet var også mere end en forgyldt statuette, som firkløverens afsløringer førte til. På Christiansborg havde offentliggørelsen af ’Mettes Uønskede Børn’ en tydelig effekt på beslutningstagerne. Presset steg på de involverede ministerier, flere ministre blev kaldt til samråd, og i sidste ende gav regeringen efter. Det betyder, at der i dag befinder sig 14 børn i Danmark, som ellers muligvis stadig ville befinde sig i en syrisk fangelejr.\nPå trods af sagens omfattende karakter er Thomas Foght overbevist om, at offentlighedslovens mørke stadig forhindrer de sidste dele af sagen om ‘Mettes Uønskede Børn’ i at blive afdækket.\n“Jeg tror, der ligger meget mere, som aldrig kommer til at se dagens lys. Jeg kan ikke dokumentere det, men ud fra de kilder, jeg har talt med, har jeg en fornemmelse af, at der ligger meget mere materiale rundt omkring i ministerierne, som ville få sagen til at fremstå i et endnu mere alvorligt lys,” siger Thomas Foght.\nHan mener, at artikelserien ville have haft endnu større konsekvenser for den siddende regering, hvis offentlighedsloven tillod det.\n“Hvis der var fuld åbenhed om alle delelementer af sagen, så er jeg overbevist om, at regeringen var blevet skiftet ud. Jeg har en tese om, at der ligger noget materiale i denne her sag, som ikke engang statsministeren ville kunne tåle blev fremlagt.”


Jeg har lovet mig selv at fejre det.\nMongoliet har tjekket ind!\nLad mig forklare, hvad jeg mener, men se først på kortet.\nRør også ved det og se click-popups (disse er ikke færdige, så hæng ved og start med de store lande).\nKortet er et særligt plugin på WordPress, det CMS-system, der ligger under nedersteetage.com. Det hedder DrawAttention. Det registrerer, hvor i Verden, sitet bliver læst. De blå områder/lande er der, hvor nedersteetage.com er opdaget. De grå områder har ikke tjekket ind endnu. Sandsynligheden for, at jeg har overset lande i de grå felter er ret stor.\nDet er overraskende, hvor langt nedersteetage.com når ud. Det skyldes delvist, at der er en engelsk del af sitet med direkte oversatte artikler. Men det kan ikke forklare det, for fænomenet fandtes, før der var direkte oversættelser. Det må betyde, at der Google-oversættes i stor stil – translate.google.com er en af de gode sider ved teknofascismen – det er intet så ondt, at det ikke er godt for noget.\nI dag var der nogen i Det Ydre Mongoli, Djengis Khan-territorie, der faldt over nedersteetage.com. Det skal fejres. En hyldest, en lovprisning til stepperne, kamelerne, hestene, bueskytterne og yurterne skal lyde herfra.