PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK. En analyse af fødevareområdet i Region Midtjylland - PDF\nDownload "PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK. En analyse af fødevareområdet i Region Midtjylland"\n1 PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK En analyse af fødevareområdet i Region Midtjylland Glenda Napier og Henrik Bjerregaard, REG X - Det Danske Klyngeakademi\n2 INDHOLD Forord Sammenfatning Om analysen Indledning Metode og afgrænsning Region Midtjyllands erhvervsmæssige specialiseringer på fødevareområdet Nøgletal for fødevareaktiviteterne i Region Midtjylland Fødevareaktiviteternes økosystem og aktører i Region Midtjylland Udvikling af en stærk klynge Anbefalinger Appendiks Idé & layout: Trine Vu, PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 2\n3 FORORD Vækstforum i Region Midtjylland har siden 2007 gjort en stor indsats for at opbygge stærke udviklingsmiljøer og løfte fødevarevirksomhedernes innovationskompetencer. Det er sket i er kendelse af, at fødevareerhvervet har stor erhvervspolitisk betyd ning for regionen, og at udviklingen på de globale markeder nødvendiggør, at virksomhederne er omstillingsparate og innovative. Ini tiativet er blevet understøttet af offentlige og private aktører, og her har ikke mindst etableringen af Agro Food Park og Future Food Innovation været med til at synliggøre, at der er innovationskraft i det midtjyske fødevaremiljø. Nu tager vi fat på den næste udfordring, nemlig at få klarlagt, prioriteret og udviklet de områder, hvor vi har særlige styrkepositioner og dermed konkurrencemæssige fordele globalt set. Og det kan regionen ikke gøre alene. Det kræver commitment og et tæt samarbejde mellem fødevareerhverv, videnmiljøer, uddannelsesinstitutioner og myndigheder - regionalt, nationalt og internationalt. Det er en ambitiøs dagsorden, men vi er klar til at tage udfordringen op og give vores seriøse strategiske bidrag til en stærk dansk fødevareklynge. I den forbindelse har vi med glæde noteret os, at Regeringen via Vækstpartnerskabsaftalen med det midtjyske Vækstforum anerkender en særlig midtjysk rolle i det danske innovationsmiljø på fødevareområdet. Den position bekræfter Regeringens Vækstteam for fødevarer (april 2013) ved i sine anbefalinger at omtale Østjylland som et dansk kraftcenter inden for fødevarer. Det er desuden helt i tråd med den vurdering, som OECD kommer med i sit review af innovationsarbejdet i Region Midtjylland og Region Syddanmark (OECD, 2012). Her efterlyser OECD en større grad af arbejds deling mellem regionerne i erhvervsudviklingsindsatsen, hvis man vil gøre en forskel for erhvervslivet, herunder fødevarebranchen. Med denne smart specialization analyse med fokus på klyngeudvikling har Region Midtjylland, Agro Food Park, Future Food Innovation og REG X taget det første skridt imod udviklingen af den fremtidige regionale ind sats på fødevareområdet - en indsats, som vi ser i en national kontekst med tydelig global adresse. Vi deltager selvfølgelig også i det spændende og nødvendige arbejde, der foregår i Foodbest-regi i forhold til at få skabt en stærk position for danske fødevarevirksomheder og videninstitutioner i et fælles europæisk innovations- og forskningsnetværk et Food4Future KIC. Vi tror på, at smart specialization er det, der skal til for at skabe regional vækst og nye arbejdspladser i en stærk, national fødevareklynge. Bent Hansen, formand for regionsrådet og formand for Vækstforum i Region Midtjylland Jan Mousing, formand for Agro Food Park og adm. direktør i Videncentret for Landbrug Lars Visbech Sørensen, formand for styregruppen for Future Food Innovation (FFI). Konsortiet bag FFI: Agro Business Park, AgroTech, VIFU, Teknologisk Institut og Aarhus Universitet (MAPP centeret og AU FOOD) Lotte Langkilde, leder af REG X Det Danske Klyngeakademi Maj 2013 DEN EUROPÆISKE UNION Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Vi investerer i din fremtid PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 3\n4 PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK En analyse af fødevareområdet i Region Midtjylland SAMMENFATNING Det danske fødevareerhverv står over for nogle store globale vækstmuligheder de kommende årtier. Det er afgørende for udviklingen af den danske styrkeposition på fødevareområdet, at de særlige danske landbrugs- og fødevarekompetencer bliver bragt i spil og kommer med i konkurrencen om innovation, iværksætteri, vækst og beskæftigelse på globalt plan. Det kan ikke forventes, at den fremtidige vækst i beskæftigelsen på fødevareområdet vil komme fra de erhvervsområder, der har undergået store effektiviseringer i de seneste år, eller alene fra nærmarkederne, som kendes i dag. Derfor er det vigtigt, at eksisterende erhvervsmæssige specialiseringer på fødevareområdet styrkes sammen med udvikling af nye erhvervsmæssige specialiseringer i krydsfeltet mellem fødevarer og klima, miljø og sundhed. Det er også på disse nye hybridområder, at der forventes at være en voksende global efterspørgsel på innovative løsninger. Den kvantitative analyse viser, at en stor del af den danske beskæftigelse, omsætning og eksport inden for fødevareerhvervet er koncentreret i fødevarevirksomheder, der er lokaliseret i Region Midtjylland. Den viser også, at der er nogle særligt stærke erhvervsmæssige specialiseringer inden for fødevareerhvervet i Region Midtjylland. Det er særligt på områderne fødevareanalyse og rådgivning, forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser, forarbejdning af kød og produktion af ingredienser. Da den danske fødevareklynge er blandt de førende i verden, må det antages, at de erhvervsmæssige specialiseringer i Region Midtjylland kan karakteriseres som værende i verdensklasse og med store vækstpotentialer. Den kvalitative analyse viser, at der er stor interesse blandt virksomheder og andre klyngeaktører for at udvikle en stærk fødevareklynge. De store etablerede virksomheder, iværksætterne, mindre vækstvirkosmheder og videnaktørerne har forskellige styrker og kan under de rigtige forhold komplementere hinanden og højne innovationskraften ved at indgå i tætte klyngesamarbejder. Der er en stor volumen af større etablerede virksomheder til stede i regionen, og de har en betydelig markedsposition og afsætningsorganisation. Men de har brug for nye input for at højne deres innovationskapacitet. Der er en høj koncentration af videnaktører til stede i regionen, som særligt har kompetencer inden for det primære erhverv og landbrugsforskning, procesteknologi og markedet. Videnaktørerne kan spille en væsentlig rolle i klyngesamarbejder ved at sikre, at deres unikke viden kommer ud i virksomhederne til gavn for udviklingen på fødevare området. Der er nye unge iværksættervirksomheder med store vækstpotentialer på vej, som arbejder inden for hybridområder i krydsfeltet mellem fødevare og klima, miljø og sundhed. De bringer innovation til fødevareerhvervet, men de har brug for at komme ind i tættere samarbejder med de store etablerede virksomheder for at optimere deres bidrag til innovation og vækst. Omfanget af samarbejde på tværs af aktørerne på fødevareområdet kan styrkes yderligere i et fremtidigt klyngearbejde. Virksomhederne på fødevareområdet i Region Midtjylland har en voksende interesse for øget samarbejde med vægt på åben innovation, og strategiske tiltag i en række større virksomheder åbner op for nye muligheder for samarbej de omkring åben innovation. De store etablerede virksomheder kan sikre adgang til større markeder for de mindre innovative vækstvirksomheder, mens disse til gengæld kan supplere de store virksomheder med deres innovationskraft. Med identificeringen af de erhvervsmæssige specialiseringer inden for fødevareområdet kan Region Midtjylland med fordel tilbyde sig som aktiv samarbejdspartner i nationale og internationale samarbejder. Inden for de identificerede specialiseringer vil aktørerne fra Region Midtjylland være en naturlig drivkraft i en dansk fødevareklynge. På andre områder er det vigtigt, at regionen og aktørerne kobler sig på initiativer, hvor andre har særlige erhvervsmæssige specialiseringer og spidskompetencer. På den måde kan det danske fødevareerhverv udvikle sig på flere væsentlige områder. For at udnytte de erhvervsmæssige vækstpotentialer og synergieffekter, og samtidig styrke samarbejdet med forsknings- og videninstitutioner anbefales det blandt andet, at der etableres formaliserede klyngesamarbejder og en klynge organisation, der kan udløse potentialet og medvirke til at skabe innovation, vækst og beskæftigelse på fødevareområdet i Region Midtjylland og resten af Danmark. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 4\n5 OM ANALYSEN Region Midtjylland, Future Food Innovation, Agro Food Park og REG X er gået sammen i et analysepartnerskab med det formål at skabe et faktabaseret grundlag for udvikling af fødevareområdet i Region Midtjylland. Analysen er udarbejdet og projektledet af REG X - Det Danske Klyngeakademi. Analysens formål er at udarbejde en faktabaseret kortlægning af specialiseringen i Region Midtjyllands fødevareaktiviteter med et fremadrettet fokus på klyngeudvikling og smart specialisering. Herunder også at identificere centrale aktører, initiativer og indbyrdes relationer på området. Det undersøges om fødevareaktiviteterne i Region Midtjylland kan udvikles til centrum for en national og international fødevareklynge, og der udarbejdes anbefalinger for en fremadrettet styrkelse af området. Analysen er input til en fremadrettet erhvervspolitisk udvikling af Region Midtjyllands fødevareaktiviteter. Det indebærer input til en kommende justering af strategi og handleplan for Region Midtjyllands særlige indsats på fødevareområdet, og arbejdsgrundlag for 2. generation af Future Food Innovation initiativet. Den bidrager endvidere til arbejdet med at udvikle en positionering af Agro Food Park i et internationalt perspektiv. Endelig ses analysen som et pilotprojekt for arbejdet med smart specialisering i Region Midtjylland. Det er første gang, at der foretages en kortlægning af regionale specialiseringer og spidskompetencer på fødevareområdet og krydret med fortællingen om klyngeudvikling, er det et mål, at analysen kan inspirere til nytænkning omkring betydningen af regionale specialiseringer for den regionale og nationale vækstagenda. REG X arbejder for at udvikle arbejdet med klynger og klyngeanalyser. Det er i REG X interesse at bidrage til opbygning af ny viden og kvantitative og kvalitative metoder, der kan anvendes til at skabe en stærkere platform for smart specialisering i fremtidig klyngeudvikling. OM FORFATTERNE Glenda Napier er analysechef og Henrik Bjerregaard er konsulent i REG X Det Danske Klyngeakademi. Rapporten er udarbejdet med faglige input fra særligt Jan Dalskov, som også har deltaget i gennemførelse af interviews, Søren Madsen, Gyda Bay, Søren Rosenkrantz Riber, Erik Sejersen og Lars Haahr Jensen. REG X og Oxford Research har i samarbejde udarbejdet analysens kvantitative datamateriale. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 5\n6 INDLEDNING DANMARKS LANDBRUGS- OG FØDEVAREKLYNGE Den danske landbrugs- og fødevareklynge er stor og fylder meget både i dansk økonomi og i den globale konkurrence på landbrug, landbrugs teknik og fødevarer. Målt på beskæftigede er den danske landbrugsog fødevareklynge den anden største landbrugs- og fødevareklynge i Europa - kun overgået af Bretagne i Frankrig - og den tredjestørste klynge i den vestlige del af verden. 1 Tal for eksporten taler sit helt eget tydelige sprog. I 2011 udgjorde landbrugs- og fødevare eksporten knap 120 mia. kr. svarende til 20 procent af den samlede danske vareeksport, og den er vokset med over 30 mia. de seneste ti år. 2 Og med nye voksende markeder er der ingen tvivl om, at erhvervet udgør et stort er hvervsmæssigt vækstområde for danske virksomheder. Ifølge Regeringens Vækstteam for Fødevarer har erhvervet mulighed for at øge eksporten med omkring 50 milliarder kroner om året og samtidig skabe op mod nye job i den danske fødevaresektor inden DE GLOBALE UDFORDRINGER SKABER NYE VÆKSTMARKEDER En del af erhvervets vækst skal virksomhederne hente på nye vækstmarkeder. De globale udfordringer med voksende befolkninger og større belastninger på miljø og klima kræver forandringer i den måde vi producerer vores råvarer og forælder vores fødevarer. Disse forandrin ger formodes at skabe vækstmuligheder i hele fødevare erhvervets værdikæde, især på nye teknologiområder inden for bl.a. miljøteknologi, bioressourcer samt ny produktionsteknologi. Adgangen til råvareressourcer er udfordret i takt med voksende befolkninger. Jordens befolk ning forventes at vokse med 1 milliard menne sker frem mod I dag er 40 lande ramt af fødevaremangel. Der er behov for en forøgelse af fødevareproduktionen på 40 procent frem til 2030 for blot at opretholde adgangen til føde varer på 2013-niveau, og en 70 procent forøgelse frem mod Hertil kommer voksende udfordringer på råvaresiden. Fra 1940 til 2000 er der sket en fordobling af den generelle råvareprisindeks og i perioden 2000 til 2010 er priserne på råvarer tredoblet. 6 En voksende fødevareproduktion kræver ud fra de nuværende produktionsteknologier øget råvareadgang, som medfører stigende råvarepriser på især vand, korn, råolie, gødningsstoffer. Fødevareproduk- tion er afhængig af store dele af de tilgængelige ferskvandsressourcer i dag. Og hvis der skal produ ceres flere fødevarer er behovet for vand også voksende. Ifølge OECD forventes vandmanglen at stige, og i 2030 vil halvdelen af verdens befolkning leve i områder med vandmangel. 7 Udfordringer med voksende fødevareproduktion hænger også tæt sammen med klima- og miljømæssige udfordringer. Forurening er en problemstilling, som alle lande skal forholde sig til, og som har store økonomiske konsekvenser. F.eks. koster luft- og vandforurening i Kina 4,3 procent af Kinas BNP. 8 Dertil kommer, at der også er udfordringer på sundhedsområdet i den vestlige del af verden, hvor en voksende ældre byrde og sundhedsrelaterede problemstillinger i befolkninger øger presset på landes velfærdsbudgetter og stiller voksende krav til de føde varer, som vi indtager. Mange af de globale udfordringer er tæt forbundet, og kan ikke umiddelbart løses isoleret. Den fremtidige adgang til bæredygtige og sunde rå- og fødevarer bliver en begrænsende faktor for global fødevareproduktion og vil bestemme vækstmulighederne for landbrugs- og fødevare branchen. Det er nødvendigt at finde løsninger, som går på tværs af sektorer som f.eks. sundhed, miljø og fødevareproduktion. De store udfordringer stiller krav til nytænkning af innovative løsninger. Med andre ord vil de globale udfordringer være driver for innovation i verdens virksomheder samtidig med, at der skal samarbejdes på tværs af forskellige industrier for at løse de tæt forbundne problemstillinger. DEN GODE NYHED FOR LANDBRUGS- OG FØDEVAREERHVERVET Den gode nyhed er, at netop landbrugs- og fødevareerhvervet kan medvirke til at udvikle og levere innovative kommercielle løsninger, der kan bidrage til at løse de store globale udfordringer. Der er en åben global spillebane, hvor den danske landbrugs- og fødevaresektor kan bidrage til at sætte en helt ny dagsorden. Det skyldes, at erhvervet har potentialet til at videreudvikle en bæredygtig og sammenhængende produktion af fødevarer baseret på den mangeårige tradition for værdikæde-baseret ejerskab og organisering, som er unik for Danmark. Det forudsætter samtidig, at der i erhvervet er virksomheder, der kan se potentialet og er villige og i stand til at gå ind i kampen om nytænk 1: FORA, Den danske landbrugs- og fødevareklynge i et internationalt perspektiv, : Landbrug og Fødevare, Fakta om Erhvervet, : Vækstteam for Fødevarer, : National Intelligence Council, Global Trends 2030: Alternative Worlds, : FAO, : World Bank Commodity Price Data, : OECD, OECD Environmental Outlook to 2030, : Verdensbanken, PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 6\n7 ning og innovation på fødevareområdet. Det stiller krav til både eksisterende virksomheder og nye innovative iværksættere, der i tæt samarbejde kan løfte denne udfordring. KLYNGER OG REGIONALE SPECIALISERINGER ER KONKURRENCEPARAMETRE Virksomhedssamarbejder kendes også som klynger. Klynger er vækstmotorer og innovationsdrivere. 9 De består af en geografisk koncentration af virksomheder, videnaktører og andre relevante spillere inden for en erhvervsmæssig specialisering, som indgår i strategiske samarbejder for at opnå innovation, vækst og konkurrencemæssige fordele, som de ikke kan opnå alene. 10 For mange klynger spiller geografien en stor rolle. Klynger tager ofte udgangspunkt i et geografisk område, der på forskellige måder har kapacitet til at agere klyngens kraftcenter. Et kraftcenter bygger på en særlig stærk erhvervsmæssig specialisering og tilstedeværelse af virksomheder. Det lokale element er væsentligt i klynger af hensyn til nærhedsprincipper om medarbejdermobilitet og facilitering af mødet mellem virksomhederne og opbygning af tillid mellem dem et vigtigt element i innovationssamarbejder. BÅDE EN NATIONAL OG REGIONAL UDFORDRING Den globale konkurrence om vækst og innovation har således både et nationalt og regionalt perspektiv. 11 Det er først og fremmest en konkurrence mellem virksomheder med afsæt i bredere nationalt forankrede erhvervsområder som f.eks. cleantech. Byggestenene for at transformere nationale erhvervsområder til et særligt stærkt erhvervsområde - dvs. styrkeposition - er tilstedeværelsen af danske virksomheder med globale markeder samt gode nationale rammebetingelser for innovation og iværksætteri. Det indebærer også adgang til tætte samarbejder med universiteter og videninstitutioner i verdensklasse. På den anden side er det mere specifikke erhvervsspecialiseringer, som medvirker til at give landene deres unikke position på det globale marked. De erhvervsmæssige specialiseringer er betinget af de virksomheder, stedbunde kompetencer og viden, der er til stede i klynger og dermed også i regioner. Den globale konkurrence er på den måde en konkurrence mellem mindre geografiske områder 12 en konkurrence om både at være et skridt foran andre regioner, men også at være en attraktiv samarbejdspartner. Som følge heraf knyttes mulighederne for at påvirke de erhvervsmæssige specialiseringer i stigende grad til regionerne. I det regionale erhvervspolitiske arbejde er det derfor vigtigt, at regionerne fokuserer erhvervsudviklingen fra generelle indsatser til specialiserede indsatser, som bygger på deres erhvervsmæssige specialisering. FØDEVAREAKTIVITETER I REGION MIDTJYLLAND Danmark har et fødevarekraftcenter i Østjylland. 13 I Region Midtjylland yder fødevareerhvervet et betydeligt bidrag til den samlede danske økonomi. Den regionale fødevaresektor står for 55 procent af den danske fødevareeksport og udgør en væsentlig andel af den regionale beskæftigelse og bruttoværditilvækst (begge cirka 16 procent), men der er grundet løbende effektiviseringer forsvundet et antal arbejds pladser inden for området. 14 Region Midtjyllands Vækstforum har lanceret en særlig fødevareindsats for at udvikle fødevareerhvervet, øge innovationskraften og fastholde og skabe nye arbejdspladser. I 2009 blev Klog Hverdagsmad iværksat som en særlig megasatsning inden for fødevareområdet. Desuden er der nedsat et Fødevareråd for at følge og koordinere den samlede fødevareindsats. Men for at styrke deres vækstpotentiale er det afgørende, at regionens landbrugs- og fødevarevirksomheder er klædt på til at bevæge sig ind på nye markeder, se vækstmuligheder i de globale udfordringer og indgå i tætte innovationssamarbejder med andre virksomheder. SMART SPECIALISERING FRA BREDDE TIL SPECIALISERING Den globale kamp om viden og innovation stiller nye krav til den måde vi udvikler og organiserer vores erhvervspolitik. Arbejde med at udvikle og styrke både nye og eksisterende erhvervsmæssige styrkepositioner for at fremme vækst og innovation er netop af EU-Kommissionen beskrevet som smart specialisering. 15 Smart specialisering defineres ved, at regioner opruster deres erhvervsindsats på områder, hvor de (potentielt) har nogle særlige stærke erhvervsmæssige spidskompetencer eller specialiseringer. Det er et forsøg på at bevæge sig væk fra brede erhvervsområder til udvikling af mere specifikke erhvervsspecialiseringer. En strategi for smart specialisering bygger på analyse af eksi sterende og potentielle erhvervsspecialiseringer samt identifikation af de aktører, som kan bidrage til at udvikle klyngen og dens specialiseringer. Alle EU-medlemsregioner skal have smart specialiseringsstrategier inden 2014 for at være berettigede strukturfondsmidler og på den måde er smart specialise ring også kommet til Danmark. Et nyere OECD-studie af innovationskraften i Region Midtjylland peger på, at der er behov for en mere omfattende scanning af Region Midtjyllands internationale positionering inden for de erhverv, som bliver prio riteret erhvervspolitisk i regionen, dvs. deres klynger - 9: Delgado, Porter og Stern, Clusters and Entrepreneurship, : Porter, The competitive advantages of nations, : Porter, The competitive advantages of regions, : Her tænkes ikke specifikt på de administrative regioner, men på geografiske områder/klynger. 13: Vækstteam for Fødevarer, : OECD, OECD Reviews of Regional Innovation: Central and Southern Denmark 2012, : EU-Kommissionen, Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020, PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 7\n8 og herunder fødevareerhvervet. 16 På den måde anbefaler OECD, at der udarbejdes en strategi for smart specialisering i Region Midtjylland. Det er dermed i Region Midtjyllands interesse at basere de fødevaremæssige erhvervsudviklingsaktiviteter på valide fakta med henblik på at støtte udviklingen af en stærk fødevareklynge, der kan bidrage til at realisere erhvervets vækstpotentiale. Der er særligt behov for en sammenhængende kortlægning af virksomhedernes karakteristika, kompetencer og behov set i forhold til globale tendenser. Formålet er at sikre, at den erhvervspolitiske indsats målretter sig de specifikke forhold, der gør sig gældende i netop Region Midtjylland. NYE FORMER FOR KLYNGEANALYSER Med afsæt i ovenstående gennemgang står det klart, at forudsætninger for at skabe en stærk klynge i vækst er, at klyngen tager afsæt i dens unikke specialiseringer, skaber grobund for fornyelse og virksomhedssamarbejder og ser vækstmuligheder i de globale udfordringer. Denne analyse undersøger derfor også fødevareaktiviteterne i Region Midtjylland i forhold til tre dimensioner: nye og eksisterende erhvervsmæssige specialiseringer, tilstedeværelsen af multidisciplinære samarbejder og de globale udfordringer, jf. figur 1. Det kræver nye analysemetoder at afdække disse forhold. Klyngeanalyser er fortsat et område i udvikling, hvilket skyldes, at klynger kan være svære at måle og særligt erfaringer med regionale kvantitative benchmarks er begrænsede FIGUR 1 FORUDSÆTNINGER FOR EN STÆRK KLYNGE Nye og eksisterende erhvervsmæssige styrkepositioner Multidisciplinære synergi og samarbejder i Danmark. For det første er der ikke en stor tradition for kvantitative regionale klyngeanalyser i Danmark. For det andet er data begrænset. Betragter man Danmark udefra, så kan det være svært at få øje på de regionale specialiseringer. Det skyldes bl.a., at de metoder, der i dag anvendes til at kortlægge de europæiske klynger ikke er tilstrækkeligt geografisk detaljerede. Dette er en særlig udfordring for Danmark, idet hele landet betragtes som kun én region inden for europæisk benchmarking af klynger. Klyngeanalyser skal også mere end at kvantificere klyngerne. Som noget nyt skal de også kunne identificere klyngens aktører, deres samarbejde, dynamikken og sammenhængskraft. Man kan beskrive en sådan kortlægning som at kortlægge klyngens økosystem. Smart specialisering forudsætter et stærkt økosystem for at kunne udvikle en erhvervsmæssig specialise ring. Det er nødvendigt at have stærke aktører, som kan medvirke til at udvikle eksisterende og nye specialiseringer. Der er endnu ikke udviklet gængse modeller, som kan anvendes til at beskrive en klynges økosystem. I rapporten introduceres en ny model for en klynges økosystem, som bruges til at forstå dynamikkerne mellem landbrugs- og fødevarevirksomhederne i Region Midtjylland mere specifikt. Metoder til at kort lægge tilstedeværelsen af relevante aktører og deres behov vil af sagens natur være af mere kvalitative af karakter. STRUKTUR Rapporten fremstiller først en kvantitativ analyse af de erhvervsmæssige specialiseringer, der særligt kendetegner Region Midtjyllands fødevareaktiviteter. Herefter analyseres virksomhedernes udvikling ved at se på nøgletal som deres samlede beskæftigelse, eks port mm. Men en høj beskæftigelseskoncentration skaber ikke en klynge alene. Det er også nødvendigt at se på aktørerne, deres sammenhænge og dynamik. Derfor undersøges regionens fødevareaktiviteter dernæst som et økosystem, hvor formålet er at identificere de drivende aktører og se på sammenhænge og dynamikker i økosystemet. På den baggrund fremstilles en række anbefalinger til, hvorledes de regio nale fødevareaktiviteter, som er beskrevet i analysen, kan styrkes med det formål at udvikle de regionale fødevareaktiviteter til en stærk national og international fødevareklynge. Globale udfordringer = globale vækstmuligheder En potentiel fødevareklynges unikke vækstmuligheder KILDE: EGEN FREMSTILLING PÅ BAGGRUND AF BOSTON CONSULTING GROUP, : OECD, OECD Reviews of Regional Innovation: Central and Southern Denmark 2012, PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 8\n9 METODE OG AFGRÆNSNING BEGREBSAFKLARING I analysen undersøges virksomheder, der direkte eller indirekte bidrager til fremstilling af føde varer. Det inkluderer alle varer, der direkte eller indirekte er egnet som menneskeføde. Føde varer dækker både madvarer og drikkevarer samt va rer, der ikke i sin nuværende handelsform umiddelbart kan spises, før der sker en forarbejdning heraf - for eksempel korn. Det er den definition, rapporten refererer til, når det gælder fødevare aktiviteter eller fødevareområder. KVANTITATIVT OG KVALITATIVT DATA I analysen bliver styrken af de regionale erhvervsmæssige specialiseringer på fødevare området identificeret for at afklare, om der i Region Midtjylland overhovedet er kritisk masse for en fødevareklynge. Fordelingen af den private beskæftigelse inden for landbrug og fødevarer undersøges på tværs af de danske regioner. Dernæst undersøges hvilke særlige erhvervsmæssige specialiseringer, der gør sig gældende på fødevareområdet. Hertil sammenlignes styrken af 14 forskellige erhvervsmæssige underområder for at undersøge hvilke områder, der særligt kendertegner Region Midtjyllands fødevareaktiviteter. Sammenligningerne af beskæftigelsen er udarbejdet som en analyse af lokaliseringskvotienten (LQ). LQ-metoden kan bruges til at sige om en given type beskæftigelse er overrepræsenteret i et geografisk området sammenlignet med andre områder. Hertil er anvendt data fra Experian databasen med data for beskæftigelsen fra Herefter undersøges nøgletal som omsætning og eksport for fødevareområdet i Region Midtjylland i perioden Data for virksomhedernes nøgletal er trukket fra Danmarks Stati stik baseret på 2010-tal. Denne del af analysen er en nulpunktsanalyse, hvor der tages udgangs punkt i 2010 som baseline år. Det betyder, at en gruppe af virksomheder følges bagudrettet. Der måles således ikke på virksomheder, hvis de er virksomheder, der er startet og lukket ned før Forskellen i data fra henholdsvis Experian og Danmarks Statistik skyldes, at det ikke har været muligt at lave regionale LQ analyser baseret på Danmarks Statistik data. Konsekvensen af metoden er, at LQ er branchebaseret, hvor nøgletallene er udviklet ved brug af en manuel identifi cering af virksomheder tværs af brancher (se også appendiks A for nærmere uddybning herom). Endvidere er der gennemført omtrent 40 interviews med centrale eksperter, aktører og virksomheder på fødevareområdet i Region Midtjylland (se endvidere appendiks B for liste over interviewpersoner). Det er input fra disse interviews, der danner grundlaget for den kvalitative analyse og vurdering af økosystemet på fødevareområdet. Denne del af analysen skal på ingen måde ses som en evaluering af området og aktørernes indsats på området, men alene som input til en fremadrettet udvikling af en fødevare klynge på fødevareområdet. I den kvalitative analyse af økosystemets aktører herunder vidensinstitutioner og rådgivere an vendes input fra interviews til at karakterisere aktørerne. Det er særligt input fra de adspurgte virksomheder, der ligger til grund for denne del af analysen. Til kortlægning af fødevarerelateret viden og forskning er der anvendt input fra eks perter og eksisterende kortlægninger på området. 17 Til analysen af virksomhederne er det deres egne vurderinger, der ligger til grund for analysen, sammen med en vurdering fra analysepartnerskabet. Interviewene er anonymiseret, og analysepartnerskabet har løbende i analysen foretaget en vurdering af interviewenes indhold. AFGRÆNSNING Der er erhvervsområder i den kvantitative analyse, som er undladt selvom de er en del af værdikæden på fødevareområdet. Grossister er medtaget i den kvantitative analyse. Detailhandlen og gastronomi er ikke medtaget i analysen. Det skyldes, at koncentrationen af detailhandel i nogen grad følger befolkningens koncentration, og ikke nødvendigvis er et udtryk for en erhvervsmæssig specialisering. Branchen har typisk høje omsætningstal og mange ansatte og kommer let til at forvride billedet af hvor mange, der egentligt arbejder med fødevarer. Derud over er detailhandel meget bredt, og de der dominerer billedet som f.eks. Coop, Dansk Supermarked, Reitan, Supergros har ikke som sådan en fødevaremæssig specialisering. Deres lokalisering skyldes typisk ej heller tilstedeværelsen, af særlige kompetencer, råvarer eller 17: Forsknings- og innovationsstyrelsen, kortlægning af dansk fødevareforskning 2010 PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 9\n10 lignende, men udelukkende hvor kunderne er altså i de tæt befolkede områder. At et givent område har rigtigt mange ansatte inden for detailhandel vil derfor først og fremmest skyldes befolkningstæthed og ikke en særlig specialise ring eller konkurrencefordel. Det ville dog have været muligt at lave en analyse af detailkædernes hovedkontorer (en HQanalyse) for på den måde at undersøge, om Region Midtjylland er særlig overrepræsenteret i forhold til tiltrækningen af dem. F.eks. kunne man have undersøgt placeringen af Dansk Supermarked ved Aarhus og sammenligne med f.eks. COOP i Albertslund for at undersøge deres vurdering af en placering og rolle i en fødevareklynge. Gastronomi, restauranter og catering er undladt af den kvantitative analyse. Det skyldes en betragtning om, at de måske i højere grad er en del af en turistklynge/ oplevelsesøkonomi. Igen er hovedreglen, at restauranterne er der, hvor der er mange mennesker og/eller turister. Der er uden tvivl nogle restauranter, som er meget specialiserede, og hænger tæt sammen med særlige lokale råvarer og kompetencer. Men disse vil rent kvantitativt drukne i mængden mellem alle dem, der ikke har denne lokale/regionale tilknyt ning. På trods af undladelsen af detailhandlen og gastronomi i den kvantitative analyse vil der i værdikædetænkningen omkring fødevareaktiviteter i Region Midtjylland sikres, at denne vigtige del af fødevareerhvervet inddrages strategisk i udviklingen af Region Midtjyllands fødevareaktiviteter. F.eks. kan gastronomien være et vigtigt element i en klyngens værdikæde, idet de kan medvirke til at sætte bæredygtighed på dagsorden ude hos forbrugerne, da de anskueliggøre, hvordan et bæredygtigt måltid kan se ud. Se endvidere Appendiks E for nærmere beskri velse af fødevareområdets værdisystem. Andre erhvervsområder er også undladt i analysen som f.eks. pelsdyr. REG X har valgt at undlade pelsdyr af analysen, da det i denne analyse sammenhæng i højere grad betragtes som en del af en beklædnings/mode klynge. Analysen er desuden begrænset i sit geografiske analysefelt, idet genstand for analysen er fødevare området i Region Midtjylland. Grunden hertil er et ønske fra Region Midtjylland og øvrige partnere i ana lysepartnerskabet at undersøge om der i regionen er en særlig erhvervsmæssige styrke position tilstede på fødevareområdet, der evt. kan danne udgangspunkt for udvikling af en stærk dansk fødevareklynge. Det er ikke opfattelsen, at de administrative regioner skal ses som begrænsende rammer for en erhvervsmæssig udvikling. Det er således i alles interesse, at der også på fødevareområdet samarbejdes på tværs af regioner. Men som anbefalet af OECD og EU-Kommissionen er det en styrke, hvis de danske regioner i højere grad faktabasere deres erhvervspolitik og bevæger sig bredde til specialise ring i dette arbejde. Det indebærer identificering af erhvervsmæssige områder, hvor de har særlige styrkepositioner. Til det formål er nærværende analyse et pilot projekt, der evt. kan inspirere lignede analyser på andre erhvervsområder. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 10\n11 REGION MIDTJYLLANDS ERHVERVSMÆSSIGE SPECIALISERINGER PÅ FØDEVAREOMRÅDET LANDBRUGS- OG FØDEVARE- BESKÆFTIGELSE PÅ TVÆRS AF REGIONER Den første del af den kvantitative analyse er at undersøge, om der er en stærk tilstedeværelse af virksomheder på fødevareområdet i Region Midtjylland. Det gøres ved at undersøge betydningen af virksomhedernes beskæftigelse på området. Ud fra en værdikædebetragtning er det en styrke at have en tæt kobling mellem det primære erhverv (landbruget) og forædlings delen (fødevarefremstil lingen). Derfor undersøges først betydningen af den samlede landbrugs- og fødevareproduktion på tværs af de fem danske regioner for at se om koblingen mellem landbrug og fødevarer er særlig stærk i Region Midtjylland. Analysen viser, at den samlede lokaliseringskvotient for fødevareområdet (både fremstilling af fødevarer og den primære produktion) er højest i Region Midtjylland sammenlignet med de øvrige danske regioner, jf. figur 2. FIGUR 2 FORDELING AF REGIONALE ARBEJDSPLADSER PÅ FØDEVAREOMRÅDET (LANDBRUG OG FØDEVARER) Region Lokaliseringskvotienten Andel af samlet antal arbejdspladser på fødevareorådet i DK Andel af samlet beskæftigelse i regionen Midtjylland 1,72 37 % 6,26 % Nordjylland 1,58 13 % 5,75 % Syddanmark 1,31 24 % 4,76 % Sjælland 1,18 12 % 4,28 % Hovedstaden 0,34 14 % 1,22 % Danmark i alt 1, % 3,63 % KILDE: EGEN FREMSTILLING BASERET PÅ DATA FRA EXPERIAN DATA, Det betyder, at den samlede tilstedeværelse af den private beskæftigelse inden for både det primære erhverv og fødevarefremstilling er højest i Region Midtjylland. Faktisk er 37 % af de danske arbejdspladser på det samlede fødevare område placeret i Region Midtjylland, hvilket er den højeste andel på tværs af de danske regioner. Lokaliseringskvotienten er 1,72 i Region Midtjylland, næsthøjest i Region Nordjylland (1,58) efterfulgt af Region Syddanmark, Region Sjælland og lavest i Region Hovedstad på 0,34, hvor den private beskæftigelse inden for både landbrug og fødevarer samlet set således betyder mindst. Når der sondres mellem beskæftigelsen inden for det primære erhverv og fremstilling af fødevarer, så ser den relative koncentration af beskæftigel sen anderledes ud. Målt hver for sig, så har Region Nordjylland og Region Syddanmark en højere koncentration af beskæftigede inden for den primære produktion end Region Midtjylland. Derimod har Region Midtjylland den højeste koncentration af beskæftigede inden for fremstilling af fødevarer sammenlignet med de øvrige regioner. Det betyder, at mens Region Midtjylland samlet set har den højeste koncentration af beskæftigelse inden for både primære produktion og fremstilling af fødevarer, så er det særligt beskæftigelsen inden for fremstilling af fødevarer, som fylder mest i regionen, og dermed trækker det samlede regionale LQ op. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 11\n12 IDENTIFICERING AF SPECIALISERINGERNE PÅ FØDEVAREOMRÅDET Ovenstående analyse viser, at der er en særlig koncentration af beskæftigede på fødevareområdet i Region Midtjylland. Men den siger kun lidt om, hvad der særligt kendetegner den erhvervsmæssige specialisering inden for Region Midtjyllands fødevareaktiviteter. For at komme nærmere en forståelse af den erhvervsmæssige specialisering i fødevareaktiviteterne, bliver den primære produktion og fremstilling af fødevarer inddelt i 14 underområder (specialiseringer) i nedenstående. De 14 underområder er identificeret igennem interviews med virksomheder og eksperter. Der er ikke tidligere lavet egentlige undersøgelser, som sammenligner, hvor meget de forskellige områder betyder i forhold til hinanden på regionalt plan. Betydningen af den private beskæftigelse sammenlignes på tværs af 14 forskellige områder og LQ en er udregnet ved at sammenligne med de andre danske regioner. Sammenlignes LQ en på tværs af de 14 områder inden for fødevareaktiviteterne, så fremgår det, at der er store forskelle i deres betydning for beskæftigelsen i regionen, jf. figur 3. Figuren viser også antallet af ansatte inden for de enkelte områder. FIGUR 3 OPDELING AF FØDEVAREAKTIVITETERNE I REGION MIDTJYLLAND Lokaliseringskvotient Antal arbejdspladser 5, , , , , ,5 2, , , , Fødevareanalyse og rådgivning Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser Forarbejdning af kød Produktion af ingredienser Forædling af brød, kager og kornprodukter Grovvarer Landbrugsbedrifter Landbrugsteknik Frugt- og grøntavl Agentur- og engroshandel Fødevareprocessteknologi De blå erhverv (fiskeopdræt, fangst og forædling Anden fødevareproduktion Fremstilling af drikkevarer Lokaliseringskvotient Beskæftigelse LQ > 1 = erhvervsmæssig specialisering KILDE: EGEN FREMSTILLING BASERET PÅ DATA FRA EXPERIAN DATA 2013 FOR LOKALISERINGSKVOTIENTEN (LQ) OG DANMARKS STATISTIK 2010 FOR ARBEJDSPLADSERNE. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 12\n13 DE STÆRKESTE SPECIALISERINGER Det fremgår først og fremmest, at fire specialiseringer: fødevareanalyse og rådgivning, forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser, forarbejdning af kød og produktion af ingredienser har særligt høje værdier for LQ en. Områderne har alle en LQ højere end 2, hvilket betyder, at disse fire områder fylder særligt meget for den regionale private beskæftigelse. Fødevareanalyse og rådgivning Regionens stærkeste specialisering dækker over virksomheder inden for rådgivning af fødevaresikkerhed. Selvom rådgivning af fødevaresikkerhed har en høj LQ, så fremgår det, at området alene dækker over ca. 400 arbejdspladser. Det er primært virksomheder, som rådgiver andre fødevarevirksomheder og særligt forædlingsvirksomheder og offentlige myndigheder omkring fødevaresikkerhed og kontrol. Virksomhederne inden for denne kategori er bl.a. ISI Food Protection, Eurofins Steins Laboratorium og Højmarklaboratoriet. Grunden til at en relativ lav beskæftigelse kan medføre en høj LQ er, at området samlet set beskæftiger et lille antal personer på tværs af regionerne, og at størstedelen af dem altså er lokaliseret i Region Midtjylland. Selvom fødevareanalyse og rådgivning fylder lidt i beskæftigelsen, er den stadigvæk meget vigtig som kompetenceområde. I Danmark er der stor tradition med fødevaresikkerhed og sporbarhed inden for fødevarer og Danmark kan fungere som rollemodel for andre lande. For eksempel er en ny, strammere lovgivning for fødevaresikkerhed er på vej i Kina på mejeriområdet. Stramningerne skal ikke blot gælde kinesernes egen mejeriproduktion, men også importerede mejeripro dukter. Da den danske mejerieksport til Kina vokser, er de nye regler vigtige for danske mejerier. Kina har peget på Danmark som et samarbejdsland og en rollemodel for udviklingen af fødevaresikkerheden i deres produkter. Én af forklaringerne på at fødevaresikkerhed er udviklet i Danmark er, at hele værdikæden i fødevareerhvervet er samlet inden for et mindre geografisk område, og der er oparbejdet en stor erfaring, når det kommer til effektivisering inden for kvalitet og sikkerhed af fødevarer. Det er muligt at følge og spore fødevarers ingredienser tilbage til råvarerne, og det er særligt udviklet i Region Midtjylland, da landbrug og fødevarer er så tæt forbundet og lokaliseret i værdikæden. Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser Regionens næststærkeste specialisering er inden for forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser. Kategorien for mejerier og anden forarbejdning af mælk inkluderer de mejerier, der er placeret i Region Midtjylland. Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser er i høj grad domineret af Arlas aktiviteter, men indeholder også en række andre interes sante og innovative virksomheder som Thise, Mammen Mejeri og Them Andelsmejeri. Forarbejdning af kød Regionens tredjestærkeste specialisering er inden for forarbejdning af kød. Denne kategori omfatter virksomheder, der arbejder med forarbejdning af forskellige former for kød herunder svin, kvæg og fjerkræ. I denne grupper finder man store internationale virksomheder som Danish Crown med ca ansatte, Tulip med ca ansatte og Rose Poultry med ca. 950 ansatte i Danmark. Branchen har dog på det seneste været ramt af en stribe af konkurser, det blandt andet er gået ud over Jutland Meat og Born Poulty. Det er en kombination af stigende konkurrence og faldende leverancer af svin, der er skyld i konkurserne. Produktion af ingredienser Region Midtjyllands fjerdestærkeste specialisering er fødevareingredienser og produktion af disse. Denne kategori består af virksomheder, som udvikler og producerer ingredienser til fødevareindustrien. Virksomheder som Arla Food Ingredients, AarhusKarlshamn, DuPont Nutrition Biosciences og KMC er velkendte navne både nationalt og internationalt i fødevareindustrien. DE MELLEMSTÆRKE SPECIALISERINGER Dernæst viser analysen, at seks områder: forædling af brød, kager og kornprodukter, grovvarer, landbrugsbedrifter, landbrugsteknik, frugt og grøntavl og agentur og engroshandel har en værdi for LQ en på eller omkring 1. Det betyder, at disse områder kun lidt eller i nogen grad er udtryk for en særlig specialisering eller spidskompetence i Region Midtjylland. Det er tilfældet, selvom beskæftigelsen på to af områderne (primære landbrug og agentur og engroshandel) er relativ høj. At de to områder kan have en relativ høj beskæftigelse og alligevel ikke fremgår med en høj LQ skyldes, at denne form for beskæftigelse fylder mere i andre regioner i Danmark. Forædling af brød, kager og kornprodukter Fremstilling af brød, kager og kornprodukter er en samlende kategori for industrielt fremstillet brød og kageprodukter. Kategorien inkluderer ikke detailbagere, da detailledet ikke er inkluderet i denne opgørelse. Lantmännen Unibake Denmark, som dækker over varemærkerne Schulstad og Hatting er den største virksomhed i kategorien med ca. 550 ansatte. Deres primære produkter er friskbagte brød og wienerbrød, men også bake-off er en stor del af deres forretning. Grovvarer Grovvarer til landbruget består af foderblandinger, gødningsstoffer og pesticider til den primære produktion af fødevarer. I denne kategori er der virksomheder som Cheminova og Hamlet protein. Cheminova producerer pesticider og aktivstoffer til primære producenter over hele kloden. Koncernen havde sidste år en omsætning på 6 mia. I en stor del af de færdige foderblandinger er der en høj grad af råvarer, derfor er en placering tæt på de primære producenter optimal blandt andet på grund af store transportomkostning. Landbrugsbedrifter Dette område dækker over det primære landbrug og udvikling af råvarer til fødevareforædlingen. Området inkluderer omkring 7000 ansatte. Det er også inden for landbrugsbedrifter at en hel del økologiske landbrug er placeret. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 13\n14 Landbrugsteknik Landbrugsteknik dækker over virksomheder, der udvikler varer og løsninger, der anvendes i direkte tilknytning til fødevareområdets produktion. Landbrugsteknik inkluderer maskiner til landbrugsproduktion samt til forarbejdning af produkter. Det er en afledt industri af en primær produktion, og som derved er meget afhængig af udviklingen for de primære producenter. En af de store virksomheder i denne kategori er SKOV, som er en af verdens førende inden for klimastyring og overvågning af animalsk produktion. SKOV er fra 1954, og udspringer af produktion af kyllinger, hvor det var nødvendigt at kunne kontrollere ventilationen i hallen. De har siden løbende innoveret og i dag er der 275 ansatte, og deres produkter bliver anvendt over hele verden. Frugt- og grøntavl Dette erhvervsområde dækker over erhvervsgartnere, der producerer fødevarer. Det betyder, at gartnerier, hvis hovedaktiv er produktion af pyntegrønt ikke er inkluderet i analysen. Frugt- og grønt avlere oplever en stigende grad af specialisering, hvor der i større grad fokuseres på færre sorter, men et bedre udvalg inden for dette område. Derved får planteforældning og innovation en større betydning for den enkelte grøntavler. Nogle af de store virksomheder inden for Frugt og grønt avl er Denfood, Yding Grønt og Tange Frilandsgartneri. Denfood er en ny virksomhed fra 2010, som har specialiseret sig i at producere convenience gulerødder. Yding Grønt producerer særligt salater og krydderurter. Tange Frilandsgartneri er specialiseret inden for rodfrugter. Agentur og engroshandel Agentur og engroshandel er inkluderet i den kvantitative analyse, og er det tætteste analysen kommer på distribution og detailhandlen. Kategorien dækker over en lang række af virksomheder, der står for engroshandel med landbruget og fødevareproducenter. Det er således primært sup porterende industrier for fødevarevirksomhederne. Der findes forskellige former for argentur- og engrosvirksomheder. Grene Danmark er en mellemstor virksomhed på ca. 190 medarbejdere, som arbejder med at sælge reservedele og komponenter til landbruget og industrien. Reitan Distribution er en anden væsentlig virksomhed i denne kategori. Deres marked er primært salg af varer til dagligvarekæder i Danmark. håndtering. Der er en tydelig specialisering af viden inden for dette område. I forbindelse med, at APV blev opkøbt af SPX, blev regionen beskrevet som fødevareteknologiens Silicon Valley på grund af specialiseret knowhow og ekspertise på området. De blå erhverv (fiskeopdræt, fangst og forædling) De blå erhverv dækker over alt, som har med fisk og skaldyr at gøre. Det betyder, at både havfiskeri, dambrug og foderproducenter til fiskerierhvervet er inkluderet i opgørelsen. Der er hele værdikæden fra hav til bord i denne kategori. En af de store virksomheder inden for det blå område er B iomar, som producerer foder til dambrug, havbrug og recirkulationsanlæg. Derudover består det blå erhverv af mange mindre virksomheder, hvis hovedformål er det primære fiskeri. Anden fødevareproduktion Anden fødevareproduktion inkluderer en række af forskellige fødevareproducenter. Det inkluderer konservering, fremstilling af sukkervarer, fremstilling af færdigretter, convenience food, og fremstilling af andre fødevarer. Af mellemstore virksomheder i kategorien er Carletti med 140 ansatte og OK Snacks med 65 ansatte. Det er en bred kategori, som er med til at indfange de lidt mindre brancher. Fremstilling af drikkevarer Fremstilling af drikkevarer inkluderer fra den primære producent af druer til det lokale bryggeri. Kategorien udgør en af de mindre kategorier inden for fødevareerhvervet i Region Midtjylland. Der er ikke længere en større produktion af drikkevarer. En tendens der blev forstærket med udflytningen af Ceres fra Århus. OMRÅDER UDEN NOGEN SÆRLIG STÆRK SPECIALISERING Det fremgår også, at der er fire områder: fødevareprocesteknologi, de blå erhverv, anden fødevareproduktion og fremstilling af drikkevarer, hvor Region Midtjylland LQ en ligger under 1. Det betyder, at disse områder ikke er overrepræsenteret i forhold til beskæftigelsen i Region Midtjylland, selvom de samlet set beskæftiger lige under 5000 personer. Fødevareprocesteknologi Fødevareprocesteknologi består af virksomheder, der fremstiller maskiner til fødevareindustrien, og de er essentielle for fødevareproducenterne. Af større virksomheder, der er placeret i denne kategori er SPX Flow Technology Danmark, Marel, Tetra Pak og Faerch Plast. De producerer maskiner, der er beregnet til fødevareforarbejdning eller til fødevare PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 14\n15 BENCHMARK AF REGION MIDTJYLLANDS SPECIALISERINGER På baggrund af ovenstående står det klart, at Region Midtjylland har nogle specialiseringer, der kendetegner dens fødevareaktiviteter. Men det er uvist om disse specialiseringer er særlig stærke sammenlignet med andre regioner og lande. Benchmarkanalyser er altid svære pga. manglende sammenligneligt data. Vi har samlet sammenligneligt data for de øvrige danske regioner for at sammenligne styrken af de midtjyske specialiseringer inden for fødevareområdet, jf. figur 4. FIGUR 4 Som det fremgår af figuren er koncentrationen af beskæftigelsen inden for fødevareanalyse og rådgivning, forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser, forarbejdning af kød og produktion af ingredienser markant højere i Region Midtjylland sammenlignet med de øvrige danske regioner. Det betyder, at de fire specialiseringer, som er identificeret som særligt stærke i Region Midtjylland (LQ-værdier > 2) også er meget stærke specialiseringer set i forhold til betydningen af de samme områder i de øvrige fire danske regioner. Inden for netop disse fire områder kan der således siges at være en særlig koncentration lokaliseret i Region Midtjylland. På de områder, som er identificeret som mellemstærke specialiseringer (LQ-værdi på 1-1,5) udlignes den markante forskel i koncentrationen af beskæftigelsen dog på tværs af de øvrige danske regioner. Det bekræfter, at der ikke er en særlig stærk regional specialisering på netop disse områder sammenlignet med de øvrige regioner. Specialiseringerne i et internationalt perspektiv I en vurdering af en erhvervsmæssig styrkeposition er det brugbart at benchmarke med lignende områder i udlandet. Internationalt sammenlignelige data på området er dog svært begrænsede, og det er desværre ikke muligt at få sammenlignelige data fra andre klynger til brug i denne analyse. En kvantitativ analyse af Danmarks fødevareklynge har imid lertid tidligere vist, at de danske globale styrkepositioner netop er inden for områderne kød og mejeri. 18 I denne undersøgelse sammenlignes beskæftigelsen i den REGION MIDTJYLLANDS SPECIALISERINGER INDEN FOR FØDEVAREAKTIVITETERNE Lokaliserings kvotient 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0 Fødevareanalyse og rådgivning Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser Forarbejdning af kød Produktion af ingredienser Forædling af brød, kager og kornprodukter Grovvarer Landbrugsbedrifter Midtjylland Nordjylland Syddanmark Sjælland Hovedstaden LQ > 1 = erhvervsmæssig specialisering KILDE: EGEN FREMSTILLING BASERET PÅ DATA FRA EXPERIAN DATA, : FORA, Den danske landbrugs- og fødevareklynge i et internationalt perspektiv, PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 15\n16 danske landbrugs- og fødevareklynge med andre store landbrugs- og fødevareklynger i Europa, Nordamerika og Australien. Analysen som var den første af sin art viste, hvorledes det samlede danske landbrugs- og fødevareerhverv er den tredjestørste klynge med ca beskæftigede sammedlignet med lingnede klynger i Nordamerika, Europa og Australien, og den næststørste landbrugs- og fødevareklynge i Europa. Så på trods af manglende internationalt sammenlignelig data i nærværende analyse, synes der med ovenstående belæg for at konkludere, at Region Midtjyllands specialiseringer inden for forædlingsvirksomhederne på områderne mejeri og kød har betydelig globale styrkepositioner. Den geografiske placering af specialiseringerne Det er undersøgt, om de erhvervsmæssige grupperinger og specialiseringer inden for fødevareområdet har en særlig geografisk koncentration i Region Midtjylland, eller om specialiseringerne er jævnt fordelt i regionen. Hertil sammenlignes fordelingen af virksomhedernes arbejdspladser i henholdsvis den østlige og vestlige del af regionen. Det fremgår, at alle områderne med de højeste LQ-værdier, på nær rådgivning om fødevaresikkerhed, er alle koncentreret i den østlige del af regionen, dvs. i Aarhus-området, jf. figur 5. Langt størstedelen af arbejdspladerne inden for forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser, forarbejdning af kød og produktion af ingredienser er lokaliseret i den østlige del af regionen, mens den vestlige del af regionen er særligt kendetegnet ved virksomheder inden for grov varer, fremstilling af drikkevarer og de blå erhverv. Så er der en relativ stor midtergruppe af erhvervsområder og arbejdspladser, der både er lokaliseret i den østlige og den vestlige del af regionen - herunder blandt andet fødevare analyser og rådgivning. FIGUR 5 DEN GEOGRAFISKE FORDELING AF SPECIALISERINGERNE I REGION MIDTJYLLAND Fordeling af arbejdspladser (%) Lokaliserings kvotient 100 % 5,0 90 % 4,5 80 % 4,0 70 % 3,5 60 % 3,0 50 % 40 % 2,5 2,0 30 % 1,5 20 % 1,0 10 % 0,5 0 % 0 Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser Produktion af ingredienser Forarbejdning af kød Forædling af brød, kager og kornprodukter Agentur- og engros Anden fødevareproduktion Landbrugsteknik Fødevareprocessteknologi Frugt- og grøntavl Landbrugsbedrifter Fødevareanalyse og rådgivning De blå erhverv (fiskeopdræt, fangst og forædling Fremstilling af drikkevarer Grovvarer MidtØst MidtVest LQ Note: MidtØst inkluderer Hedensted, Horsens, Odder, Skanderborg, Favnskov, Aarhus, Sydjurs, NordJurs, Randers og Samsø. MidtVest inkluderer Herning, Holstebro, Lemvig, Struer, Silkeborg, Ikast-brande, Viborg, Skive og Ringkøbing-Skjern. KILDE: EGEN FREMSTILLING BASERET PÅ DATA FRA EXPERIAN DATA, PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 16\n17 NØGLETAL FOR FØDEVAREAKTIVITETERNE I REGION MIDTJYLLAND NØGLETAL FOR FØDEVAREAKTIVITETERNE I REGION MIDTJYLLAND En anden væsentlig del af en vurdering af en erhvervsmæssig styrkeposition er virksomhedernes bidrag til vækst. For at undersøge det nærmere er udviklingen af aktiviteter på fødevareområdet i Region Midtjylland undersøgt i perioden i nedenstående analyse. Der tages udgangspunkt i 2010 som baseline år for analysen. Som det fremgår af analysen, så er fødevareområdet karakteriseret af til stedeværelsen af mange virksomheder. I 2010 var der 9169 virksomheder på fødevareområdet, når man ser på tværs af værdikæden og inkluderer virksomheder inden for både det primære erhverv og forædlingsvirksomheder, jf. tabel 1. TABEL 1 SAMLEDE NØGLETAL FOR FØDEVAREOMRÅDET Antal virksomheder (landbrug og fødevarer) Antal virksomheder (kun fødevarer) Beskæftigelse (samlet antal ansatte) Omsætning (mia. kr.) 112,2 127,5 140,6 144,9 149,3 Eksport (mia. kr.) 41,7 47,7 47,8 46,8 52,1 Import (mia. kr.) 8,6 12,2 16,7 16,9 19,9 Eksportintensitet 37 % 37 % 34 % 32 % 35 % KILDE: DANMARKS STATISTIK 2013 MED VIRKSOMHEDSDATA FRA Faldende antal aktive landbrugsvirksomheder. På trods af at virksomhederne er identificeret i 2012, og at 2010, som er det seneste data år, således burde være det år, hvor der som udgangspunkt var flest aktive virksomheder, falder antallet af aktive landbrugsvirksomheder fra 2007 og frem til Dette ser primært ud til at skyldes, at der efter krisen har været mange af de helt små hobbylandbrug typisk uden nogen ansatte, som har ligget stille og ingen aktiviteter/omsætning har haft, selvom de ikke som sådan har lukket virksomheden (CVR nummeret). Eksportintensitet beregnes som klyngens samlede eksport i forhold til klyngens samlede omsætning. ET VÆKSTOMRÅDE Fødevareområdet i Region Midtjylland er et område i vækst. Der var 1950 virksomheder alene på fødevareområdet i 2010, hvis der ses bort fra det primære erhverv. Siden 2003 er der kommet omkring 300 nye fødevarevirksomheder til. Den samlede gruppe af virksomhedernes omsætning er også vokset i perioden. Virksomhederne har omsat for 149,3 mia. i 2010, hvilket er en stig ning på knap 25 procent siden Den samlede import er også vokset i perioden. ØGET INTERNATIONALISERING Fødevareerhvervet bidrager markant til den danske eksport. Det danske fødevareerhverv står for ca. 20 procent af den samlede danske eksport og 2/3 af danske fødevare eksporteres. 19 Det er primært lande i Danmarks nærområde som Tyskland, Storbritannien og Sverige, som står for store dele af den samlede danske eksport. Samlet set eksporterer det danske fødevare erhverv 63 procent af deres varer til lande inden for EU. 20 Men de danske fødevarevirksomheder kan i fremtiden med fordel opsøge nye markedsandele uden for EU. Det er lande som de nye vækstøkonomier i BRIK-landene, der rummer et voksende potentiale for fødevareeksporten koblet med en stigende efterspørgsel på innovative løsninger relateret til de globale udfordringer (inden for fødevarer, klima, miljø, sundhed mm). 19: Landbrug og Fødevare, Fakta om Erhvervet, : Tallet inkluderer skind. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 17\n18 Virksomhederne på fødevareområdet i Region Midtjyllands havde en eksport på over 52 mia. i 2010 og en eksportintensitet på 35 procent, dvs. eksporten udgjorde 35 procent af fødevareområdets samlede omsætning. Fra har der været et fald i eksportintensiteten, hvilket skyldes, at eksporten ikke er vokset svarende til størrelsen på den større omsætning på området. Det er særligt i perioden omkring krisen at eks porten er faldet. Fødevareområdet er dog blevet mere internationaliseret i perioden, da alle specialiseringerne har oplevet en øget eksport på nær grovvarer og forædling af kød. Forædling af kød har dog oplevet en vækst i eksport efter krisen. Mens fødevareområdets gennemsnitlige eks portintensitet er 35 % i 2010, så er der stor varia tion i eksportintensiteten på tværs af specialise ringerne, jf. figur 6. Med andre ord er der store forskelle på, hvor meget eksport betyder for de enkelte specialiseringer. Strategiske valg af eks portmarkeder, eksportmarkedernes størrelser, indtjeningsmuligheder og kapacitet er nogle af de faktorer, der har betydning for eksportin tensiteten. Forædling af brød, kager og kornprodukter har den højeste eks portintensitet efterfulgt af ingredienser, produktion af FIGUR 6 ingredienser, forarbejd ning af kød, landbrugsteknik (maskiner, højtek nologisk staldinventar) og grovvarer. På området for landbrugsteknik vurderes det, at eksporten af teknologiske løsninger er et vækstområde på de nye vækstmarkeder. Området for forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser ligger væsentlig under klyngens gennemsnit, hvilket formentlig blandt andet skyldes det store natio nale marked for mælk. ET SAMLET FALD I BESKÆFTIGELSEN Samlet set er der omkring beskæftigede på fødevareområdet i Region Midtjylland. 21 Af disse er langt størstedelen beskæftiget inden for forædling af fødevare svarende til cirka Men selvom fødevare området er i vækst på omsætning og eksport, så har virksomhederne oplevet et fald i beskæftigelsen. Fødevareområdets samlede beskæftigelse er faldet med 19 procent, og beskæftiger omtrent 9000 færre ansatte i 2010 sammenlignet med Faldet i beskæftigelse er dog ikke overraskende. Tal viser, at størstedelen af faldet i beskæftigelsen findes inden for forarbejdning af kød, hvilket skal ses i sammenhæng med effektiviseringer og automatiseringer inden for særligt slagterierne. Beskæftigelsen inden for forarbejdning af kød er SPECIALISERINGERNES EKSPORTINTENSITET (GENNEMSNIT ) Eksportintensitet 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Eksport (mia.) ,0 0 Forædling af brød, kager og kornprodukter Produktion af ingredienser Forarbejdning af kød Landbrugsteknik Grovvarer Specialiseringernes eksportintensitet Fødevareprocessteknologi Anden fødevareproduktion De blå erhverv (fiskeopdræt, fangst og forædling Frugt- og grøntavl Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser Fødevareanalyse og rådgivning Agentur og Engros Fremstilling af drikkevarer Landbrugsbedrifter Eksport 2010 KILDE: DANMARKS STATISTIK 2013 MED VIRKSOMHEDSDATA FRA : Der skal tages højde for hovedsædeproblematikken. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 18\n19 faldet fra omkring beskæftigede til omkring i perioden. Det er det største fald på tværs af de forskellige erhvervsområder i fødevareerhvervet. Det kan ikke forventes, at en fremtidig vækst i beskæftigelsen vil komme fra de brancher, der har undergået store effektiviseringer. Derfor er det vigtigt at undersøge, hvilke andre områder væksten kan komme fra ligesom det også ville være interessant at se på hvilke typer af jobs, der er faldet og steget blandt fødevarevirksomhederne. I analysen er der også undersøgt de beskæftigedes uddannelsesniveau blandt virksomhederne i fødevareområdet. Andelen af medarbejdere med grundskolen som højeste uddannelsesniveau er som det eneste uddannelsesområde faldet i perioden , mens de andre uddannelsesområder er vokset - især andel af medarbejdere med lange videregående uddannelser. Denne udvikling skyldes effektiviseringer og er en tendens, der svarer til udviklingen generelt i Danmark. DE STØRSTE VIRKSOMHEDER ER INDEN FOR SPECIALISERINGERNE Fordelingen af virksomheder på størrelse er interessant i et klyngeperspektiv. Det skyldes, at tilstedeværelsen af store etablerede virksomheder kan medvirke til at styrke en klyngeudvikling ved at øge kendskabet til området, og styrke eksport, adgang til markeder, talentmasse og videnniveau samt medvirke som samarbejdspartnere for mindre virksomheder. Størrelsen af virksomhederne på fødevareområdet i Region Midtjylland er sammenlignet på tværs af specialiseringerne, hvor der skelnes mellem virksomheder med færre eller flere end 50 ansatte jf. figur 7. For en række af de veletablerede fødevareområder som produktion af ingredienser og forarbejdning af mælkeprodukter er der en høj andel af store virksomheder med flere end 50 ansatte. Det betyder, at der er potentiale for at involvere nogle store virksomheder fra disse områder i klyngeudviklingen fremadrettet. Men også området for forædling af brød, kager og kornprodukter har flere virksomheder med over 50 ansatte. På den anden side er områder som fremstilling af drikkevare, frugt- og grøntavl, landbrugsbedrifter og de blå erhverv udelukkende kendetegnet ved små virksomheder med færre end 50 ansatte. FIGUR 7 KLYNGENS FORDELING AF VIRKSOMHEDER PÅ STØRRELSE Fordeling af virksomheder 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Forædling af brød, kager og kornprodukter Produktion af ingredienser Forarbejdning af mælkeprodukter og ingredienser Forarbejdning af kød Grovvarer Fødevareprocessteknologi Fødevareanalyse og rådgivning Anden fødevareproduktion Landbrugsteknik Agentur og Engros De blå erhverv (fiskeopdræt, fangst og forædling Landbrugsbedrifter Frugt- og grøntavl Fremstilling af drikkevarer 1-50 ansatte Flere end 50 ansatte KILDE: DANMARKS STATISTIK 2013 MED VIRKSOMHEDSDATA FRA PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 19\n20 FØDEVAREAKTIVITETERNES ØKOSYSTEM OG AKTØRER I REGION MIDTJYLLAND INDLEDNING Når antallet af fødevarevirksomheder og deres betydning i form af beskæftigelse undersøges, så viser den foregående kvantitative analyse, at fødevareområdet i Region Midtjylland har et godt kvantitativt udgangspunkt for at blive en stærk klynge. Men klyngeanalyser skal mere end at kvantificere en mulig klynge. Det er også væsentligt at identificere en klynges aktører, deres samarbej de, dynamik og sammenhængskraft. Man kan beskrive en sådan kortlægning som at kortlægge klyngens økosystem. Der er endnu ikke udviklet gængse analysemodeller, som kan anvendes til at beskrive en klynges økosystem. Der introdu ceres således i det nedenstående en ny model for en klynges økosystem, som bruges til at forstå dynamikkerne mellem fødevarevirksomhederne i Region Midtjylland mere specifikt. Metoder til at kortlægge tilstedeværelsen af rele vante aktører og deres behov vil af sagens natur være af mere kvalitative karakter. I følgende kvalitative analyse undersøges fødevare områdets aktører og deres sammenspil og økosystem. Analysen er udarbejdet på baggrund af interviews med omkring 40 centrale aktører på fødevareområdet i og uden for Region Midtjylland, herunder en række virksomheder inden for forskellige specialiseringer og af forskellige størrelse og alder. Den kvalitative analyse bygger på en samlet vurdering af input og holdninger fra interviewpersonerne og eksisterende rapporter og materiale på området foretaget af forfatterne og analysepartnerskabet. I nedenstående analyse undersøges aktørernes styrker og udviklingspotentiale i forhold til at medvirke til at skabe en stærk dansk fødevare klynge med et muligt epicenter i Region Midtjylland. ANALYSEMODEL FOR ET ØKOSYSTEM Ifølge den gængse klyngeteori består klynger af business, academia and government, der ofte er beskrevet som triple helix modellen for klynger. 22 I dag er det udbredt klyngetænkning at betragte klynger, som tætte samarbejder mellem virksomheder, viden- og uddannelsesinstitutioner og den offentlige sektor. Denne form for sam arbejder beskrives også som åben innovation, hvor virksomheders innovation eksternaliseres og udvikles i samarbejde med andre aktører. 23 Men hvordan bidrager de forskellige klyngeaktører mere specifikt til klyngeudviklingen, og hvilke dynamikker mellem aktørerne er kende tegnende for stærke klynger? For at nuancere forståelsen af en klynges dynamik og rollefordeling mellem aktørerne i et triple helix-per spektiv, er der udviklet en model for en klynges økosystem. Økosystemets aktører forstås som etablerede virksomheder, videnaktører, rådgivere, investorer, iværksættere og netværksorganisationer og dealmakers, jf. figur FIGUR 8 EN KLYNGENS ØKOSYSTEM Flagskibsvirksomheder Virksomhedseftterspørgsel og tiilstedeværelse ETABLEREDE VIRK- SOMHEDER IVÆRKSÆTTERE OG SMÅ VIRKSOMHEDER RÅDGIVERE KILDE: EGEN FREMSTILLING. RISIKOVILLIG KAPITAL NETVÆRK (KLYNGEORGANISATION, BROBYGGERE, SERIEIVÆRKSÆTTERE / DEALMAKERS) VIDEN Global markedseftterspørgsel 22: Porter, The Competitive Advantages of Regions, 2004; Etzkowitz and Leydesdorff, The Triple Helix as a Model for Innovation Studies, : Chesbrough, Vanhaverbeke og West, Open Innovation, : Økosystemsmodellen er udviklet baseret på empiriske studier af økosystemer/klynger i USA (se også Napier, 2012 for Erhvervsstyrelsen) og videreudviklet af REG X til brug i klyngeranalyser. PÅ VEJ MOD EN INTERNATIONAL FØDEVAREKLYNGE I DANMARK // REG X 20


Fra vor udsendte på MoCCA ‹ Nummer 9\n1. maj 2012 af Thomas Thorhauge\nÅrets tegneseriebegivenhed i New York er netop afholdt, og vi modtog denne reportage.\nAf Peter Dyring-Olsen, New York\nHåbefulde tegnere, små og mellemstore forlag og et talstærkt publikum fyldte for tiende gang The Armory på Manhatten med drømme, talent og alle tænkelige hjemmegjorte serier.\nMocca Festival har nu i ti år samlet tegneserieentusiaster og professionelle inden for feltet til en hyldest til indie-forlag og selvpublicering. De ti år er ikke gået stille af, og flere af forlagene et vel nu så etablerede, at indie-mærkatet langsomt er ved at falde af.\nAlligevel er Moccas fokus tydeligt, når man bevæger sig mellem de mange borde i Armorys imponerende hal. Overalt mødes man nemlig af hjemmegjorte serier af meget vekslende kvalitet, ligesom alle mulige forskellige håndgjorte figurer, tryk og papirdukker fylder godt op. Her hylder man de små enheders håndværk og evne til at gå udenom forlag.\nUdstillerne er farverige og glade – hvis de da ikke er indadvendte og akavede. Alle har produkter liggende fremme, mange henvender sig med det samme til publikum og mon ikke også alle drømmer om at blive opdaget her?\nI hvert fald har forlag som Archaia Press og Fantagraphics Books rigeligt at lave, når de håbefulde står i kø med portforlier og drømmene klar. Her foregår den første kontakt, som for de heldige senere udvikler sig til møder, middage og – måske og med lidt held og en masse talent – udgivelse.\nHelt til højre, først i hallen, markerer de nordiske lande sig stærkt med en imponerende tilstedeværelse. Her er nye talenter med hjemmeprintede serier og dugfriske picthes men også etablerede navne som Peter Madsen og Henrik Rehr. Serierne kigges igennem af publikum, penge skifter ejermand og der signeres og tegnes til køberne.\nDet danske tegneseriekollektiv Octopulp synes at være i deres rette element. Deres serier har en klar amerikansk tone, som var de lavet til amerikanske undergrundsforlag i 90’erne.\nDe fire unge fyre suser rundt fra forlag til paneldebatter og tilbage til deres egen stand.\nDanmark og Norden markerer sig også stærkt med en af festivalens helt markante udgivelser, Kolor Klimax, der tog sig smukt ud i store stakke.\nEn anden ny bog, der gjorde sig bemærket på årets udgave af Mocca var Leaping Tall Buildings, en lækker coffee table book med korte interviews med og flotte portrætter af en lang perlerække af nogle af de væsentligste tegneserieskabere, der har præget amerikanske tegneserier. Her er Will Eisner, Jack Kirby og Stan Lee men også Neil Gaiman, Brian Michael Bendis og Dean Haspiel. Leaping Tall Buildings giver tegneserieskaberne en velfortjent stund i lækkert udstyr rettet mod en bredere offentlighed. Forvent en anmeldelse på Nummer 9 i den nærmeste fremtid.\nBlandt Moccas deltagere var tre væsentlige amerikanske tegneserieskoler. Studerende og undervisere fra School of Visual Arts, Center for Cartoon Studies og The Joe Kubert School viste talenterne frem. Også her stod drømmene i kø hos eleverne fra de meget forskellige skoler, hvor særligt Joe Kubert-skolen skiller sig ud med en imponerende satsning på tegnehåndværket.\nMocca varer lørdag og søndag, men eleverne fra School of Visual Arts’ tegneserielinje tog forskud på glæderne fredag eftermiddag og aften, hvor de afholdt deres egen miniMocca i skolens lokaler. Her havde hver elev sin egen plads og kunne fremvise afgangsopgaver af varierende kvalitet. Det var vist mest forældre og søskende, der beundrede deres værker her, til gengæld mødte eleverne talstærkt op til den egentlige Mocca.\nEfter to dages hyldest til foretagsomhed, troen på drømmen og tegneseriemediet som sådan kunne arrangørerne lukke dørene med forvisning om, at festivalen efter ti år lever i bedste velgående. Hvad drømmene angår er det måske mere tvivlsomt om flertallet af de håbefulde får dem levet ud i livet, og om en tegneseriefestival for alvor er stedet, hvor drømmespindene kan møde virkeligheden. Omvendt er det svært ikke at blive imponeret over energien og troen på, at det en dag vil lykkes.\nPeter Dyring-Olsen er projektkoordinator på Viborg Animation Workshop.\nFotos: Palle Schmidt\n"Glimt" nomineret til Urhund\nAt være eller ikke at være en tegneserie\non1. May 2012\nOg hvad ligger der på bordet: Peter Kiellands Suicide Joe og Fisk, såmænd bare to af de bedste danske tegneserier i mands minde. Jeg håber, de fandt en masse begejstrede læsere.\n… og Iron Cauldron! Den ku’ jeg godt li’.\non6. May 2012\nSimon Petersen var også på MoCCA – og lavede en fin tegneseriedagbog undervejs:\nOg hvad ligger der på bordet: Peter Kiellands Suicide Joe\n– og dér fandt The Comics Journals Joe McCulloch den:\nAngiveligt følger han op på artiklens korte signalement af Kiellands A3-tegneserie med en større sag senere – skrevet i samarbejde med kritiker og serieskaber Matt Seneca.\nOoog Tom Kristensen har også lavet en tegnet MoCCA-dagbog:\nMere hæder til Pingpris-vinder Rikke Bakmans graphic novel-debut. Urhunden er Sveriges prestigiøse tegneseriepris, der siden...


Bethany Hamilton: Surferen, der mistede sin arm til en haj, kom derefter tilbage - Følelse-Ærefrygt\nBethany Hamilton mistede sin arm til en haj - kom derefter tilbage på surfbrættet enarmet\n'Hvis jeg ikke kommer tilbage på mit bord,' sagde Bethany Hamilton efter angrebet, 'vil jeg være i dårligt humør for evigt.'\nBethany Hamilton / FacebookBethany Hamilton\nSurfer Bethany Hamilton var magtesløs for at stoppe en tigerhaj i at tygge af sin venstre arm, da hun var bare 13 år gammel. Men i stedet for at beklage sin skæbne og opgive sin surfekarriere besluttede hun at komme tilbage i vandet. Dette er hendes historie.\nHajer og surfere\nSelvom det anslås, at folk har omkring en ind 3.700.000 chance for at blive dræbt af en haj, forbliver et sådant angreb en meget reel frygt for mange. Ligegyldigt hvor små chancerne er, er den blotte idé om at blive revet i stykker af en undersøisk drabemaskine nok til at holde nogle mennesker ude af vandet og være sikre på kysten.\nMen Bethany Hamilton levede ikke kun gennem, hvad folk for mange ville være deres værste mareridt - hun gik snart lige tilbage i bølgerne.\nDen grundlæggende årsag til, at hun var i stand til at komme tilbage i vandet, var selvfølgelig hendes dybe forbindelse med surfingsporten. Hamilton var bare otte år gammel, da hun placerede sig først i en surfekonkurrence. Det meste af hendes familie såvel som hendes venner og naboer i hende Hawaiian hjemby var entusiastiske surfere, men selv de erkendte tidligt, at Hamilton havde et sjældent talent, idet en erklærede 'Hun lever og ånder havet.'\nMen med Hamiltons valgsport følger en kølende risiko. Selvom hajangreb i sig selv er relativt sjældne, er mere end halvdelen af deres ofre surfere.\nHeldigvis dør dog mange af disse ofre ikke. I modsætning til hvad mange tror, bliver folk normalt ikke 'spist' af hajer, da rovdyrene ikke er naturlige jægere på mennesker.\nForskere spekulerer i, at surfere med deres lemmer, der hænger over siderne af brædderne, under vandet ligner dyr, som en haj faktisk ville jage, såsom sæler. Generelt når en haj bider et menneske, slipper de ret hurtigt efter at have indset, at de ikke er mad (sæler osv.).\nMen i betragtning af det faktum, at en haj bid kan generere op til 4.000 pund af tryk pr. kvadrat tomme, ideen om, at man “kun” bider dig, er ikke ligefrem beroligende. Og da hun bare var 13, følte Bethany Hamilton den fulde kraft af en sådan bid.\n31. oktober 2003 startede som en temmelig typisk dag for Bethany Hamilton. Hun var ude og surfede på et af hendes yndlingssteder, en strand i Kauai kendt som 'Tunnellerne' med et par venner. Dagen var solrig og vandet var klart, men ingen af gruppen så den 14 fods tigerhaj lure under dem, indtil det var for sent.\nHamilton selv så ikke hajen, før den allerede var låst fast på hendes arm. Hun holdt fast ved sit surfbræt i et forsøg på at forhindre sig i at blive trukket under vandet og huskede hvordan hajen trak hende frem og tilbage og beskrev det som næsten ”hvordan du spiser et stykke bøf.” Selvom det var ondskabsfuldt, var angrebet forbi på få minutter, og ingen andre i den spredte gruppe havde engang indset, at det var sket, indtil Hamilton roligt erklærede, 'Jeg blev angrebet af en haj.'\nOprindeligt troede hendes venner, at hun kunne joke, fordi hun ikke havde sprøjtet eller lavet en lyd. Da Hamilton padlede nærmere, så de blodet i vandet og indså, at hendes arm manglede helt fra skulderen og ned.\nI desperat forsøg på ikke at gå i panik lykkedes det gruppen at lave en turnet ved hjælp af et surfbræt snor og formåede hurtigt at padle hende de 200 yards til kysten uden en gentagelse fra hajen. Hamilton forblev usædvanligt rolig gennem hele sin prøvelse og mindede senere: 'Jeg bad til Gud om at redde mig og hjælpe ... så havde jeg denne ret sjove tanke ...' Jeg spekulerer på, om jeg mister min sponsor. ''\nSelvfølgelig skal hun også være taknemmelig for, at hun ikke mistede sit liv. Da hun kom til hospitalet, havde hun mistet 60 procent af sit blod. Hele tiden sagde hun ikke desto mindre, at hun næppe følte noget, sandsynligvis på grund af chok.\narbejdede den store mur i Kina\nLæger behandlede hende derefter (hun tog operationsstuen, der var blevet besat af hendes far, som tilfældigvis var på hospitalet til knæoperation den morgen) med stor succes. Derfra, efter blot tre uger i bedring, var Bethany Hamilton klar til at vende tilbage til vandet.\nBethany Hamilton tilbage i vandet\nBethany Hamiltons sangfroid og hendes venners hurtige tænkning reddede hendes liv den dag, men hendes venstre arm gik tabt takket være hajen, der blev sporet og dræbt af nogle lokale fiskere kort tid efter.\nSelvom hendes forældre åbenlyst blev ødelagt, var Hamiltons største bekymring at blive holdt op af vandet. Efter at have netop overlevet et angreb, der ville holde de fleste mennesker på land for godt, erklærede den 13-årige surfer: 'Hvis jeg ikke kommer tilbage på mit bord, vil jeg være i dårligt humør for evigt.'\nBethany Hamilton surfede i Fiji i 2016.\nBare 26 dage efter angrebet var Bethany Hamilton det tilbage i vandet . To år senere vandt hun en national titel. I dag betragtes Hamilton bredt som en af de bedste kvindelige surfere i verden og har deltaget i snesevis af konkurrencer siden sit angreb i 2003. Hun arbejder også som en motiverende taler og har sit eget non-profit fundament, Friends of Bethany, til at hjælpe opmuntre andre mennesker, der har lidt tab af lemmer.\nEfter dette kig på Bethany Hamilton, tjek nogle af de mest interessante fakta om hajer du nogensinde vil læse. Så find ud af, hvorfor mako haj skulle skræmme dig lige så meget som den store hvide.\nhvorfor bruger ikke det metriske system\nhvilket år startede verdenskrig 1


Plenny måltider er godt til veganere | Vikarservice-dk\nOptimering februar 4, 2018\nMange smage fra Plenny veganerprodukter\nFå en startpakke fra Plenny\nUanset hvilke typer af fødevarer og madprodukter man sælger vil man lægge mærke til, at folk i stadigt stigende grad efterspørger madvarer, som er veganske. Der er kommet flere og flere vegetarer, men også veganere er der kommet. De skal selvfølgelig også have mulighed for at købe et godt måltid, og det har Plenny sørget for, at de kan. Det er nemlig muligt at købe en lækker Plenny shake, som er helt vegansk. Det vil sige, at der hverken er kød eller nogen former for mejeriprodukter i. Det gør, at du både kan være veganer, få dine vitaminer og helt uden at betale så mange penge. Du kan se mere på Plenny.dk, hvis du ønsker at se de mange lækre shakes de har.\nHvis man har en ide om, at det at være veganer nødvendigvis betyder, at man skal have måltider, som ikke smager af meget, så kan man godt tro om igen. For det er ikke kun kikærter og linser, som vegansk mad kan smage af. Det er Plenny et stort bevis på. Køber du en god Plenny shake kan du blandt andet få en, som smager af banan. Det gør den fordi, at der er banan i og den bliver du både smagsmæssigt og fyldemæssigt mæt af. Den lækre og søde banan gør, at shaken lægger sig dejligt i maven. Desuden bliver din træng til noget sødt også tilfredsstillet.\nDet, at du med en Plenny shake får tilfredsstillet den søde sult gør, at du ikke kommer til at snacke usunde sukkerholdige produkter. For med Plenny har du nok i en shake og det er sundere for dig. En anden af de mange forskellige smage du kan vælge fra Plenny er chokolade, som også er en god og lækker smag. Den er naturligvis vegansk og har dermed ikke set skyggen af hverken kød, mejeriprodukter eller andet, som har noget med dyr at gøre. En god chokolade shake er både god som et måltid da den mætter godt og fungerer godt som et mellemmåltid. For chokolade smager godt og shaken er dermed et godt alternativ til rigtig chokolade, som er langt mere usundt. Køb en vegansk Plenny shake med chokolade og find ud af om det er noget for dig.\nEr du i tvivl om, hvorvidt Plenny shakes er noget for dig så kan du købe en startpakke. Med denne pakke vil du hurtigt finde ud af om det er noget for dig. I en startpakke får du forskellige varianter af de lækre Plenny shakes. Du kan således smage lidt af hvert. Du får et godt indblik i hvad det er for nogle shakes, som Plenny sælger og det kan være med til at give dig en ide om det er noget for dig.\nUdover, at du får forskellige smagsvarianter fra Plenny får du også en shaker du kan shake indholdet sammen med. Derudover får du også en ske du kan bruge til at måle med. Således får du alt det du skal bruge i en startpakke.\nHomepage » Optimering » Plenny måltider er godt til veganere


no 68.2: weekend.\noven på en uge med masser af gæster, har vi nydt en stille weekend med tid til lidt udsalgs shopping og leg med holgers seje gaver. det helt store hit for tiden er "taattoveringer" og biler der skifter farver i vand, så vores spisebord er konstant én stor vandpytte og smurt ind i teatersminke.\nbilledet af den fine bjørn med fødselsdagshat er en gave fra de søde mandags mostre, i love it!\nholger har været med børnehaven inde og se "hjemme hos alfons åberg", som er en familieforestilling, som lige nu kører på godsbanen i århus. det havde været vildt sjovt, og alle ungerne havde skreget af grin og klappet og hoppet rundt, så det kan vist anbefales, se her.\nFru Schou 28. januar 2013 kl. 19.36\nÅrh den er SÅ sej den guitar:-)\nTina - etdelerum 28. januar 2013 kl. 22.35\nSej guitar, fede NB sko, Alfons-dukken er sød og bjørne-plakaten er fed - hvor mon den er fra...?\nMic 3. februar 2013 kl. 21.43\nbjørne plakaten er af morten løfberg, og kan bla købes i tank i århus.


Jacob Jensen udstikker ny kurs - Dansk Markedsføring\n1. dec 2015 8:00\n– Jo, det gik. Vi havde et fornuftigt navn og en velkørende licensforretning, men vi fik ikke nok ud af det. En person sagde til mig, at vi sad på en guldgrube, som vi ikke formåede at udnytte. Samtidig har jeg aldrig været i tvivl om, at hvis man ikke fornyr sig, så dør man, siger Timothy Jacob Jensen.\n– Jeg vil simpelt hen gerne være med til at give folk nogle bedre produkter i dagligdagen. Noget der holder længere, er enklere at betjene og er smukkere at se på. Jacob Jensen er det modsatte af ”køb og smid væk”. Jacob Jensen er ”køb, brug og behold”, siger Lars Kolind.\n– Jacob Jensens historie er unik, og det forhold, at virksomheden stadig er lyslevende i 2015, åbner døre overalt i verden. Hvem vil ikke gerne samarbejde med en af verdens mest ikoniske designvirksomheder? Spørg en mand der interesserer sig for sportsvogne, om hvad han mener om Lotus. Han får julelys i øjnene og vil gøre alt for at komme videre. Det samme gælder Jacob Jensen, og vores opgave bliver at finde de virksomheder, hvis produkter passer til Jacob Jensens værdier og så skabe synergi, siger Lars Kolind.\n– Ved at samarbejde på tværs af disse nye tegnestuer får vi en kraftig, kreativ muskel, som jeg er overbevist om vil føre til mange nye spændende produkter og designs, siger Timothy Jacob Jensen, der fortæller, at tegnestuerne er etableret i samarbejde med universiteter i de byer, de hører hjemme.\n– Der har vi oprustet markant. Ikke blot på personalesiden, men vi har også for første gang nogensinde indgået et samarbejde med et dansk kommunikationsbureau, siger Timothy Jacob Jensen.\n– Jeg har været positivt overrasket over de input, bureauet er kommet med. Ikke blot i forhold til selve kommunikationen, men i særdeleshed på forretningssiden, hvor kvaliteten af rådgivningen har været høj, slutter Timothy Jacob Jensen.


Er Danmark på vej mod afgrunden? - Punditokraterne\nEr Danmark på vej mod afgrunden?\nAf Niels Westy, den 12. marts 2011. Skriv et svar\nEr Danmark på vej mod afgrunden? Det er jo et rigtigt godt spørgsmål. Det kommer næppe som en overraskelse for læserne af denne blog, at flere af skribenterne hælder til at svare ja på dette spørgsmål, med mindre der de kommende år gennemføres betydelige reformer. At reaktionen på denne erkendelse så er væsens forskellig blandt skribenterne er en anden sag. Nogle af os er gået ind i politik, mens andre formentlig helt undlader at stemme.\nSpørgsmålet er også overskriften på et arrangement som jeg og Liberal Alliances lokalafdeling i Hørsholm-Fredensborg står bag torsdag den 17. marts kl. 19.30 på Humlebæk Bibliotek. Her vil cheføkonom og vicedirektør i CEPOS, Mads Lundby Hansen, give sit svar på om Danmark vitterlig er på vej mod afgrunden og i bekræftende fald, hvorfor og hvad vi kan gøre for at undgå dette.\nAlle er velkomne til at komme og høre Mads Lundby Hansen’s oplæg og deltage i den efterfølgende debat. Det koster den fyrstelige sum af 20 kroner at deltage – pengene går til kaffe og te – og hvis der skulle være interesserede fra København, kan jeg oplyse, at Kystbanetoget mod Helsingør med afgang fra Nørreport st. kl. 18.53 og ankomst Humlebæk st. kl. 19.22 passer fint. Humlebæk Bibliotek ligger 2 min. gang fra stationen.\nJeg kan også garantere at man ikke pludseligt befinder sig i en “Liberal Alliance event” med alt hvad dertil hører. Der er tale om et åbent arrangement og vi har sendt invitationer ud til at alle de andre partier. Det handler om Danmarks fremtid og ikke om dette eller hint partis eller kandidats fremtid. Derudover er aftens hovedperson jo partipolitisk uafhængig.\nEndelig er der jo et liv efter valget, og det kunne naturligvis ikke falde mig ind at bruge denne blog til at promovere partipolitiske særinteresser. Det er jo i forvejen slemt nok som “pundikrat”, at stile mod et politisk embede 🙂\nFor mere information om arrangementet, se her.\nDette indlæg blev udgivet i Niels Westy og tagget Danmarks fremtid, invitation, Mads Lundby Hansen den 12. marts 2011 af Niels Westy.\n← Lykkepolitik – ja eller nej? Årets Public Choice konferencer – San Antonio →


Problemer med SQL Server Express bruger instancing og ASP.NET Web Application projekter Udskriv\nBrasil (Português) Deutschland (Deutsch) España, Latinoamérica (Español) France (Français) Italia (Italiano) Magyarország (Magyar) Nederland (Nederlands) Norge (Norsk Bokmål) Slovenská Republika (Slovenčina) Suomi (Suomi) Sverige (Svenska) Türkiye (Türkçe) United States (English) Ελλάδα (Ελληνικά) Россия (Русский) भारत (हिंदी) 中国 (简体中文) 台灣 (繁體中文) 대한민국 (한국어) Artikel-id: 2002980 - Få vist de produkter, som denne artikel refererer til.If you are a Small Business customer, find additional troubleshooting and learning resources at the Support for Small Business site.Udvid alle | Skjul alleSymptomer\nWebprogrammer, der kører på IIS 7,5 og stole på SQL Server Express bruger instancing mislykkes at køre ved hjælp af standard IIS 7.5 sikkerhedskonfiguration på både Windows Client 7 og Windows Server 2008 R2. Udviklere opstå problemer med at udvikle webprogrammer\nved hjælp af Visual Studio 2005 + SQL Server Express 2005, Visual Studio 2008 + SQL Server Express 2008, eller Visual Studio 2010 + SQL Server Express 2008 på både Windows Client 7 og Windows Server 2008 R2.\nUdviklere opstår lignende problemer, der forsøger at udvikle programmet webprojekter (WAP) eller websteder, der er placeret under IIS6/IIS7/IIS7.5, der er afhængige af SQL Server Express Brugerforekomster hvor WAP projektstruktur eller webstedet mappestruktur\nfindes i mappen til en brugers dokumenter. Dette problem findes for alle versioner af Visual Studio uanset underliggende operativsystem-version. Et webprogram, der forsøger at oprette en database eller læse/skriveadgang til en database ved hjælp af SQL Server\nExpress bruger forekomst tilstand kan støde nogen af følgende fejl:\nForsøg på at vedhæfte en database automatisk med navnet for filen c:\_Users\_[YourUserAccountName]\_Documents\_Visual Studio 20XX\_Projects\_[YourSolutionName]\_[YourProjectnName]\_App_Data\_aspnetdb.mdf mislykkedes. Der findes en database med samme navn,\neller angivne fil kan ikke åbnes eller den er placeret på UNC-share.\nKunne generere et bruger-forekomst af SQL Server på grund af i hentning af brugerens lokale data programstien. Kontroller, at brugeren har en lokal brugerprofil på computeren. Forbindelsen lukkes.\nBemærk: et webprogram er afhængig af SQL Server Express' bruger forekomst tilstand, hvis en af følgende gælder:\nProgrammet er afhængig af forbindelsesstrengen for standard "LocalSQLServer" defineret i machine.config\nProgrammet bruger en tilslutningsstreng, der indeholder følgende attributter:\nStandard sikkerhedskonfigurationen for IIS 7.5 indstiller programgrupper til at køre som "programgruppe-id'et". Kører en programgruppe, der bruger denne særlige identitet blev først introduceret som en valgfri indstilling i Vista SP2 og Windows Server\n2008 SP2. På Windows 7 klient- og Windows Server 2008 R2 er denne særlige identitet nu standard.\nWebprogrammer, der er bygget med Visual Studio 2005, Visual Studio 2008 eller Visual Studio 2010 og, der er afhængige af brugeren instancing med enten SQL Server Express 2005 eller SQL Server Express 2008 fungerer ikke med nye programgruppeidentitet. Disse\nprodukter blev udviklet og testet mod programgrupper, der kører med ældre NETWORK SERVICE-kontoen.\nkræver filen adgangsrettigheder til overordnede mapper af webstedet eller WAP projekt mappestruktur. Da IIS-tjenestekonto (NETWORK SERVICE) som standard ikke har disse rettigheder inden for Visual Studio project mappestruktur, WAP projekter og websteder, der\ner placeret i en brugers dokumenter og, der er placeret i IIS kan ikke åbne SQL Server Express bruger instanced databaser for læseadgang.\nWAPs, der oprindeligt blev oprettet i en brugers dokumenter-mappe, men efterfølgende blev ændret til at bruge IIS til en Web-server via fanen web i projektets egenskaber støder problemet fil tilladelser. Websteder, der er placeret i IIS, hvor mappestruktur\nwebstedet er placeret i mappen til dokumenter af en bruger vil også støder fil tilladelser problem. Denne funktionsmåde for WAP projekter og websteder, der er vært med alle IIS-versioner, der kører som NETWORK SERVICE (IIS6, IIS7 og IIS 7.5) hvor projektstruktur\nOpløsning til Windows 7 og Windows Server 2008 R2\nUdføre følgende trin for alle de webprogrammer, der kører under IIS 7.5 uanset deres projekttype:\nKøre værktøjet Internet Information Services (IIS) Manager. Dette værktøj kan åbnes fra menuen administrative start eller ved at skrive "inetmgr" i Windows Start--> Søg tekstboks og vælge inetmgr værktøj.\nUdvid noden maskine i venstre rude af værktøjet IIS Manager. Klikke på noden "Programgrupper", så programgrupper vises i hovedvinduet af værktøjet administration.\nHvis du foretager fejlfinding af et ASP.NET-program i 2.0/3.0/3.5 Vælg programgruppe "DefaultAppPool". Vælg programgruppe "ASP.NET v4.0" for ASP.NET v4.\nHøjreklik på den valgte programgruppe, og vælg "Avancerede indstillinger" Find den kategori, der kaldes "Indlæs model" i dialogboksen "Avancerede indstillinger". Den første række i kategorien være række "Id".\nKlik på række "Id", og klik derefter på den lille knap, der viser på højre side af celle værdi. Knappen viser teksten "…"\nEn dialogboks, der kaldes "Application Pool Identity" bliver pop-up. Inden, i dialogboksen er der to alternativknapper. Kontroller, at den første alternativknap Internetudkastet "indbygget konto" er markeret.\nVælg "Netværkstjeneste" for identiteten, i rullemenuen under knappen radio. Klik på "Ok" for at lukke ud i dialogboksen "Application Pool Identity". Klik på "Ok" for at lukke ud dialogboksen "Avancerede indstillinger". På dette tidspunkt vil ændringer til programgruppeidentiteten er blevet gemt til IIS 7.5 konfigurationslager.\nOpløsning for Web Application projekter og websteder\nUdføre følgende trin for webprojekter program (WAP) og websteder, der er placeret i en brugers dokumenter-mappe hosted under nogen version af IIS kører som NETWORK SERVICE:\nFørst bekræfte, at IIS er blevet konfigureret til at køre som NETWORK SERVICE. Dette er standard på IIS6 og IIS7. Men hvis du kører på Windows 7 eller Windows Server 2008 R2 du først har brug for at følge fremgangsmåden ovenfor i "Resolution for Windows\n7 og Windows Server 2008 R2" at gøre IIS programgrupper kører som NETWORK SERVICE.\nSkriv net stop iisadmin /y fra en kommandoprompt. Dette medfører, at eventuelle ASP.NET WAP programmer til lukning.\nAfslut af alle kørende forekomster i Visual Studio. NETWORK SERVICE skal være tildelt læsetilladelse til mappen på øverste niveau Visual Studio, der er placeret i din bruger dokumenter. Visual Studio-mappe har forskellige navne afhængigt af versionen: "Visual Studio 2005", "Visual Studio 2008" eller "Visual\nStudio 2010". NETWORK SERVICE skal tildeles begge læse og skrive tilladelser til dit projekt på øverste niveau projektmappe. For eksempel hvis projektet WAP kaldes "MyCustomWebProject", og derefter mappen "Documents\_Visual Studio 20xx\_Projects\_MyCustomWebProject" skal\nhave læse- og skriveadgang aktiveret for NETWORK SERVICE. Eller hvis projektet webiste kaldes "MyCustomWebProject", derefter mappen "Documents\_Visual Studio 20xx\_Websites\_MyCustomWebProject" skal have læse og skriveadgang aktiveret for NETWORK SERVICE.\nNETWORK SERVICE skal tildeles, både læse- og skrivetilladelser til App_Data-mappen placeret inden for dit webprojekt mappestruktur.\nDet anbefales, at de løsninger, der er beskrevet i denne artikel kun kan bruges til at fjerne blokeringen af berørte udvikling scenarier. Når implementering af programmer i produktion på nogen version af IIS, skal SQL Server Express Brugerforekomster ikke\nKonfiguration af programgrupper på IIS 7.5 produktionen webservere skal bruge enten den nye programgruppeidentitet eller brugerdefinerede oprettede brugerkonti. Programgrupper på IIS 7.5 produktionen webservere bør ikke længere køre som NETWORK SERVICE.\nLøsningen beskrives til arbejde med WAP projekter og websteder, der er placeret i en brugers dokumenter skal bruges som en midlertidig løsning. Fra en sikkerhed standpunkt er det ikke hensigtsmæssig NETWORK SERVICE har læseadgang til alle undermapper i mappen\nVisual Studio-projekter. Anbefales til at flytte IIS hosted WAP projekter og websteder til en anden placering, der er normalt tilgængelig til en IIS-tjenestekontoen (f.eks. under c:\_inetpub\_wwwroot).\n.Tilbage til toppen | Send feedbackEgenskaberArtikel-id: 2002980 - Seneste redigering: 27. oktober 2009 - Redigering: 2.0Oplysningerne i denne artikel gælder:Microsoft SQL Server 2008 ExpressMicrosoft Visual Studio 2008 Professional EditionMicrosoft Internet Information Services 6.0Microsoft SQL Server 2005 Express EditionMicrosoft Internet Information Services 7.0Microsoft Visual Studio 2005 Professional EditionNøgleord: kbrapidpub kbnomt KB2002980Tilbage til toppen | Send feedbackSend feedbackTilbage til toppen


Sommer i Tyrol | Magasinet KBH\npremiere 11. maj 2021\n11. – 22. maj 2021\nI sommersol ved Den Hvide Hest bag alperosernes flor, står personalet igen klar til at modtage og indlogere gæster på hotellet i de Østrigske Alper - og på Folketeatret i Nørregade summer det endeligt af forventnings glæde ovenpå måneders nedlukning og vinterhi. Teaterklokkerne har kaldt til den endelige indringning, og på scenen ringer receptionsklokken insisterende. Ja-ja-ja, nu kommer jeg!\nFor det indre øje kommer Dirch Passer løbende ind på scenen med tjenerblok og viskestykke over armen. Vi kender ’Sommer i Tyrol’ fra den danske filmskat, hvor Dirch i filmen fra 1964 spiller hovedrollen som overtjener Leopold, i den på det tidspunkt dyreste filmproduktion i Danmark. På scenen er det Pelle Emil Hebsgaard, der er hoppet i tjenertøjet. Hvorvidt det lykkes ham at fylde Dirchs store sko ud, vender vi tilbage til. I filmen var derudover både Ove Sprogøe, Peter Malberg, Susse Wold, Lone Hertz og Gyda Hansen på rollelisten – mændene i tyrolerhat og kvinderne med opsatte fletninger og dybe udskæringer i Bierbar-kjolerne.\nOg hvad er der sket siden da? Ikke så meget, hvis man spørger på Folketeatret. Hotelværtinden Josepha, pragtfuldt spillet af Meike Bahnsen, har heldigvis ikke været i festbutikken for at købe en billig polyester-tyrolerkjole, men er trukket i et blomstret powersuit og kondisko. Vi må ikke være i tvivl om at det er hende, der har bukserne på, på hotel Den Hvide Hest.\nDet har hun i hvert fald, indtil den charmerende charlatan Sigismund Sültzheimer (Troels Malling) checker ind på hotellet – hun er lun på ham, men det er de fleste. Han smider tøjet i et stripnummer, mens han bryder ud i operettens nok største hit ’Man kan vel ikke gøre for at man har charme’ – som, når man lytter efter endnu en gang, faktisk er en ret ubehagelig sang, om at fralægge sig ansvaret for egen ageren, og den påvirkning man kan have på andre mennesker.\nHan charmerer sig ind på servitricen Lenerl (Marie Mondrup), uden at lægge mærke til hende, og overtjener Leopold (Pelle Emil Hebsgaard) ser sit snit. Hvis han kan lære Lenerl at være forførende, så Sigismund Sültzheimer forelsker sig i hende, vil Josepha måske se bort fra Sigismund, og i stedet forelske sig i Leopold, der i smug har brugt det meste af sin gage på i al hemmelighed at sende hende røde roser.\nDet er et klassisk kærlighedskomedie-plot med modstridende interesser og blikretninger, som rigtigt kompliceres, da undertøjsfabrikant Julius Müller (Karsten Jansfort) tjekker ind med sin datter. Han er Sültzheimers ærkefjende. Begge producerer herreundertøj, og mener at den anden har kopieret deres design, som de kalder henholdsvis Napoleon og Herkules. Stolte sejrsherrer, der ikke går på kompromis.\nJulius Müllers datter Clara, i filmen portrætteret af vidunderlige Lone Hertz, spilles nu af Clara Ellegaard. Hun er sød og forførende og er det kort, der skal til for at hele kærlighedskabalen måske kan gå op. Det er dog især omkring datteren Clara man kan stille spørgsmålstegn ved hvorvidt det er passende eller særligt interessant at gengive historien, som den blev fremstillet for over halvtreds år siden.\nIndtil hun står op for sig selv overfor faderen – for at falde i armene på hans manipulerende rival, der magnetisk drager frøkener og fruer, og har en pige i hver en by bortset fra Kiehl – er hun nærmest faderens slave eller pakæsel, der ikke siger meget andet end ja og nej, på grund af hendes lespen, og den skam hun er blevet pålagt. Hun ties og fremstilles som et seksualiseret barn, man kan kaste rundt og klæde af som man lyster. Hun svinges bevidstløs rundt, så publikum kan se op under skørterne, og da hun sidder i saunaen, flås håndklædet af hende.\nDet trækker opmærksomheden væk fra den ellers pudsige og underholdende scenografiske opsætning af en sauna, og minder om hvordan Folketeatret blev kritiseret for kvindesyn så sent som to år siden, da ’Skatteøen’ blev genopsat.\nDer er dog på sin vis taget stilling til ligestilling og #metoo på Tyroler-hotellet. I en fjollet bemærkning parafraseres Morten Østergaards udtalelse om hånden på låret, i en af de scener der ikke er direkte ”en til en” med filmversionen.\nDerudover påmindes vi om det sted i Tyrol, Ischgl, hvor corona for alvor bed sig fast i Europa, og i en fjollet dansescene lige før pausen skal der pludseligt danses til Beyonces ’Single Ladies,’ som afbræk fra operettemusikken af Ralph Benatzky. Det er i sig selv en sjov fysisk komediescene med Tyrolerorkestret, Pelle Emil Hebsgaard og stjernen Marie Mondrup, men man undres virkeligt. Når nu der er ændret så lidt i stykket i forhold til filmversionen, hvorfor så lige dette?\nEfter pausen brydes illusionen om et Alpehotel i starten af 1900tallet igen, med et drukkenbolts-medley af store danske kærlighedssange af Poul Krebs, TV2, Rasmus Seebach og en tåkrummende flabet falsetversion af Medina. Scenen bliver en lidt ubehagelig påmindelse om underholdningsbranchens skyggesider: alkoholisme, misbrug og kvindesyn. Det er en skam, for Pelle Emil Hebsgaard gør det ellers rigtigt godt, især med tanker på, at han kom med på et afbud, da Jesper Groth skulle på en anden scene og repræsentere Danmark ved Melodi Grand Prix i Rotterdam.\n’Sommer i Tyrol’ er et skønt musikalsk nostalgitrip med tyrolerorkester og store armbevægelser. Der er komiske højdepunkter høje som alpetoppe og et kvindesyn fra kejser Franz Josephs tid i teaterstykket, der ikke helt lykkes at løsrive sig fra det filmiske forlæg.