Kolonihaveforbundets anvendelse af personoplysninger\nDenne politik opdateres årligt og lægges herefter på Kolonihaveforbundets hjemmeside. Politikken optrykkes endvidere i Havebladet ved væsentlige ændringer. Politikken er senest opdateret i februar 2020 og trykt i Havebladet i april 2020.\nDenne beskrivelse omhandler kun Kolonihaveforbundets selvstændige behandling af medlemmernes personoplysninger (data-ansvar). Forbundets formål med behandling af dine personoplysninger er levering af services og ydelser, som indgår i dit kontingent eller er en konsekvens af dit medlemskab, se mere i afsnit 2-4.\nBeskrivelsen handler ikke om:\nHaveforeningernes og kredsenes selvstændige anvendelse af dine oplysninger. Du skal rette henvendelse til din haveforening eller din kreds, hvis du vil høre om haveforeningens/kredsens anvendelse af dine oplysninger.\nKolonihaveforbundets og haveforeningens aftale om delt dataansvar for dine oplysninger. Dette er reguleret i en aftale om delt data-ansvar indgået mellem foreningen og Forbundet, og beskrives ikke nærmere i denne politik.\nKolonihaveforbundets behandling af dine oplysninger som følge af en serviceaftale med din haveforening. (Haveforeningen kan mod betaling indgå en serviceaftale med Kolonihaveforbundet om forskellige ydelser (f.eks. salg, forsikring eller økonomi), hvorved Kolonihaveforbundet behandler medlemsoplysningerne yderligere i forbindelse med de opgaver, som Kolonihaveforbundet udfører på vegne af haveforeningen. I så fald reguleres dette af en aftale mellem parterne samt en databehandleraftale. Du skal kontakte foreningen, hvis du ønsker at vide mere om brug af dine personoplysninger i forbindelse med indgåelse af foreningsserviceaftaler.)\nBehandling af oplysninger om personalet i Kolonihaveforbundet (herunder personer som registreres i forbindelse med rekruttering)\nBehandling af ikke-medlemmer (konsulenter, havekonsulenter, æresmedlemmer, redaktør af Haveblad mv.), idet der er indgået særskilte aftaler med disse, som led i levering af en serviceydelse.\n2. Kolonihaveforbundets principper for selvstændig behandling af dine personoplysninger\nVi behandler overordnet set dine data for at opfylde vores vedtægtsbestemte formål og i nogle tilfælde for at forbedre service og tjenester til medlemmer og foreninger, se afsnit 3.\nVi behandler kun dine personoplysninger til disse formål, når vi har en lovlig grund.\nLovlige grunde til behandling af personoplysninger i Kolonihaveforbundet er primært:\nLovgivning eller andre retlige forpligtelser, herunder forbundsvedtægten\nKolonihaveforbundets berettigede (legitime) interesse i at behandle dine oplysninger (interesseafvejningsreglen)\nVi indsamler, behandler og opbevarer kun personoplysninger i det omfang, det er nødvendigt for at opfylde vores formål eller andre retlige forpligtelser.\nI det omfang vi selvstændigt indsamler oplysninger om dig, som ikke umiddelbart er nødvendige for at opfylde Forbundets formål eller retslige forpligtelser, beder vi først om dit samtykke. Dette kan eksempelvis være billeder i Havebladet og på Dialognet. Det kan også være oplysninger om din fødselsdato eller helbredsoplysninger. Hvis vi indhenter dit samtykke, er det frivilligt, om du vil give samtykke, og du kan til enhver tid trække det tilbage ved at give os besked om det.\n3. Hvilke personoplysninger anvender vi\nNavn, adresse, telefonnummer, email, havenummer, havelodsadresse, indmeldelsesdato, oplysninger om dit havelod samt dit tilhørsforhold til forening og kreds.\nI sjældne tilfælde anvender vi fotos (Haveblad og Dialognet), men dette vil altid kræve dit samtykke.\nHvis du er formand eller vurderingsmand i en haveforening eller kreds registreres dit tillidshverv af os, fordi du i den forbindelse tildeles særlige rettigheder i systemet. Øvrige tillidshverv i haveforeninger registreres af foreningen selv.\nHvis du er tillidsvalgt i Forbundet eller deltager i udvalg eller lignede, indsamler vi også cpr. nr. og bank-oplysninger samt oplysninger om udvalgsdeltagelse.\n4. Hvad bruger vi oplysningerne til?\nSom selvstændig dataansvarlig benytter Kolonihaveforbundet dine personoplysninger til følgende aktiviteter:\nA. Håndtering af dine medlemsrettigheder i henhold til Forbundsvedtægten\nFor at hjælpe dig bedst muligt, når vi svarer på henvendelser fra dig, har vi ofte brug for at vide, hvem du er. Andre gange har vi brug for at få kontakt med dig. I disse tilfælde slår vi dig op i medlemssystemet for at kunne yde dig den bedste service.\nFor at sikre dokumentation for aftaler og korrekt betjening af dig gemmer vi sommetider også relevante oplysninger afgivet i telefonsamtaler, sms-beskeder, emails og anden kommunikation med dig i en periode, se også afsnit 8.\nB. Services som er en konsekvens af dit medlemskab\nUdgivelse af et medlemsblad (Havebladet) – Her bruger vi dit navn og adresse, når vi sender bladet til dig.\nHavepræmiering – Vi registrerer, om du har vundet en havepræmie samt det år, hvor du har vundet den.\nVed forsendelse af varer, dokumenter, nyhedsmails eller lignende benytter vi dine kontaktinformationer (postadresse eller e-mailadresse)\nC. Drift af Forbundet, herunder Forbundets udvalg, jf. Forbundsvedtægten\nVi registrerer visse tillidshverv i Forbundet (f.eks. medlemmer af Hovedbestyrelsen, Forretningsudvalget osv.). Registreringen sker dels for at sikre, at det er de valgte personer, som har adgang til diverse udvalg, men registreringen har også et mere praktisk formål, f.eks. udarbejdelse af mail-distributionslister, tildeling af roller og rettigheder i systemer mv.\nUdbetaling af honorar og rejsegodtgørelse til tillidsvalgte, interne revisorer og havekonsulenter\nSom tillidsvalgt i Forbundet vil dit navn, dit tilhørsforhold til en kreds og din holdning til forskellige emner fremgå af referater.\nOffentlige kontaktdata på forening og kreds offentliggøres på hjemmeside – også hvis du som tillidsvalgt vælger at benytte din private email-adresse til dette. Vi indhenter ikke samtykke til dette, da du som tillidsvalgt selv har adgang til at ændre dette i systemet.\nD. Afholdelse af arrangementer, kurser og andre aktiviteter\nI forbindelse med arrangementer, kongresser, kurser, udvalgsmøder, udvalgsture mv. udarbejdes der deltagerlister.\nI forbindelse med arrangementer registrerer vi sommetider om deltagerne er dårligt gående eller dårligt hørende for at sikre, at deltagerne får den bedst mulige oplevelse. Sådanne oplysninger slettes umiddelbart efter arrangementets afholdelse.\nVi leverer et medlemssystem til foreninger, som holder styr på medlemmer og medlemmers tilhørsforhold. I forbindelse med systemejerskab anvendes data sommetider til test af systemet.\nVi leverer et økonomisystem til Forbundet og de foreninger, der har tilkøbt denne service. I forbindelse med systemejerskab anvendes data sommetider til test af systemet.\nVi leverer et vurderingssystem og et øvesystem til foreninger og kredse som af hensyn til brugervenlighed og minimering af fejl henter data om medlemmer og havelodder i medlemssystemet. I forbindelse med systemejerskab anvendes data sommetider til test af systemet.\nVi leverer en offentlig hjemmeside og et intranet (Dialognet), som kun er for medlemmer. For at genkende medlemmer, når de logger ind, trækker Dialognet oplysninger fra medlemssystemet, når der logges ind.\nVi anvender internt et digitalt sagsarkiv, hvor henvendelser fra medlemmer og foreninger gemmes så længe det er relevant.\nVurderingsfunktionen tildeler rettigheder til systemet i overensstemmelse med de regler, der er for det. Derfor bruger de oplysninger om kursusaktivitet og antal vurderinger i forbindelse med rettigheds-styringen.\nMedlemsundersøgelser der alene har statistiske formål, hvor data er anonymiseret.\n5. Hvor kommer oplysningerne om dig fra ?\nOplysninger kommer primært fra dig selv i forbindelse med din indmeldelse i en haveforening eller når du indsender oplysninger i forbindelse med dit tillidshverv. Der indhentes ikke yderligere oplysninger om dig hos myndigheder mv., som ikke allerede er offentligt tilgængelige.\nCookies anvendes på vores hjemmeside og indsamler informationer om dig. Når du bruger hjemmesiden bliver du informeret om placeringen af cookies, herunder anvendelse og formål med de indsamlede data.\n6. Hvem modtager oplysningerne om dig ?\nDe oplysninger, som haveforeningen taster ind i medlemssystemet, ”modtages” af relevante medarbejderne i Forbundskontoret. Oplysninger om tillidshverv ”modtages” også af kredsene. (Kredsene modtager endvidere oplysningerne, hvis de har en aftale med foreningen om at udføre opgaver på foreningens vegne. Dette reguleres i så fald af en databehandleraftale mellem forening og kreds og er Forbundet uvedkommende.)\nOplysninger, udover de almindelige medlemsoplysninger, som registreres om dig som tillidsvalgt, modtages alene af relevante medarbejdere i Forbundskontoret samt Vurderingsfunktionen.\n7. Giver vi dine oplysninger videre ?\nSom selvstændig dataansvarlig videregiver vi ikke dine oplysninger til nogen udenfor organisationen, medmindre det følger af lovgivningen eller af en kontrakt, vi har indgået med en serviceleverandør (f.eks. distributøren af Havebladet, et hotel i forbindelse med et arrangement eller lignende). Vi videregiver heller ikke personoplysninger til firmaer til markedsføring uden dit samtykke. Vi overfører ikke dine personoplysninger til lande udenfor EU/EØS.\nInternt i organisationen har vi en arbejdsfordeling mellem kreds og Kolonihaveforbund, og derfor videregiver vi bestemte typer af henvendelser til kredsene i bestemte situationer, medmindre du direkte har frabedt dig dette.\nSom leverandør af et medlemssystem, et vurderingssystem samt et Dialognet videregiver vi dine medlemsoplysninger til IT-leverandører. Her bruges dine data i forbindelse med hosting, support, udvikling og test. Der er indgået en databehandleraftale med vores IT-leverandører, som sikrer, at IT-leverandøren passer godt på dine data. Foreninger og medlemmer kan altid bede om at få disse databehandler-aftaler tilsendt. For at forbedre funktionaliteten i de forskellige systemer genbruges oplysninger fra medlemssystemet i vurderingssystemet, Dialognet samt i vores interne sagsarkiv.\nSom udbyder af services til foreningerne (f.eks. Økonomi og Salg) videregiver vi dine medlemsoplysninger til forskellige eksterne parter efter aftale med foreningen. Vores videregivelse af data i den forbindelse er reguleret af en kontrakt og en databehandleraftale med foreningen.\nVi videregiver oplysninger om tillidsvalgte i følgende situationer:\nI forbindelse med forhandlinger med myndigheder eller udlejere, hvor du som tillidsvalgt er repræsentant for foreningen/kredsen og indgår som part i forhandlingen.\nKontaktoplysninger på foreninger og kredse offentliggøres på Forbundets hjemmeside. Hvis du som tillidsvalgt har valgt at bruge din private mailadresse som kontaktadresse til foreningen eller kredsen, så offentliggøres din private mailadresse i den forbindelse. Det er haveforeningen og kredsen selv, der indtaster disse informationer, og dermed selv bestemmer hvilke oplysninger, der skal anvendes.\nVi videregiver oplysninger om cpr.nr. til lønsystemet og dermed SKAT i forbindelse med udbetaling af honorar, kørselsgodtgørelse mv.\nReferater fra visse udvalg – som kan indeholde oplysninger om navn, tilhørsforhold til forening/kreds samt holdning – offentliggøres på hjemmeside og/eller Dialognet, og er dermed offentligt tilgængeligt for alle medlemmer.\nSærligt om Kolonihaveforbundets brug af sociale medier\nKolonihaveforbundet har valgt at have en side på Facebook og på Instagram, og når du bruger dem, skal du være opmærksom på, at Facebooks/Instagrams funktionalitet betinger, at vi som administrator af siden er nødt til at give Facebook/Instagram lov til at placere cookies på din PC/andet medie. Dette gælder også, selv om du ikke selv har en facebook/instagram-konto.\nSom administrator kan vi anmode Facebook om anonymiserede oplysninger om medlemmerne på siden. Dette gør vi sommetider for at forbedre vores information på siden.\nKolonihaveforbundet har i teorien delt data-ansvar med Facebook/Instagram, men det er pt. ikke realistisk at indgå en aftale med dem om, hvordan ansvaret fordeles. Datatilsynet forventer, at Facebook medvirker til en løsning af denne problemstilling. Indtil der er en løsning bør du som medlem nøje overveje, om du vil benytte dig af vores sider på de sociale medier, da vi ikke pt. har mulighed for regulere, hvordan de sociale medier anvender oplysninger om dig på vores sider.\n8. Hvordan opbevarer vi dine personoplysninger og hvornår sletter vi dem ?\nForskellige oplysninger har forskellige formål, og derfor har vi forskellige opbevaringsperioder. Vi har udarbejdet kriterier (en fortegnelse) for, hvornår vi sletter forskellige typer af oplysninger i de forskellige aktiviteter, som vi har i Kolonihaveforbundet. Vi har indarbejdet rutiner, der sikrer, at vi løbende får slettet de oplysninger, som skal slettes.\nVi ønsker at beskytte personoplysninger godt og tilstrækkeligt, så uvedkommende ikke får adgang, eller der sker uautoriseret offentliggørelse. Derfor er der overordnet set følgende retningslinjer på kontoret:\nKontoret er beskyttet af lås flere steder samt alarm, når kontoret ikke er bemandet.\nPersonoplysninger på papir bevares i aflåste skabe, når de ikke er i brug.\nVi anvender krypteret mail, når vi sender fortrolige og følsomme oplysninger (cpr.nr., kopi af pas og kørekort mv.)\nVurderingsfunktionen, som består af frivillige, benytter private PC’ere, men de er underlagt klare instrukser fra Forretningsudvalget om, at arbejdet som udføres på Kolonihaveforbundets vegne udelukkende må ske via Kolonihaveforbundets mail- og filserver, så der ikke sker en sammenblanding med medlemmernes private brug. Dette sikrer samtidig, at data ikke længere er tilgængelig på brugerens PC, når han/hun ikke er med i vurderingsfunktionen mere.\nVi vurderer løbende, om vi har løsninger, der sikrer, at personoplysninger kun er tilgængelige for relevante medarbejdere. Tildeling af adgangsrettigheder til systemerne tilpasses løbende.\nVi foretager løbende back-up af personoplysningerne for at undgå tab af data.\nSåfremt databehandlingen foretages af en databehandler (eksempelvis en IT-leverandør), indgår vi en databehandleraftale, inden vi overlader jeres persondata til databehandleren. Databehandleraftalen regulerer bl.a. hvordan leverandøren må bruge dine data, og hvornår IT-leverandøren skal slette dem.\nDu har ret til at få rettet forkerte oplysninger. Før vi retter forkerte oplysninger, skal vi dog sikre os, hvem du er, og vi skal notificere haveforeningen om rettelsen.\nDu har ret til at få slettet dine personoplysninger, når vi ikke længere har noget legitimt grundlag for at behandle dem.\nDa dine data primært bruges af haveforeningen, skal du i første omgang henvende dig til haveforeningen, hvis du ønsker at benytte dig af disse rettigheder. Hvis du henvender dig til Kolonihaveforbundet (info@kolonihave.dk) med en anmodning om at få rettet eller slettet dine personoplysninger, undersøger vi, om betingelserne er opfyldt, og gennemfører i så fald – i samarbejde med foreningen - ændringer eller sletning så hurtigt som muligt.\nHvis du er utilfreds med Kolonihaveforbundets behandling af dine personoplysninger kan du klage til Datatilsynet, Borgergade 28, 5., 1300 København K eller dt@datatilsynet.dk


Gratisartikel: Har vi Gud på nakken … eller i ryggen … eller …? | Luthersk Mission\nGratisartikel: Har vi Gud på nakken … eller i ryggen … eller …?\nDet gængse gudsbillede blandt kristne har ændret sig. Men Bibelen korrigerer vores skæve billeder\nAf Ole Solgaard, os@dlm.dk\nDer er mange ting, der er med til at forme vores billede af Gud. Både det, vi har oplevet, og det, vi har hørt i løbet af vores liv. Vores forældre har især været med til at forme vores gudsbillede. Men også skole, børneklub, medier og omgangskreds har spillet en stor rolle.\nOm vi vil det eller ej, har vi alle et gudsbillede - en forestilling om, hvordan Gud er. Og det billede vil jeg gerne udfordre i denne artikel.\nJeg har fået fortalt, at en ung elev på en af de kristne skoler i en andagt sagde: ”Vi har ikke Gud på nakken; vi har Gud i ryggen!” Dermed formidlede hun med en skarp formulering sit gudsbillede.\nNu ved jeg jo ikke præcis, hvad den unge pige mente med ordene, men de har i hvert fald givet mig stof til eftertanke. Noget af det vil jeg reflektere over her.\nDe fleste kender sikkert fornemmelsen af at have nogen på nakken. Det er ikke en rar følelse. Der er nogen, der altid er ude efter mig. Det kan fx være lærere, ”kammerater”, forældre – eller politiet.\nAt have nogen i ryggen er derimod en god og varm følelse. Det har noget med sikkerhed og garanti at gøre. Uanset hvad jeg gør, så kan jeg regne med deres skulderklap og opbakning.\nSpørgsmålet er så, hvordan mit billede af Gud er? Oplever jeg ham som en, jeg har på nakken? Eller som en, jeg har i ryggen? Eller hvad …?\nDet er mit klare indtryk, at det gængse gudsbillede blandt kristne har ændret sig gennem tiden. Det kan både hænge sammen med ændringer i opdragelsesmønster, i det omgivende samfunds kultur og tidsånd og i en forskellig vægtlægning i den forkyndelse, man har lyttet til.\nDerfor vil de danskere, der er født før 1950, ofte være vokset op med fornemmelsen af at have Gud på nakken, mens de, der er født efter 1990, ofte er opvokset med fornemmelsen af at have Gud i ryggen.\nDen bebrejdende gud\nPersonligt havde jeg nok som stor dreng et billede af Gud som en, der var på nakken af mig. Han skulede efter mig: ”Har du nu lavet en bommert igen?” Jeg oplevede ham som en, der bebrejdede mig – og aldrig blev tilfreds. Hele tiden på nakken af mig. Derfor blev min oplevelse af at være kristen noget anstrengt. Noget med dårlig samvittighed.\nOverskriften over et liv med det gudsbillede var: Ikke nok!\nMange slider med det billede – og indimellem gør jeg det stadigvæk også selv: Der er så meget, der ikke er godt nok. Ikke fordi jeg er meget værre end de andre, nej tænk bare på …, men det er alligevel ikke godt nok. Jeg burde jo være mere tilgivende og næstekærlig. Jeg burde være mindre egoistisk. Burde bede noget mere. Burde fortælle mere frejdigt om Jesus. Burde være mindre materialistisk. Burde være mere åndelig og inderlig i min tro.\nDet er klart, at hvis man generelt bøvler med skam og lav selvværdsfølelse, kan det være med til at forstærke (eller måske endda forårsage) sådan et gudsbillede. Uanset hvad jeg gør, så er det bare aldrig godt nok. Ikke fordi jeg kan udpege en masse konkrete punkter, som gør mig skyldig over for Gud eller andre. Det er bare sådan generelt ”ikke godt nok”. Jeg er bare forkert.\nLivet som kristen kan i den situation opleves som en håbløs stræben – med konstant dårlig samvittighed. For hvornår bliver det egentlig ”godt nok”?\nDen bekræftende gud\nNej, så kan det da synes meget mere opløftende at have det andet gudsbillede, som pigen beskrev: Vi har Gud i ryggen! Han er vores garant. Han klapper os på skulderen.\nMed det gudsbillede er Gud ikke den bebrejdende, men den bekræftende Gud! Der er ikke så mange løftede pegefingre. Han bekræfter os i, at vi er okay, som vi er. Han bakker os op i vores valg og beslutninger. Bekræfter vores planer og vores måde at indrette os på.\nHar man i opvæksten eller i tidsånden manglet autoriteter og grænser, kan det være med til at forstærke eller måske endda danne sådan et gudsbillede.\nDet er et gudsbillede, der er ret udbredt i vores individualistiske tid. Både i den brede folke(kirke)lighed og i mere ”fromme” sammenhænge. Det udtrykkes også i nyere lovsange med formuleringer som fx: ”Tak, at du bekræfter os!”\nOverskriften over et liv med det gudsbillede bliver: Det går nok!\nHvis vi har problemer af forskellig slags, giver vores Gud os et skulderklap: Det går nok! Hvis vi er i tvivl om, hvad der er rigtigt eller forkert at gøre i en situation, siger han: ”Det går nok – du skal bare gøre, hvad du selv føler er rigtigt, så skal jeg nok bakke dig op i det og velsigne dig.”\nMed det billede af Gud kan man tage det rimeligt afslappet med bibelske retningslinjer. Gud er jo ikke så nøjeregnende. Og hvis vi tænker på det med evigheden, om det bliver himmel eller helvede … : ”Det går nok. Du er lige så god som alle andre, og med lidt hjælp fra Gud skal det nok gå alt sammen.”\nBibelen korrigerer vores gudsbilleder\nDet er tydeligvis to vidt forskellige gudsbilleder: den bebrejdende Gud kontra den bekræftende Gud. At have Gud på nakken kontra at have Gud i ryggen.\nNu er sagen bare, at vores billeder af Gud ikke nødvendigvis er identiske med den virkelige Gud. Den virkelige Gud er jo, som han er. Uanset hvilket billede vi har af ham. Gud er Gud.\nIsraelitterne i GT mistede af og til tålmodigheden med Gud. De syntes, han svigtede dem. Og så begyndte de gradvist at tilbede afguder. Eller de tilpassede deres gudsbillede til noget mere forståeligt og acceptabelt: en, der tilpassede sig deres dagsorden; en, der opfyldte deres behov.\nI virkeligheden tilbad de ikke længere den levende Gud, men de tilbad guder, som var skabt i deres eget billede, afguder.\nDen fare er også aktuel for os. At vi ikke accepterer Gud, som han er beskrevet i Bibelen. At vi forsøger at få ham til at tilpasse sig vores billede af en rimelig gud.\n”Han er velkommen som krydderi i tilværelsen, så længe han bekræfter mig i det, jeg gør. Så længe han ikke vil være øverste autoritet i mit liv. Så længe han ikke blander sig i det, jeg ikke spørger ham om. Han må indrette sig under de rammer, vi sætter,” er det fristende at tænke.\nMen Bibelen advarer os mod at lave afgudsbilleder! Og så giver den os hjælp til at få korrigeret vores mere eller mindre skæve gudsbilleder. For i Bibelen og i mennesket Jesus Kristus har Gud åbenbaret sig. Vist os, hvem han i virkeligheden er.\nGud er højt ophøjet og hellig\nDer tegnes i Bibelen mange streger til det samlede billede af Gud. Han er ikke sådan lige at indfange i et enkelt billede – jo, i Jesus (Hebr 1,3)! – men Bibelen afslører mange dimensioner af og ”billeder” på, hvordan Gud egentlig er. Jesus omtales eksempelvis både som løve og lam.\nHer i artiklen vil jeg blot henlede opmærksomheden på et enkelt skriftsted, der siger noget væsentligt om Gud:\n”Dette siger den højt ophøjede, som troner for evigt, og hvis navn er Hellig: ’Jeg bor i det høje og hellige og hos den, der er knust, hvis ånd er nedbøjet, for at oplive det knuste hjerte. Jeg anklager ikke for evigt og vredes ikke for altid’” (Es 57,15-16a).\nDen virkelige Gud er ophøjet. Han er ikke skabt af menneskers forestillinger. Han er ikke bare en skulderklappende kammerat. Han er derimod den, der ejer hele universet. Det er ham, der har givet os livet. Og vi står til regnskab over for ham. Det er altså ikke ham, der står til regnskab over for os.\nDet ændrer ikke noget på Gud, om vi overhovedet tror på ham, eller hvad vi tror om ham. Hvis Gud kun eksisterer i kraft af, at vi tror på ham, og hvad vi tror om ham, så er han jo ikke andet end en menneskeskabt afgud.\nDet kan derimod godt være svært at få øje på Gud. Han kan indimellem føles så fjern og utilnærmelig, langt fra min hverdag. Sådan kan det især opleves, når man står midt i en livskrise. Så selvom man tror på Gud, kan det opleves, som om han ikke er nærværende. Man kan kun få øje på, at ”han bor i det høje og hellige”.\nGud er nærværende og forsonet\nMen der er et forløsende ”og” i Esajas-verset: ”Gud bor i det høje og hellige og hos den, der er knust …!” Den hellige og ophøjede Gud er altså reelt helt nærværende hos den, der er knust. Den, der oplever krise. Den, der oplever fiasko. Den, der føler sig som en ugudelig synder.\nLige netop dér bor Gud. Ikke sådan, at han med et fingerknips løser alle vores problemer. Men han er nærværende – midt i det, der gør ondt, midt i kaos, midt i syndens verden.\nHvordan kan Gud både være hellig og utilnærmelig og samtidig helt nærværende? Det kan han pga. Jesus. For Jesus er både Gud og menneske. Og i ham er der skabt forbindelse mellem Gud og os. Det er det centrale i Bibelens billede af Gud.\nGud ville ikke nøjes med at sidde på sin ophøjede trone, men ønsker at dele evigheden med os. Derfor måtte Jesus genetablere forbindelsen mellem Gud og os.\nDet indebærer, at alt det, jeg synes, jeg burde og skulle for at være gode venner med Gud – det har Jesus gjort for mig. Det giver mig en helt anden overskrift over mit liv: Jesus er nok!\nSå kan jeg slippe for det bebrejdende gudsbillede, hvor Gud er på nakken af mig og siger ”ikke nok”. Og jeg skal ikke spises af med det bekræftende gudsbillede, der er menneskeskabt og ikke kan give mig større trøst end ”det går nok”.\nDen befriende virkelighed er, at Gud, som er ophøjet og hellig, alligevel gerne vil være sammen med mig. Med dette bibelske gudsbillede kan jeg frimodigt se Gud i øjnene.\nJesus er nok!\nOrdene i Esajas’ Bog blev vel at mærke sagt til et folk, der var faldet i afgudsdyrkelse og derfor var knust under Guds dom og straf. I den situation fik de at vide, at befrieren var på vej.\nI dag – på den anden side af Jesu komme og NT’s nedskrivning – ved vi, at netop Jesus var den befrier. Igennem ham er Gud kommet os helt nær. Og han er nok. Det gælder også dem med dårligt selvværd, mislykket karriere eller familieliv. Eller dem, der er kommet ud på et sidespor i forhold til Gud pga. ulydighed eller ligegyldighed, men som nu vender tilbage til ham.\nJesus har forsonet os med Gud. Han har opfyldt alle de krav, Gud med rette stillede til os, og som vi ikke kunne leve op til. Det er derfor, Gud siger: ”Jeg anklager ikke for evigt og vredes ikke for altid.”\nVreden og anklagen og alle bebrejdelserne er nemlig blevet rettet mod Jesus. Han måtte dø under Guds vrede, så vi kan møde Guds åbne arme. Der er tale om en forsonet kærlighed, hvor han ikke bare accepterer mig og siger, at ”det går nok”. Men han glæder sig over mig – og siger: ”Jesus er nok!”\nSå behøver jeg ikke gå rundt med halvdårlig samvittighed. Jeg må aflevere det hele – skyld, skam og halvdårlig samvittighed – hos Jesus. Jeg skal ikke score point hos Gud, men kan pga. Jesus få lov at være nære venner med Gud – nu og i al evighed.\nEn del af det her gik op for mig i sin tid på Sædding Efterskole, og så er det gået op for mig flere gange siden, når jeg i mellemtiden igen og igen har glemt det.\nJeg skal ikke lytte til de falske stemmer indeni, der råber halve sandheder om, at det enten ikke er nok, eller at det går nok med mit syndige og ufuldkomne liv. I stedet må jeg lytte til Bibelens sande stemme, der viser min virkelige situation: Jesus er nok! Den overskrift er både værd at leve på og at dø på.\nFar! Helliget blive dit navn!\nBilledet af Gud som den, der både er hellig og ophøjet og samtidig nærværende og barmhjertig, skinner også igennem i bønnen Fadervor:\n”Vor far” udtrykker barnets trygge henvendelse til sin nærværende far. Og i næste sætning udtrykkes ærefrygten: ”Helliget blive dit navn.” Gud er hellig og ophøjet og nærværende far i Jesus Kristus.\nNår jeg er døbt og klamrer mig til Jesus, så er Gud min far. Det er trygt at være hos ham, der vil mig det bedste – og som har magten til det. Samtidig har jeg en ærefrygt for Gud, for han er hellig, så jeg spørger ham, hvordan jeg kan ære ham.\nGud ønsker at være autoriteten i min hverdag. Han er netop Gud. Og Gud er god. Han er ikke en bekræftende rygklapper, der altid giver os medvind på cykelstierne. Han lader os komme ud i modvind og tugter og opdrager os – for at passe på os. For han ved bedre end vi selv, hvad vi dybest set trænger til.\nDen virkelige Gud kan man ikke lave om på. Og det er også godt. For så er der fremtidshåb for os i Jesus.


Mekanikeren er til engelske sportsvogne\nPer Johansen gik som ung mekanikerlærling på Søby Auto- og Traktorværksted på Ærø, hvor han kiggede i håndbøger om engelske sportsvogne som Triumph og Austin. Det satte drømme i gang, og senere fik han selv fingre i de ikoniske biler.\nDen sorte Austin Healey 3000 Mark 1 kommer glidende på vejen gennem den grønne skov med Per Johansen ved rattet. Motoren kan høres på lang afstand. Nummerpladen VL 30.006 indeholder oplysningen om, at det er en Healey 3000 med 6 cylindre. Den er top vedligeholdt af ejeren selv, der er udlært mekaniker.\n- Jeg er udlært som mekaniker her på Ærø på Søby Auto- og Traktorværksted, og der lå håndbøger om de engelske sportsvogne som Austin og Triumph på værkstedet, som jeg læste og drømte om selv at få de biler, fortæller han.\nDa han var udlært mekaniker, arbejdede han i et år på værkstedet, men så fik han arbejde på Søby Værft, og siden kom han ud at sejle.\n- Her oplevede jeg en frihed, som tiltalte mig, og jeg har arbejdet på skibe siden 1980. Det er også et arbejdsliv, hvor jeg har tid og råd til min hobby, som er gamle sportsvogne. Jeg kan godt lide at have gang i et bilprojekt, siger han.\nSom ung, inden han fik kørekort, kørte han rundt på øen på sin Puch knallert, men da han skiftede de tohjulede med motor ud med fire dæk og en motor, kastede han sin kærlighed på de nu ikoniske bilmærker Austin og Triumph.\n- Den første bil var en Austin Healey Frog Eye fra 1960, hvor jeg lånte penge i banken for at få råd til den. Der lå en 948 kubik motor i den, som jeg skiftede ud med en 1275 kubik, og med en vægt på kun 650 kilo gjorde det, at den kunne køre rigtig stærkt, fortæller han.\nSå fik han en kæreste og købte hus, og der var ikke råd og tid til den motoriserede hobby.\n- Jeg har også haft to Chevrolet, fra 1928 og 1931 og en Plymouth 1932, fordi jeg gerne ville have en rigtig gammel veteranbil, men den var ikke rar at køre langt i, siger han.\nEn pakning for meget\nDen Austin Healey 3000 Mark 1 han har nu, så han hos en forhandler i Randers.\n- Jeg tog derop og havde papirer med på mine to biler, som jeg gerne ville lade indgå i en byttehandel, fortæller han. Men da han prøvekører bilen, går den i stå efter to kilometer.\n- Sælger mente, at det nok bare var karburatoren, der skulle renses, siger han, men det skulle vise sig, at årsagen faktisk var ret ukompliceret.\n- Da jeg kom over med færgen med min Austin, måtte jeg have hjælp fra en kammerat til at slæbe den hjem. Det viste sig, at der var sat to pakninger i benzindækslet, og da jeg fjernede den ene, kørte bilen fint. Men det skal man jo have lidt forstand på biler for at vide, siger han.\nUdover det har Per Johansen lavet lidt ved gearkassen og styretøjet.\n- Jeg har også fået malet forenden, og så har jeg sat ekstra lygter på. Dem havde jeg liggende, siger han.\nHan bestilte en ny kaleche hos Lars Bonnevie, som tager reservedele hjem fra England til MGB, Austin og Triumph, og den måtte han have hjælp til at sætte på.\n- Klaus Ottesen lever af at sætte sportsvogne i stand, så det var i trygge hænder. Det er en af fordelene ved at være i øens veteranbilklub. Vi udveksler erfaringer og ved, hvem der kan hjælpe med hvad i forhold til de gamle biler, siger han.\nUSA var storimportør\nPer Johansens Austin Healey er fremstillet fra den 17. til den 21. august i 1959, og i papirerne kan han se, at den er sendt direkte fra fabrikken til en køber i Düsseldorf i Tyskland, og senere endte den i USA.\n- Det kan være, at det var en amerikansk soldat, der var udstationeret i Tyskland, som så tog den med sig hjem, siger han.\nDe fleste Healey ‘er var for dyre til det europæiske bilmarked, og cirka 90 procent af bilerne blev eksporteret til USA.\nPer Johansen er formand i klubben De Ærøske Motorveteraner, der tæller 80 medlemmer. Den er stiftet i 1996.\n- Det er ikke alle medlemmerne, der bor på øen, men vi deler interessen for de gamle biler. I sommerperioden mødes vi hver torsdag ved Olde Mølle, og der plejer vi at være en 10 til 12 biler, og vi mødes også til træf i resten af landet, fortæller han.\nMen det er ikke kun ham, der kører ture i bilen.\n- Min kone kører også i den. Hun forlanger bare, at den kan starte, og så kan jeg få lov til at vaske den bagefter, siger han med et smil, inden han sætter sin Austin i gear og kører fra Ærøskøbing til Søby.\nFirmaet blev grundlagt i 1905 af Herbert Austin og startede med at bygge biler i en fabrik i Rotherham, Yorkshire, før det flyttede til Longbridge, Birmingham. Under første verdenskrig byggede firmaet flyvemaskiner til det engelske forsvar, hvilket førte til større udvidelser af virksomheden.\nI mellemkrigsårene stoppede flyfabrikationen, men blev genoptaget under anden verdenskrig, hvor Austin, ligesom de fleste andre bilfabrikker, producerede fly, og bl.a. byggede de Avro Lancaster, Hawker Hurricane og Short Stirling. Efter krigen stoppede flyfabrikationen helt.\nVirksomheden blev Englands største bilfabrik, og i 1952 slog den sig sammen med deres største konkurrent Morris, hvoraf Austin blev den største part. Dette selskab var kendt som BMC, British Motor Company.\nDette blev senere til British Leyland og Austin Rover, før de igen skiftede navn til Rover Group. Herefter begyndte udfasningen af mærket i 1987, og i 1989 var mærket helt forsvundet fra markedet. Navnet ejes nu af Nanjing Motor Corporation, som har planer om at genbruge navnet.


Hosting af dit ERP/Økonomisystem\nEt hus kan kun opføres på det rigtige fundament. Det samme gør sig gældende med dit ERP/Økonomisystem. Hvis ikke de afviklende servere kører tilfredsstillende, vil applikationen ikke fungere ordentligt. Derfor skal du gøre dig klart, hvordan din applikation afvikles og hvilken svartid du kan forvente.\nI øvrigt er der specifikke lovkrav til, hvor du gemmer dine følsomme data fra dit økonomisystem, som du eventuelt kan drøfte med din revisor. Hos MultiHouse Hosting gemmes alle data i Danmark på vores centrale Hostingcenter i Aarhus.\nHos MultiHouse Hosting tilbyder vi hosting af din ERP-/Økonomisystems-løsning. Jeres eksisterende ERP-leverandør, eller en af vores samarbejdspartnere, udvikler og implementerer jeres løsning, mens vi hos MultiHouse Hosting efterfølgende varetager selve driften.\nVi hoster i dag næsten alle økonomisystemer, herunder Microsoft Dynamics C5, Microsoft Dynamics NAV, Microsoft Dynamics AX samt Visma.\nDit ERP-system kan hostes på de fleste af vores løsninger, fx Hosted Desktop og Dedikerede Server Hosting.\nSe mere om Hosted Desktop og Dedikerede Servere.


En masse internet forretninger giver i øjeblikket flere fragttyper. Den mest almindelige er i øjeblikket levering til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente varerne når der er tid til det. Fragtmetoden er altså vældig bekvem, samt oftest ydermere den prisbilligste løsning til levering ved køb af .\nDu kunne endvidere prøve at vælge at få leveret til din privatbolig eller ud på dit arbejde. Fragtløsningen bliver almindeligvis en tak dyrere, men desuden i høj grad nem. Den mest letkøbte slags levering er dog selv at hente varerne, men dette forudsætter at du befinder dig tæt på internet virksomhedens hjemsted.\nLeveringshastigheden på er jo meget udslagsgivende i tilfælde af at vi har brug for din ordre nu og her, så i det øjemed er det ret så aktuelt at vi undersøger den forventede leveringstid for den respektive vare.\nFlere internet outlets udlover levering på næste hverdag på deres primære varer, eksempelvis , men det er underforstået at ordren gennemføres før et fastslået tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få dit nye produkt ud af døren forinden logistikpersonalet får fri.\nEn hel del online firmaer præsterer fragtfri levering, men oftest under forudsætning af at der bestilles for en bestemt pris. Desuden skulle du foretrække den billigste fragtform, der typisk – ligegyldigt om du er nær Esbjerg, Solrød Strand eller Sæby – vil være at få fragtfirmaet til at køre varerne til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ret så enkelt for forbrugerne at søge information om priser på diverse internet handler, og af den grund har utallige online virksomheder været tvunget til at mindske salgspriserne på produkterne – til piger og drenge, samt også til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange frembyde gratis levering.\nDet kan trods alt blive nyttigt at inspicere nogle enkelte internet webshops efter rabat på før du handler, så du er skudsikker på at antage den prisbilligste pris.\nDu bør bare være klar over, at såfremt en netbutik frembyder bedst i test varer til salg for en udsalgspris der anses for ufattelig letkøbt, så bør det i nogle tilfælde være et bevis på en uægte online webshop. Betalinger med kort er ikke desto mindre dækket ind under en lovbestemmelse, der begunstiger dig som kunde overfor svindlende internet webshops.\nGenerelt foreslår vi betalinger med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du udnytte et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du har til hensigt at finansiere beløbet over et længere tidsrum.\nForud for at nogen køber hos en e-shop behøver man til hver en tid gennemløbe deres handelsaftale, det er dog normalt ikke specielt ophidsende.\nEn nem løsning kan derfor være at efterse om e-butikken er e-mærket, eftersom det almindeligvis er en indikation om at internet forhandleren følger gældende dansk lovgivning, udover at online virksomheden lejlighedsvis føres tilsyn med af specialister som har indsigt i de gældende love. Det giver dig anledning til støtte, hvis du oplever dilemmaer med din shopping.\nUdover dette går vi ind for at køber er opmærksom på de mest centrale retningslinjer der kan influere på transaktionen, til eksempel hvilken byttepolitik netshoppen garanterer. Derfor er det tilmed vigtigt, at man til enhver tid beholder sin købsbekræftelse, således man fremadrettet vil kunne bevise sin bestilling af , uafhængig om man søger et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder dig flere habile chancer for at gennemrode ret mange eksisterende konsumenters betragtninger og derved anbefaler vi, at du verificerer online firmaets vurderinger af forinden du handler.\nFacebook giver dig endvidere sådan set fine metoder til at få indblik i netbutikkens popularitet. Desuden er der en række internet forhandlere som gør det muligt at forfatte en omtale af deres køb, hvilket tillige kan drages fordel af til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nVores website er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med mange e-forretninger eftersom vi markedsfører deres produkter, og tjener provision forudsat en bruger fra vores side foretager et indkøb.\nFakta omkring tilbud og online shops værnes om nu og da, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der kan være foretaget efter at vi senest opdaterede vores informationer.


'Nybygger' og ung mor var søstre - Her & Nu\n'Nybygger' og ung mor var søstre\nAnne Bach fra grønt hus i ’Nybyggerne’ og Camilla Framnes fra ’De unge mødre’ var papsøstre, da Camilla fik sin ældste søn, Oliver.\nFoto: Thomas Sinkbæk/TV 2\nAf Pernille Hahn - 11. marts 2017 kl. 12:55\nDe har begge medvirket i et realityprogram, men faktisk er det ikke alt Anne Bach og Camilla Framnes har til fælles. Indtil for syv år siden var de to nemlig pap-søskende.\n– Camillas far og min mor har været gift, fortæller Anne til Realityportalen.dk og fortsætter:\n– Jeg var også med på sidelinjen, da Oliver blev født.\nSelvom Anne var en stor del af Camillas liv, da Oliver blev født i december 2005, var hun flyttet hjemmefra og har altså ikke medvirket i ’De unge mødre’.\n– Det var mest hendes mor og den side af familien. Det har jeg ikke rigtig været inde over, men jeg har altid støttet hende i det, fortæller Anne.\nStadig lidt kontakt\nDet er efterhånden mange år siden, at Camillas far og Annes mor gik fra hinanden, og de forhenværende papsøstre har siden fået hvert deres liv. Alligevel er der endnu lidt kontakt.\n– Vi har ikke super meget kontakt mere, men vi kender hinanden godt og er jo vokset op sammen som børn. Vi sludrer løs, hvis vi møder hinanden. Så er alt, som det altid har været. Vi skriver også lidt sammen i ny og næ. Det er et par år siden vi sidst sås, men nu vi er tilbage i Aalborg, kunne jeg godt forestille mig, at vi kom til at ses med hele børneflokken en dag.\nCamilla har gjort det godt\nSelvom Camilla og Anne ikke ses helt så ofte som tidligere, følger nybyggeren stadig lidt med i den unge mors liv.\n– Jeg synes simpelthen, det er så fint og så flot, hvad Camilla er blevet til i dag. Og jeg kan godt forstå, at hun er så populær, som hun er, fordi hun har den mest smittende personlighed. Jeg synes, det er fuldt ud forståeligt, at Danmark synes, at hun er sådan en darling. Hun er virkelig så sød, lige til og åben – også på tv, siger Anne og fortsætter:\n– Jeg har ikke set så mange af programmerne, men i de, jeg har set, er hun virkelig præcis, som hun er. Hun er bare så lige til, og det, synes jeg, er så dejligt. Jeg kan virkelig godt lide, når man bare er den, man er og ikke pakker tingene ind eller at prøve at være en anden, end den man er. Og det synes jeg, hun har gjort så godt.


Hjem / Butik / Forlængerskaft / Spekter Teleskopskaft Aluminium 115-270 cm\nSpekter Teleskopskaft Aluminium 115-270 cm ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den eftertragtede varegruppe Forlængerskaft. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Spekter Teleskopskaft Aluminium 115-270 cm hos den populære shop DecoFarver.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du helt sikkert finde noget du kan li, deriblandt også dette produkt. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Advarselsskilt, Varm overflade, selvklæbende polyester, H 200 mm | AJ Produkter\nAdvarselsskilt, Varm overflade, selvklæbende polyester, H 200 mm\nAdvarselsskilt med symbol, der advarer om varme overflader, iht. EN ISO 7010.\nReducér risikoen for ulykker og personskader på arbejdspladsen med tydelige advarselsskilte. Disse skilte advarer om varme overflader i nærheden af skiltene og opfordrer til forsigtighed. Skiltene opfylder alle krav i den europæiske standard EN ISO 7010. Standarden bestemmer design og farve på sikkerhedsskilte på arbejdspladser og andre steder, hvor folk har brug for at få sikkerhedsinformationer. Formålet er, at sikkerhedsskilte skal være lette at genkende og forstå for alle, uanset, hvor de befinder sig og hvilket sprog, de taler.\nHøjde: 100 mm , 200 mm , 500 mm\nMateriale: Aluminium , Polyester , Polypropylen , Selvklæbende polyester


Tid til fornyelse i klædeskabet | Dit Kalundborg\nTid til fornyelse i klædeskabet\nAfrodite er en lille skøn butik, som har eksisteret i snart 20 år, den ligger midt i gågaden i Kalundborg og et afslappende sted, hvor alle kan komme ind, føle sig godt tilpas og forhåbentlig finde en smart kjole.\nHer er butikken, hvor de rammer bredt og har størrelser fra 32 – 48, så der er altid en mulighed for at de har en kjole der passer dig i størrelse såvel som smag.\nDu er velkommen til at tage et kig på deres website og se de forskellige modeller på lager. De har dog flere kjoler i butikken end hvad du ser her, så er du nysgerrig på de mange sager, så kig ind og se udvalget af smarte kjoler, toppe, bukser, smykker, tasker, sko og brugskunst.\nDit Kalundborg var lige forbi, så tag også et kig med her.


Dagpleje vs Vuggestue - EnMorsUnikkeVerden\nenmorsunikkeverden 14 oktober 2015, 10:00\nForholdsvis hurtigt efter et barn er født, skal man træffe en rigtig stor beslutning. Større end man umiddelbart lige tænker over. Barnet skal skrives op til institution meget tidligt. Før man overhovedet kender barnet.\nVi skrev Felix op til dagpleje som 1. Prioritet, udendørs vuggestue/børnehus som 2. Prioritet og almindelig vuggestue/børnehus som 3. Prioritet. Vi valgte dagpleje, primært fordi jeg selv gik i dagpleje, og godt kan lide den intimitet der er mellem barn og voksen. Jeg ved den dag i dag stadig hvem min dagplejemor var, og vi hilser jævnligt på hinanden. Det er der da noget specielt ved.\nMen, det var mange ting jeg ville ønske jeg havde tænkt nærmere over. Lad os lave en fordele og ulemper ved begge valg.\nTæt kontakt, roligere miljø, oftere udflugter til bibliotek og forskellige legepladser, legestue\nGæstdagpleje ved sygdom/ferie, åbningstider\nÅbningstider, ingen gæste steder ved sygdom/ferie\nMindre intimt, højere støj niveau (mindre ro), færre udflugter, flere børn pr. voksen\nDet er ene og alene min holdning, og jeg har trods alt kun ét barn at stille det op i mod. Har i andre fordele og ulemper, som kan hjælpe kommende forældre til en beslutning?\nNu hvor jeg kender mit barn og han er startet i dagpleje, er jeg rigtig glad for jeg valgt det. Han egner sig slet ikke til for meget uro, og er allerede nu efter 1 måned, meget tæt med sin dagplejemor. Men hvad nu hvis han havde været helt anderledes? Haft totalt krudt i røven og havde kedet sig voldsomt i dagpleje. Det jeg vil frem til er, at jeg synes det er for tidligt man skal skrive børnene op i dag, man får ikke en chance for at lære dem og deres behov at kende.\nAlle de beslutninger man skal tage, for et barn, allerede fra starten af er utrolig svært. Man skal faktisk stole en hel del på sig selv. Det synes jeg er svært.


opløsningsvarme | lex.dk – Den Store Danske\nOpløsningsvarme, den varmetoning, der ledsager en opløsningsproces. For mange stoffer og især salte (fx kaliumnitrat) forbruges der varme ved opløsning i vand, og temperaturen vil falde, hvis der ikke tilføres varme; for nogle stoffer (fx natriumhydroxid) forholder det sig modsat. For den første gruppe af stoffer stiger opløseligheden med voksende temperatur, for den anden gruppe aftager opløseligheden med voksende temperatur.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Thorup, Niels: opløsningsvarme i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/opl%C3%B8sningsvarme


WEISS DAMM øLSMAGNING\nFor et par dage siden blev den officielle præsentation afholdt på Alimentaria 2010, det er Weiss Damm-øl, en hvedeøl.\nAt tale om konklusioner inden vi udvikler min mening kan foregribe, men ærligt talt har vi en meget anden øl på vores hænder end hvad vi traditionelt er vant til at drikke her. Hvilket kan være meget godt for vores gane og især for at forlade de klassiske og traditionelle øl, der mangler krop.\nWeiss Damm, uddybning med den tyske metode\nBilledet er, som du kan se, af skummet. Når jeg fotograferer noget med mine begrænsninger, prøver jeg altid at se den detaljerede forskel i forhold til andre øl. For at være i stand til at tage et billede som dette bliver du nødt til at forstå, at jeg har haft brug for lidt tid, og på det tidspunkt har skummet næsten ikke lidt under. Dette er en af de detaljer, som jeg kan lide mest om øl. Vedvarende bobler og et rigtig godt skum til hvad en flaskeøl er vant til.\nVed første øjekast har vi en blond øl, gylden i farve, meget ren, da der ikke er gæringer til stede og med et overskyet aspekt, som produktionen af hvedeøl giver. Serveres også i et langt og smalt glas gør kulstoffet til stede i en lang og kontinuerlig kæde. Og frem for alt fortsætter det indtil slutningen af ølen, hvilket er værdsat.\nØlen er fremstillet efter heffe-weissbier-metoden, ifølge hvilken gæren ikke filtreres, hvilket giver den en overskyet udseende med en lys gylden farve.\nAromaer og smag er slet ikke dårlige. De er aromaer, lad os sige om mellemintensitet, såsom slik, toffees eller lignende. Smag er en øl, der er lidt mere bitter end hvad vi er vant til og har en meget god berøring i munden, slet ikke ubehagelig. Eftersmagen er meget intens og varer lang tid i munden.\nHvedeøl 5,0% Vol. Score: 8\n© Johnny team 2022 Weiss Damm ølsmagning - https://foodrecipesite.com


Chippens historie - OpenNotes\nDenne side er en aflevering og delene må\nkun afleveres af deres respektive ejere.\nRapport af Martin K. og Jonas F.\n1 Databehandling gennemtiden\n1.1 Den menneskelig computer\n1.2 1930erne-1960'erne desktop lommeregnere\n1.3 Pre-1940 analog computer\n1.4 Startens digitale computere\n2 De første integrerede kredsløb\n3.1 Central Air Data Computer\n3.2 Moore's Lov\n4 Samfund og betydning\nDen menneskelig computer\nAllerede tilbage i 1700-tallet var fænomenet en computer opfundet. Før at den mekaniske og elektriske computer var opfundet, havde ordet computer en helt anden betydning, og så ikke alligevel, en computer var en person som udregnede matematiske formler, ved hjælp fra hjernen. Det smarte ved denne arbejdsform var at man kunne ved hjælp fra flere mennesker eller om man vil menneskelige computere, løse svære og komplekse regnestykker, ved at dele det ud i mindre stykker og lave det parallelt, så man derved undgik fejl.\nEksempler på hvad denne menneskelige computer blev brugt til kan nævnes Radhanath Sikdar, som var en indisk matematiker. I 1840 var han en del af gruppen "Great Trigonometric Survey", hvor han var ansat som computer, og det lykkes for dem at finde den eksakte højde værdi for verdens højeste bjerg, som senere kom til at hedde Mount Everest.\nDerudover har den menneskelige computer været en utrolig central rolle under 2.Verdenskrig hos USA. Og det interessante var at da man brugte utrolig mange mænd i krigs fronten, var det hovedsagligt kvinder som udførte de nødvendige udregninger under 2.Verdenskrig, dette blev senere kendt som "Den kvindelige computer".\nUnder Manhattan projektet spillede den menneskelige computer også en central rolle, kvinderne stod for udregning af de komplekse formler som var relateret til fusion af atomer. Manhattan projekt var navnet for et amerikansk atombombe-projekt under 2.Verdenskrig og var under ledelse af general Leslie R. Groves og fyfikeren J. Robert Oppenheimer. Projektet var tophemmeligt, da USA ikke ønskede at Japan og Tyskland skulle vide hvor langt de var nået indenfor deres udvikling af A-bomben, selve arbejdet foregik i Los Alamos-laboratoriet(ligger i New Mexico). Mennesker som arbejdede under dette projekt kan nævnes Niels Bohr som var dansk fysiker, derudover var Albert Einstien også en central person i projektet.\nDen første egentlige amerikanske computer ENIAC, blev også styret af kvinder. Under 2.Verdenskrig havde Universitet i Pennsylvania skabt en elektrisk computer og denne computer var ENIAC. ENIAC var skabt af kvinder, og derfor var kvinderne førende programmører i USA, og da det blev accepteret indenfor militæret(som ellers var meget tilbageholdende hvad angår kvinder) blev det meget normalt at mange kvinder blev oplært i data proces. Efter 2.Verdenskrig brugte NACA(National Advisory Committee for Aeronautics) også den menneskelige computer til undersøgelser indenfor flyindustrien, her stod de for at undersøge celluloid film og oscillografpapir(papir fra elektriske maskiner) for ren data, men efterhånden som tiden gik og nye standarder kom til, blev kvinder bare til egentlige ingeniører, indenfor dette fag.\n1930erne-1960'erne desktop lommeregnere\nI starten af 1900'erne var al form for udregning skabt på grundlag af mekaniske lommeregnere. Firmaer som Friden, Monroe var nogle af de første til at skabe maskiner der kunne plus, minus, gange og dividere. I starten af 1940'erne blev de egentlige mobile lommeregner skabt, de var mekaniske og på størrelse med en peberkværn. I 1950'erne og 1960'erne blev der skabt flere og flere mekaniske lommeregnere skabt. Den første egentlige elektriske lommeregner blev skabt af ANITA MK. VII(kvinde) og kunne tage op til 177 decimaler. I 1963 producerede Friden lommeregneren EC-130, den byggede på transistorer og havde en 13-decimal CRT skærm(5") i sig, den havde den lette pris af 2200 dollars, og det blev nu muligt at tage kvadratroden og plotte grafer. Og på grund af mikroprocessoren og den integrerede kreds var det muligt i 1965 at skabe den første lommeregner med mikroprocessor ved navnet LOCI-2, siden dette tidspunkt har udviklingen indenfor mikroprocessorer været skyld i at lommeregneren er blevet mindre og mindre.\nPre-1940 analog computer\nFør 2.Verdenskrig var den analog computer set som et kunstværk i sig selv og mange troede at dette ville være fremtiden indefor computer. Analoge computere brugte elektriske og mekaniske dele til at løse problemer. De analoge computere var ikke særlig fleksible, da de skulle reprogrammeres hver gang de skulle udregne noget nyt, og dette skulle ske ved håndkraft. Men blev alligevel brugt meget, da de havde en klar fordel, nemlig at de kunne løse svære regnestykker, mens de første digitale computere, knapt nok kunne minus og plus. Nogle af de mest avancerede analoge computere blev brugt indenfor millitæret, her blev de brugt til at udregne koordinater, dernæst styrede de motoren til kanonen og til sidst at affyre. Disse systemer blev brugt under 2.Verdenskrig og stod også længe efter.\nStartens digitale computere\nStarten på moderne computere eller udregnere, skete under 2.Verdenskrig, ligesom elektriske kredsløb, kondensator, og pæren vandt frem blev de mekaniske dele udskiftet med digitale og dette resulterede i maskiner som Z3 og ENIAC, disse maskiner var bygget af mennesker og brugte papir med huller i som datamedie. ENIAC var et amerikansk projekt og stod for "Electronic Numerical Integrator and Computer" og bliver ofte kaldt for den første elektriske computer. Mennesker anså på dette tidspunkt de elektriske computere som fremtiden indenfor udregning, da de havde en enorm hastighed, men også det at det kunne gøres mindre og mindre. Den var bygget under John Mauchly og J. Presper Eckert, og viste sig at være 1000 gange hurtigere end andre computere på dette tidspunkt. Projektet blev op startet i 1943 og stod færdig 1945, men verden så den ikke som noget vidunder, da de mente at pærerne(bestod primært af vakuum pærer) ville springe så tit, at den skulle repareres hele tiden. Da maskinen havde nogle begrænsninger, valgte John Von Neumann at skrive en ny rapport til hvordan man kunne bygge en EDVAC. Denne maskine gjorde det muligt at indhente og gemme data, selve designet kendes som "von Neumann architecture", og blev den egentlige første og fleksible digitale computer.\nØnsker du at vide mere om databehandlingens historie og især mere om de computere der kom efter "von Neumann" opbygningen, så besøg følgende link - http://en.wikipedia.org/wiki/History_of_computing_hardware#Early_digital_computers\nDe første integrerede kredsløb\nDet første som på mange måder minder om en microchip var den integrerede kreds, hvad historien fortæller blev den første integrerede kreds skabt af Jack Kilby tilbage i 1958, han samarbejdede med Robert Noyce som kom fra Texas Instrument, stedet hvor også Jack Kilby arbejdede. Men egentlig blev de første ideer omkring den integrerede kreds allerede skabt 6 år tidligere af en person fra England, han var en del af "Britain's Royal Rader Establishment".\nG.W. Dummer var navnet på denne mand som tilbage i 1952 ville samle flere komponenter i en solid blok og derved fjerne ledninger og andre kontakter. Dummer skabte en prototype af hans ide, men da hans skulle afprøve produktet ville den ikke virke. Da hans chip ikke virkede blev alt hans støtte fjernet og dette resulterede i at han ikke kunne fortsætte hans undersøgelser. Og derved havde Kilby og Noyce muligheden for at skabe den egentlige integrerede kreds 6 år senere.\nEt integreret kredsløb er et elektronisk kredsløb som består af adskillige komponenter, bygget sammen i et hus og mange er samlet i den samme chip. Der er to meget store fordele ved integrerede kredse, nemlig at de er billige og deres ydeevne er stor. Det der gør at chippen er billig er at man kan sættes et stort antal transistorer i chippen og derved ikke skal bygge en transistor og hus, alene. Derudover bliver ydeevnen fremmet af dens størrelse og det at de bruger så lidt strøm ved at de er så små og sidder så tæt.\nhttp://www.grimjac.angelcities.com/ (Første idé)\nEn mikroprocessor er et programmerbar elektrisk komponent, den bygger på funktionerne fra en Central processing Unit(CPU) og et integreret kredsløb. Mikroprocessoren gjorde det muligt at lave mindre computere i midt 70'erne. Da den integrerede kreds vandt frem i 70'erne, blev det billigere og billigere, og da man var nået til midt 70'erne var teknologien nu nået så langt at man kunne have millioner af små transistorer indenfor meget lidt plads, dette resulterede i at man nu kunne lave mikroprocessoren så kraftig at det indenfor kort tid overtog alle CPU'ens gamle funktioner.\nEftersom at teknologien ændrerede sig med tiden, var mikroprocessoren uundgåeligt og den så for første gang dagens lys i 1968. Faktisk blev 3 mikroprocessorer lavet indenfor stort set samme tid, Intels 4004, Texas Instruments TMS 1000 og GarrettAiReseacrh's Central Air Data Computer. Vi vil kigge nærmere på Intels og Texas Instruments under denne overskrift, men under "Central Air Data Computer" kan du læse om tiden og hvad den havde af betydning under den kolde krig. TI udviklede en 4-bits(Bit indikere antal tal den kan håndtere af gange - Læs længere forklaring http://en.wikipedia.org/wiki/Bit) udgave af TMS 1000 den 17 september 1971, det var en pre-programmeret chip, og fik navnet TMS1802NC. Det var en lommeregner chip, mikrochippen indeholdte nok RAM, til at der var plads til et program på mikrochippen og gav mulighed for at se tidligere indskrevet udregninger, der var godt 8bits til denne data på chippen, chippen har haft en central rolle i filmen ET, da den er en del af et "Snak og skriv" legetøj. Ønsker du at vide mere om denne chip besøg da - http://www.sasktelwebsite.net/jbayko/cpu1.html#Sec1Part2 - På denne side kan du også læse om Intels chip 4004, som var målrettet samme opgave, nemlig som lommeregner, den blev udgivet den 15 november 1971 og var udviklet af Federico Faggin og Marcian Hoff. Patent til enkel-mikrochip fik TI den 4 september 1973, dog blev det egentlig aldrig klart hvem af Intel og TI der udviklede den første mikroprocessor som virkede. Og da de havde indhentet patentet først, blev Intel tvunget til at indbetale penge til TI, for at måtte benytte deres patent. Dette patent satte også gang i udviklingen af forskellige typer af mikroprocessorer, så Intel kunne indhente patenter på deres eget, og derved undgå at betale. Dette resultere de i en 8-bit processor fra Intel i 1972 som senere blev til den utrolig populære og store succes Intel 8080. Ikke kun Intel og TI er på banen om at udvikle mikroprocessorer. Andre firmaer som Motorola, MOS Technology og AMD kommer også på banen med deres egne mikrochips.\nCADC betegnes af nogle som det første integrerede kredsløb eller mikroprocessor. Den er dog ikke særlig kendt da den blev udviklet til den Amerikanske flåde, som har tilbage holdt specifikationerne indtil 1997. CADC var hoved computeren i de første F-14 som den Amerikanske flåde fik udviklet omkring 1970. CADC'en var meget mere kompakt og mere pålidelig en de andre elektro-mekaniske konkuranter til F-14 flyet.\nCADC'en er interessant fordi den er en stærk kandidat til titlen som verdens første mikroprocessor. Man kan dog diskutere hvorvidt CADC'en faktisk er en mikroprocessor. Den består nemlig af 6 chips, hvoraf 3-4 udgør selve processoren. Derfor kan man godt argumentere for at Intels 4004 som tidligere omtalt, godt kunne være den første mikroprocessor. Selvom CADC'en indholde mere avancerede features, havde bedre ydelse og blev udviklet før Intels 4004. Udviklerne bag CADC'en mener heller ikke selv at de udviklede den første mikroprocessor. Men alt dette afhængig af definition.\nCADC'en blev som sagt udviklet til det amerikanske militær, og der kan ikke rejses tvivl om at den ikke var blevet til noget, hvis ikke den Amerikanske flåde skulle bruge en sådan computer. Derfor har den koldekrig spillet en vigtig rolle for udviklingen af vores moderne processor. Det skal siges at F-14 blev udviklet med de erfaringer man havde fra bla. Vietnam, hvor man kæmpede mod russiske MIG fly.\nSom tidligere nævnt blev specifikationerne for CADC'en tilbage holdt af det Amerikanske militær helt frem til 1997. Derfor kunne man godt få den idé at CADC'en ikke havde stor betydning for samfundet efterfølgende, men dette passer ikke. En af de 2 personer bag CADC'en, Raymod M. Holt, blev efterfølgende medstifter af Microcomputers Associated, Inc. Dette firma udviklede bla. JOLT en billig mikrocomputer, der blev offentliggjort i 1975. JOLT kunne fås som samlesæt eller i samlet tilstand, for den nette pris af 249 USD. Til højre kan ses en reklame for JOLT, bragt i IEEE Spectrum magasinet i oktober 1975.\nMoore's lov siger at antallet af transistorer eller komponenter, alt efter fortolkning, i et integreret kredsløb vil fordoble hvert andet år. Moore's lov blev første gang omtalt/citeret af professer Carver Andress Mead omkring 1970. Professer Carver definerede moore's lov udfra et citat fra Electronics Magazine i 1965, hvor Gordon E. Moore giver sit bud på fremtiden:\n”The complexity for minimum component costs has in-\ncreased at a rate of roughly a factor of two per year (see\ngraph on next page). Certainly over the short term this rate\ncan be expected to continue, if not to increase. Over the\nlonger term, the rate of increase is a bit more uncertain, al-\nthough there is no reason to believe it will not remain nearly\nconstant for at least 10 years. That means by 1975, the num-\nber of components per integrated circuit for minimum cost\nwill be 65,000.”\nCitat: Gordon E. Moore i Electronics Magazine, d. 19 April 1965.\nGordon E. Moore er medstifter af Intel, et af markedets førende chip produkcenter, både i dag og for 40 år siden. Men i dag er han mere eller mindre en legente pga. af hans forudsigelse i 1965. I første omgang var hans udtagelse til Electronics Magazine, ikke nogen bestemt lov, dette blev den imidlertid da professor Carver begyndte at citere den som værende en lov om fremtiden.\nI 1975, da Moores forudsigelse fra 1965 stadig holdt stik, gik Moore ud og forudsagde at udviklingen ville fortsætte. Men de fleste holder stadig fast i at Moore's lov blev skab under interviewet til Electronics Magazine i 1965.\nDet specielle ved Moore's lov er at han på et meget tidligt tidspunkt, har forudsagt en udvikling der har fortsat op til i dag, og sandsynligvis vil holder en del år ud i fremtiden. Hans lov bliver også brugt i dag. Det er ikke unormalt at folk medregner Moore's lov, når de f.eks. beregner hvor mange år det taget at brude en kryptering. I april 2005 udlovede Intel en dusør på 10.000 USD for original kopi af Electronics Magazine fra 1965. Dette skyldes nok primært 40 års dagen for Moore's lov, såvel som historiske årsager. Moore's lov bliver nemlig ofte omtalt som værende en fordobling i antallet af transistorer for hver 18 måned, og ikke for hver 24 måned, som Moore's selv siger han har sagt. Man kan selvfølgelig ikke udelukke at Moore forsøger at pynte på sin lov. Men taget citatet fra Electronics Magazine i betragtning, lyder det mest af alt som en uskyldig fejl citering, der er gået hen og blevet til en generel opfattelse.\nSom tidligere nævnt har Moore's lov holdt helt op til i dag, hvilket også er det der gør loven helt speciel. Det er nemlig ikke normalt at folk kan forudse noget så langt ud i fremtiden, og da slet ikke i 1965. Kigger man bare omkring 20 år tilbage, så kan man citere Bill Gates for at sige at vi aldrig ville få brug for mere end 64KiB ram i vores computer, og i dag har de fleste over 1 GiB. Derfor er Moore's lov meget interessant, på billedet til højre kan man se Moore's lov holdt op mod de forskellige processorer og deres indhold af transistorer.\nhttp://da.wikipedia.org/wiki/Moore's_lov (Modificeret udgave af vores tekst er foræret til wikipedia :) )\nNår man skulle programmere de første computere gjorde man det ved at skrive binære CPU kommandoer. Og alle kommandoer skulle være velovervejet. Dette skyldes flere årsager, for det første var der meget lidt hukommelse på maskinerne, hukommelsen var langsom, CPU'erne var langsomme ogs å videre. Dette medførte at man begyndte at udvikle mere avancerede CPU instrukser. Et princip der senere blev kendt som CISC (Complex Instruction Set Computer). Dette gjorde programmering processerne mere avancerede, og det blev meget svære at lave processorer, fordi logikken skulle ligge i processoren og ikke i softwaren.\nEfterhånden som tiden gik begyndte folk at benytte kompilere, et program til at genere binær kode med. Disse kompilere kunne ikke tage fuld udnyttelse af alle de mange instruktions sæt i processorerne. Dette blev bevist af IBM der havde startet udvilklingen af RISC i 1975. Det vidste sig senere at det reducerede instruktions set øgede ydelsen i processorerne meget, selvom antallet af antallet af transistorer var mindre.\nRISC processorerne vandt aldrig på desktoppen, hvor vi i dag kører CISC systemet x86. Men RISC har imidlertid været brugt i bla. PlayStation og Nintendo 64. I dag kan RISC systemerne ikke længere konkurrer mod x86, og RISC benyttes primært i dyre entreprise applikationer.\n64Bits processoren har været kendt siden starten af 1990'erne men det blev først i starten af 2000 af den egentlige borger kunne udnytte dens regnekraft. Dette skete med AMD's introduktion af deres første 64-bit bagud-kompatible opbygning af en mikroprocessor, den fik navnet AMD64. Og da Intel og AMD i dag er de førende producenter af processorer, valgte Intel at følge skarpt med og begyndte at udvikle deres X86-64bits CPU året efter. Denne teknologi er ikke videre blevet udnyttet på markedet, også selv om AMD og Intel i dag næsten kun sælger 64-bits CPU'er til den personlige computer, dette skyldes at vi kører med ældre styresystemer og derved kan den ikke udnytte de ekstra 32bit som er kommet siden 32bits versionen. Derfor er begge CPU'er også bygget til at kunne håndtere 32bit. Derfor kan mange reelt ikke udnytte det deres computer indeholder i dag.\nSamfund og betydning\nVi har indtil videre set på computeren og dens teknologi, vi har set lidt på tiden omkring computeren. Men hvilken betydning har computeren egentlig haft og derved også mikroprocessor? Uden tvivl den største i nyere tid, computeren var oprindeligt aldrig målrettet den enkelte borger, men som ved meget andet har den alligevel haft stor betydning for den enkelte borger alligevel. De første computere, altså mennesket selv blev brugt især for at udregne geografiske ting. Og de første egentlige computere blev brugt til udregning indenfor militæret, dette kendetegner især teknologi indenfor computerverden, de var de første med alt, fra GPS til mikroprocessorer. Det danske samfund i dag ville ikke have været så vel udviklet som det egentlig er, hvis det ikke var for mikroprocessoren, store dele af vores hverdag bygger på disse. Mobilen, computeren, lommeregneren, fjernsynet, mp3-afspilleren stort set alt bruger mikrochips til udregning af data. Derfor har mikrochippen haft stor betydning på den almindelig borgers liv siden 80'erne. Efter som priserne faldt og betød det også at den almindelige borger kunne købe en computer, de første computere til hjemmet kostede nemt 20.000kr og er i dag ikke bedre end vores lommeregnere. før 80'erne, blev mikroprocessoren brugt især indenfor NASA i USA, de utallige opsendelser de har haft af satellitter og mennesker i rummet, er blevet styret af processorer med hver deres opgave. De blev blandt andet brugt til styring af iltforsyning, opsendelses rute osv. Uden mikroprocessoren ville en opsendelse af rumraketter næsten være umuligt, hvis ikke umuligt. Men så kom 80'erne, hvor udviklingen gjorde det muligt at almindelig mennesker også fik større adgang til computeren. Hvad skyldes denne udvikling? Lommeregneren havde eksisterede et stykke tid og mennesker kunne se fordel i denne, og eftersom udviklingen indenfor mikrochips blev større og større, blev de også mindre og mindre og billigere og billigere at producere, men egentlig har den almindelig person ikke haft stor indflydelse indenfor denne udvikling. Dette skyldes at det tit vare store firmaer, der skulle bruge voldsom regnekraft på mindre plads, og man derfor forsatte i udvikling af mindre mikroprocessor. Og teknologien har ændret sig meget igennem tiden, fra de første computere som fyldte hele lokaler til den bærbare computer idag. Men hvad støder vi på af problemer i fremtiden? Allerede i dag har man noget en hvis begrænsning indenfor mikroprocessor, nemlig deres størrelse, selve indmaden bliver opbygget ved hjælp af nanoteknologi, og dette har blandt andet betydet at man snart ikke kan få mere regnekraft ned på så lidt plads. Opbygningen bliver for tæt, og dette har faktisk stoppet udviklingen, derfor ser fremtiden måske ikke så lys ud som den gjorde igennem 80'erne og 90'erne, hvad angår fremdrift. Vi har nu opnået et maksimum, og producenterne er begyndt at tænke anderledes for at opretholde og forbedre regnekraften i fremtiden, dette sker ved flere kerner i CPU'erne(hvilket gør at der kan ske regne kraft flere steder end et), derudover over arbejdes der også indenfor nanoteknologien, men også egentlige biologiske CPU'er kan komme på tale i fremtiden, eller lysledere. Vi har altså snart opnået den teoritiske grænse for hvor små kredsløb må være, og dette kan stoppe udviklingen forholdvis hurtigt, hvis der ikke findes en løsning. Udviklingen indenfor computer og mikroprocessorer, har ikke rigtig skyldes borgeren, men at firma skal bruge teknologien, men eftersom teknologien bliver brugt at stort set alle mennesker i vores del af verden er producenterne af processorer arbejde på grundlag af hvad borger har brug for, dette ses blandt andet indenfor grafikkorts processorer, her er det folket og dem der udvikler spillene der bestemmer udviklingen af mikroprocessoren, dette skyldes at firma ikke bruger grafikkort, men at det bruges af borger til underholdning på deres computere. Computeren og især mikroprocessoren har haft en betydning for det samfund vi ser idag, faktisk en af de største, den har været brugt indenfor alle områder, fra udvikling af produkter til udvikling af medicin. Den har været med til at udregne rummet og dets opbygning, skabt forståelse af sygdomme, en verden uden mikroprocessoren, ville ikke være så veludviklet og højteknologisk som det er i dag.\nHentet fra "http://jopsen.dk/wiki/Chippens_historie/"\nKategorier: Tek-Hist | Aflevering\nDenne side blev senest ændret den 12. apr 2007 kl. 20:50.\nSiden er vist i alt 3210 gange.


Unge par og store lån i en fart fundet på nettet? Ja da\nUnge par og store lån?\nVores nabos søn og svigerdatter er kommet i en grim klemme. Sidste år gik de i gang med at bygge et nyt hus, fordi deres daværende parcelhus var lige lille nok i betragtning af den familieforøgelse, der var på vej. De erkendte risikoen ved at gå i gang med byggeriet uden først at have fået solgt deres hus, men de valgte altså at tage chancen på baggrund af, at deres lille hus var godt beliggende og i øvrigt ganske billigt, så de nok kunne få det solgt hurtigt.\nLån penge online: bedste og billigste online lån med lav rente nu og her\nMen sådan gik det ikke, og huset er endnu ikke solgt. De har skiftet ejendomsmægler flere gange, men hidtil uden resultat. Deres nuværende ejendomsmægler har anbefalet dem at skifte det gamle og noget grimme tag på huset, for han mener, det skræmmer potentielle købere væk.\nKviklån gratis oversigt + sammenligning 2017 ▷ Nye kviklån ←\nDet er faktisk titlen på denne hjemmeside: https://kviklaan-info.dk\nProblemet er bare det unge pars økonomi. De har naturligvis måttet optage ganske store lån i forbindelse med byggeriet af det nye hus, så de forventer ikke, at banken går med til mere. Og de har ikke lyst til at gældsætte sig yderligere.\nOmvendt kan de ikke klare at betale til begge huse i ret lang tid, så forleden dag tog de alligevel et møde med banken for at høre om mulighederne for at låne penge til et nyt tag på det gamle hus. Banken så åbenbart også en interesse i at medvirke til at få det gamle hus solgt, så den gik med til at øge kreditten, så de nu kan lægge nyt tag på huset.\nPrevious articleSU og ingen penge\nNext articleDødsfald gør ondt


Køb Nature Diet Hundfoder online – Kæmpe udvalg med prisgaranti og fri fragt\nHos Petworld.dk finder du stort udvalg af hundefoder fra Nature Diet, og som er kendetegnet ved ikke at indeholde nogen kunstige tilsætningsstoffer, farvestoffer eller konserveringsmidler. Nature Diet har en patélignende konsistens, og grundet det høje væskeindhold, er det oplagt at give foderet til hunde som lider af væskemangel.\nNATUREDIET PUPPY-JUNIOR KYLLING OG LAM HUNDEFODER 390 G Pris pr. 100 gr DKK 3,58\nALDER: 2 - 6 MÅNEDER\nDKK 13,97 13.965000000000000000000000000 pr stk v. 18 stk\nNature Diet er et glutenfrit vådfoder\nHos Petworld.dk finder du et udvalg af hundefoder fra Nature Diet til hvalpe og voksne hunde. Med Nature Diet hundefoder får din hund en naturlig og artstilpasset kost. Hovedingrediensen i Nature Diet hundefoder er frisk kød. Det vil sige, at hundefoder fra Nature Diet indeholder minimum 60 % kød. Nature Diet hundefoder er kendetegnet ved et højt proteinindhold og et lavt indhold af kulhydrater. Kulhydraterne i hundefoderet fra Nature Diet stammer udelukkende fra fuldkornsris. Når du køber Nature Diet hundefoder, får du et serveringsklart fuldfoder, som dækker din hunds ernæringsmæssige behov.\nNature Diet vådfoder er et holistisk og sundt fuldfoder af høj kvalitet, glutenfrit, uden kunstige tilsætningsstoffer såsom smagsforstærkere, konserveringsmidler og farvestoffer.\nHvilke krav skal jeg stille til hundefoder?\nNår du bestiller hundefoder og hundemad hos os, er det vigtigt, at du overvejer, hvilke krav du stiller til dit hundefoder. De vigtigste faktorer, som du bør være opmærksom på, er: Råvarer, optagelighed, smagelighed samt selvfølgelig pris. Er du i tvivl om, hvilket hundefoder du skal vælge, er du velkommen til at kontakte os. Vi har efterhånden mange års erfaring indenfor kæledyrsbranchen og vejleder dig derfor gerne.\nHvilke råvarer bør mit hundefoder indeholde?\nDin hund har brug for proteiner, fedt, kulhydrater, vitaminer og mineraler m.m. for at holde sig sund og rask. Se altid på deklarationen efter det, der står først. Den vigtigste proteinkilde bør altid være kød. Og det finder du i Nature Diet vådfoder. Derved sikrer du, at din hund får det kød, som en hund naturligt har behov for, da kød skal være hundens primære ernæringskilde til proteiner og fedt. Det opbygger og vedligeholder dens muskler og fremmer pelsens naturlige glans og smidighed – som et plus kan korrekt fodring mindske fældningsproblemer,\nVær opmærksom på hundefoderets optagelighed. Optagelighed varierer afhængig af fodertypen. Hundefoder med gode råvarer har en større evne til at blive omsat til energi i hunden. Dermed får du mindre spild og afføring. Så selvom et hundefoder virker dyrt i pris, kan det i længden godt svare sig at tage de dyrere mærker, der typisk har en væsentlig bedre optagelighed.\nHvordan skal hundefoder smage?\nLigesom os mennesker så er din hund glad for variation - både i forhold til smag og konsistens. Tilbyd din hund et kvalitetsfoder med fjerkræ, oksekød eller fisk. Lam kan også være en god idé, hvis din hund eksempelvis har en følsom mave. Hos Petworld fører vi Nature Diet med kylling eller lam til voksne hunde, og med kylling til hvalpe.\nHundemad som vådfoder\nVådfoder bliver sædvanligvis solgt i dåser eller portionsposer. Vådfoder har, som navnet antyder, et større indhold af væske. Det er især en fordel, hvis hunde døjer med f.eks. nyrelidelser. Vådfoder forebygger endvidere dehydrering ved problemer med nyrerne.\nVådfoder kan også have visse ulemper. Når vådfoderet først har været åbnet, er det vigtigt, at man holder det lufttæt og opbevarer det køligt, så foderet ikke bliver fordærvet. Nogle hunde bryder sig dog ikke om kold mad, og desuden er der ikke så meget smag i den som kold, så du kan eventuelt varme det et par sekunder i mikroovn, før du serverer det. Spiser din hund ikke op, bør du smide foderet ud efter fire timer. Nogle fravælger vådfoder, fordi de synes, at det griser hunden til. De vil dog som regel vaske sig selv efter måltidet.\nHvornår skal man bruge vådfoder?\nHvis din hund har dårlig mave, kan man bruge vådfoder som en slags skånekost.\nEr din hund lidt kræsen kan du blande lidt vådfoder i dens tørfoder. Det plejer at virke.\nDu kan også bruge det til at aktivere din hund - kom lidt vådfoder på eller i legetøjet.\nHvis din lille hvalp har svært ved at tygge, f.eks. på grund af tandskift, så kan vådfoder måske være en god idé at give som foder. Vær dog opmærksom på, at i takt med, at tænderne vokser ud, skal din hvalp have noget godt at tygge på, så den får masseret gummerne. Gerne noget som er fiberrigt og renser plak af tænderne. Hos Petworld finder du et bredt udvalg af disse ting.\nKan man blande vådfoder og tørfoder?\nDu kan også vælge at blande tørfoder og vådfoder. Herved får din hund det bedste fra begge verdener. Samtidig hjælper det også til, at din hund får lidt ekstra væske med sit måltid samt opretholder sunde tænder. Det er dog vigtigt, at du holder øje med fodermængderne, så du ikke risikerer at overfodre din hund.\nBestil online og få dine varer leveret direkte til døren\nNår du køber Nature Diet produkter online hos os, leverer vi det indenfor ganske få dage.\nHos Petworld prismatcher vi dine produkter\nPetworld bestræber sig på at have de bedste priser indenfor foder, udstyr og tilbehør til kæledyr. Dette betyder, at finder kunden mod forventning tilbehør til kæledyr billigere hos en af vores konkurrenter, matcher vi naturligvis prisen én til én.\nHos Petworld opnår du bonus på dine køb\nPetworld vil gerne belønne vores trofaste kunder. Dette gør vi blandt andet ved at man som medlem opsparer 4 procent bonus på sine køb. Bonussen opnår man uanset hvilke varer, man har købt og uanset til hvilken pris, de er indkøbt. Derudover har Petworld også en række andre fordele i forbindelse med større køb, såsom mixrabat, mængderabat, stor- eller megarabat eller stempelkort, hvor der udløses gratis foder på en lang række af vores produkter.\nOpstår der behov for vejledning om Nature Diet produkterne kan du altid kontakte kundeservice på kundeservice@petworld.dk. Kundeservice besvarer alle henvendelser inden for 24 timer på hverdage. Vi undersøger også meget gerne mere specifikke spørgsmål hos vores leverandører.\nEn fin service. 10 min efter min bestilling blev jeg ringet op med spørgsmål om hvilken farve jeg..\n13.08.2019 - Lene Hansen


Sommersøndag - CinemaZone.dk - et filmmagasin i bredformat\nBetty Fisher og andre historier\n7 trailers, fotos\nInstruktør: Nicole Garcia\nPierre Rochefort Baptiste Cambière\nLouise Bourgoin Sandra\nDominique Sanda Liliane Cambière\nDéborah François Emmanuelle Cambière\nDet har altid fungeret godt at sætte to vidt forskellige mennesketyper sammen, der befinder sig i samme usikre livssituation. Dette kan opleves i Nicole Garcias stemningsfulde film Sommersøndag. Garcia har allerede instrueret en håndfuld film, i hvilke hun primært har rettet kameralinsen mod det dannede borgerskab. I sin seneste film skildrer hun to mennesker, der lever i randen af samfundet. De er ikke udstødte eller fortabte, bare ikke helt tilpassede. Den ene har frivilligt valgt denne position, mens den anden ikke har andet valg. Det er netop denne udsatte position, som Garcia har psykologisk blik for og formår at omsætte til et fremragende og lavmælt socialrealistisk drama.\nMorgen til aften\nI filmen møder tilskueren den karismatiske Baptiste (Pierre Rochefort), der ernærer sig som lærer uden fast ansættelse. Som type gløder Baptiste for sin lærergerning og sine elever. I sin undervisning er han udadvendt, men i sit privatliv er han en smule reserveret. En dag bliver en af hans elever, Mathias (Mathias Brezot), ikke hentet af sin far. Baptiste påtager sig opgaven og kører den unge knægt hjem til sin far. Mathias’ far overtaler Baptiste til at køre ham til sin mor Sandra (Louise Bourgoin) i Montpellier. Det viser sig dog, at hun ikke ligefrem har tid til overdænge sønnen med kærlighed og opmærksomhed. Sandra knokler nemlig på en strandrestaurant fra morgen til aften for at få betalt en gæld af efter et kuldsejlet forretningseventyr.\nFlodbølge og vandoverflade\nVed dette punkt i filmen er der etableret et troværdigt psykologisk nærvær. Der har ikke været skyggen af overdrevet drama eller falsk føleri. Derimod har instruktøren givet karaktererne mulighed for troværdigt at udæske deres følelser. Det tomrum, som Baptiste tidligere har oplevet i sit liv, bliver pludseligt udfyldt ved mødet med Mathias og Sandra. I dette ligger et enkelt og humanistisk budskab: Mennesket bliver kun fuldendt ved at indgå et forhold til andre mennesker. Gennemgående for filmen er dens rolige og besindige fortælletone. Tilskueren får let adgang til karakterernes følelser, der billedligt talt ikke skildres som store flodbølger, men krusninger på vandoverfladen.\nØkonomi og moderskab\nSommersøndag er ganske enkelt en særdeles seværdig film om to udsatte mennesker, der i mødet med hinanden finder en meningsfuld kontinuitet og lykke. Lykken er som bekendt flygtig og undervejs løber de både ind i nutidens slyngler og fortidens spøgelser. Skuespilmæssigt brillerer Pierre Rochefort som den behjertede og bedårende dagdriver Baptiste. Dertil er Louise Bourgoin en fornøjelse som den fortumlede Sandra, der kæmper med økonomi og moderskab. Sommersøndag indkapsler på fornemste vis, hvad et tilfældigt møde kan føre med sig, og desuden rammer den fint den liflige og euforiske stemning, sommeren kaster af sig.\nBare nogle trailers og et lille billedgalleri.\nHvem har - endnu - ikke medvirket i en Harry Potter-film?


5R Marketing søger kundekonsulenter til salg og mødebooking | JobDanmark\n(Udløbet) 5R Marketing søger kundekonsulenter til salg og mødebooking\nHos 5R Marketing søger vi medarbejdere, som gerne vil arbejde med salg eller mødebooking.\n5R Marketing har eksisteret i 16 år, og er i dag et af landets største og mest respekterede telemarketingbureauer. Vi løser i dag opgaver for mere end 25 virksomheder på det danske marked.\nEt udvidet netværk bestående af 200 engagerede kollegaer\nArbejdsopgaver indenfor salg og mødebooking\nSend din ansøgning til: job@5rmarketing.dk\nSkulle du have nogle spørgsmål til jobbet, er du velkommen til at kontakte Birgitha Mühlensteth på telefon +45 87 46 90 00 eller sende en mail til job@5rmarketing.dk\nHos 5R Marketing har vi en seriøs tilgang til det at drive en telemarketingvirksomhed. Det betyder at du vil opleve at blive grundigt oplært inden opstart, og modtage løbende træning og uddannelse. Det er ikke et krav, at du har erfaring med salg og mødebooking. Det vigtigste er, at du har lysten til at lære det. Hos os er der plads til alle.\nSom vores nye kollega vil du opleve, at repræsentere anerkendte og respekterede virksomheder.\nSom medarbejder hos 5R Marketing vil du komme til, at arbejde i et godt miljø omgivet af skønne kollegaer. Du vil komme til, at indgå i et kompetent og velfungerende team, hvor du vil få ansvar for egne resultater, og samtidig blive udfordret i hverdagen med spændende opgaver.\nDu får mulighed for at blive en kompetent medarbejder med erfaring og viden, som gør dig eftertragtet på arbejdsmarkedet, og som giver dig en kommunikationsmæssig kompetence, der er guld for din fremtid, uagtet om det er hos 5R Marketing eller ved dit næste job.\nDer er medarbejdere i alle aldersgrupper, og et godt fællesskab på tværs af alle afdelinger. Du bliver således en del af en arbejdsplads med et godt arbejdsmiljø i gode rammer, centralt i Aarhus.\nLæs mere om 5R Marketing på http://www.5rmarketing.dk\nFiskergade 2, 3. sal, 8000 Aarhus C


Patapon Remastered anmeldelse | GamersLounge\nForside Anmeldelse Patapon Remastered anmeldelse\nPatapon blev tilbage i 2008 udgivet på Playstation Portable (PsP). Og nu er spillet blevet genudgivet i en ny version. Vi vil nu se nærmere på Patapon Remastered som lige er landet på Playstation 4.\nDet er snart ret populært at udgive remastered udgaver på nyere konsoller, så er vi klar til endnu en titel? Det korte svar er selvfølgelig ja. Patapon Remastered er ikke hvad vi ser som endnu en AAA titel der skal indtjene en masse penge, men derimod et godt spil der fortjener at blive spillet igen.\nPatapon Remastered er et rytmespil, og det hilser vi velkommen, for det er ikke det vilde man ser til den slags titler desværre. Den sidste vi så på var PaRappa the Rapper Remastered. Men Patapon Remastered peger så en helt anden vej må man sige selvom spillet er i samme genre.\nSpillet er i bund og grund et spil hvor du har en lille hær der skal ud på mission for at redde den skønne Patapon verden. Og måden man styrer sine små Patapons er ved at trykke den rigtige kombo på ens joypad. Det er ret simpelt og lige til at gå til, for spillet bygges stille og roligt op når man kommer igennem de første baner.\nMan finder hurtigt ud af at spillet er ret simpelt opbygget, for når man skal angribe, forsvare sig eller andet, så er det den samme kombo der bruges. Dette er ikke noget der skal forståes på en skidt måde, for det er det der gør spillet let tilgængeligt for mange spillere.\nEn ulempe ved dette, er at når man trykker en kombo, så synger ens Patapons en lille sang når de udfører dette. Og det er ikke en dårlig ting i sig selv, men når man har hørt den samme lille sang gang nummer 1000 så er man ved at have fået nok af den.\nMen kan man abstraherer fra denne lille sang igen og igen, så er spillet ret vanedannende. For når man spiller banerne igennem, så stiger sværhedsgraden ret hurtigt og man skal tænke sig lidt om før man går i ”krig”.\nSpillet er som sagt lige til at gå til, og man brager ikke bare igennem banerne der er. For når man er ude i den fine lille Patapon verden, så skal man træde varsomt. For trykker man komboen forkert så kan det betyde at man skal tage banen om igen. For det er ikke alle steder der er plads til fejltagelser.\nVi har ikke fat i nogen grafisk perle her, men det er alligevel et flot og stemnings fuldt spil. Når man spiller det, så mærker man ikke at spillet i sin tid er lavet til en lille skærm på en håndholdt konsol. Så alt i alt er de sluppet godt fra denne remastered udgave.\nPatapon Remastered er et spil som ligger i den meget billige ende af skalaen (109 kroner og 20% yderligere hvis man har Plus). Men selvom det er et billigt spil, så har det meget levetid i sig. For spillet er absolut ikke et der ligger i den nemme ende af skalaen. For som sagt så stiger sværhedsgraden hurtigt, og man skal uden tvivl tænke sig om når man er på mission der ude.\nFik du ikke givet Patapon en chance på PsP så er det uden tvivl god nok grund til at få fingrene i denne remastered udgave.


Corydon – Københavns Universitet\nDanmarks nye finansminister har bragt efternavnet Corydon frem i lyset. Bjarne Corydon deler efternavn med 172 andre danskere, og mindst lige så mange bærer navnet som mellemnavn. Formen Coridon findes også brugt som mellemnavn i Danmark.\nVed første øjekast ser navnet udenlandsk ud, og det kunne ligesom mange andre efternavne i Danmark være kommet hertil ved indvandring. Sådan forholder det sig imidlertid ikke; Corydon ser ud til at være antaget af en familie i Sønderjylland i løbet af 1700-tallet.\nCorydon tilhører den gruppe af efternavne som vi kalder lærde efternavne. I 1500- og 1600-tallet var det almindeligt i Danmark at man antog et latinsk eller græsk navn i skole- og universitetsmiljøet, især ved immatrikulation på universiteterne. Det var humanismen som førte denne navneskik til Danmark. Humanisterne interesserede sig for den antikke fortid, og de nye navne havde et antikiserende motiv idet man ønskede at efterligne den klassiske dannelse og stil.\nNogle oversatte deres navn til latin, andre fandt på noget der var mere eller mindre nærtliggende til det oprindelige navn. Man ville gerne have associationer til kendte antikke figurer gennem navnene. De fleste kender de lærde navne fra Holbergs komedier. Som i disse komedier mødte navnene efterhånden en vis modstand i den almindelige befolkning, fx Erasmus Montanus som oprindelig hed Rasmus Berg. Omkring år 1700 var der ikke så mange som antog lærde navne længere.\nCorydons betydning og oprindelse\nCorydon er et græsk navn som sættes i forbindelse med ordet corudos som betyder 'lærke'. Det optræder som arkenavn på hyrder i den klassiske hyrdedigtning, fx hos Vergil og Propertius. I Vergils Bucolica lader han den elskovssyge hyrdedreng Corydon klage sig over at være blevet afvist af hyrdedrengen Alexis, og senere i digtsamlingen deltager Corydon i en sangdyst med en anden hyrdedreng, Thyrsis, en dyst som Corydon vinder.\nCorydon er også brugt som navn på hyrder og bønder i dansk digtning, og flere af 1600- og 1700-tallets danske forfattere har således en Corydon (Coridon) et eller flere steder i deres digtning. Det gælder især i Anders Bordings hyrdedigtning, men også enkelte steder hos Anders Arrebo og Thomas Kingo. Her retter elskovsinteressen sig dog, i tidens ånd, mere artigt mod det andet køn.\nMan mener i øvrigt at det islandske ord dóni som betyder ’tølper’ eller ’slubbert’ sandsynligvis går tilbage til navnet Corydon hos Vergil. Det menes at være opstået som studenterslang ved latinskolen ved bispesædet i Skálholt i Island i det 17. århundrede.\nCorydon i Danmark\nSom dansk efternavn ser Corydon ud til at stamme fra Sønderjylland. Her optræder det tidligst i en kirkebog fra Gammel Haderslev Sogn i Sønderjylland hvor landboelsmand Peder Korridon [Jacobsen] optræder som faderens navn da datteren Kirsten og sønnen Jørgen konfirmeres i 1749.\nDen næste der optræder med navnet er den ovennævnte Peder Korridons svigersøn gårdmand Nis Thomsen som er gift med Kirsten. Han tilskrives navnet Coridon da datteren Mette Thomsen trolover sig med Laurits Jessen i 1788.\nNæste gang navnet optræder, er da ægteparrets 2. søn døbes Jes Lauritsen Corydon i 1796 og siden da parrets 3. barn døbes Jacob Lauritsen Corydon i 1798. I den forbindelse er det bemærkelsesværdigt at parrets ældste søn Nis som må være opkaldt efter morfaderen, ikke har navnet anført ved sin dåb i 1789.\nDen ældste navnbærer jeg kender til, er altså denne Peder Korridon (Jacobsen), og navnet synes genoptaget af svigersønnen Nis Thomsen Coridon som gifter sin datter bort i 1788. Corydon-navnet nævnes imidlertid hverken ved datteren Mettes dåb i 1761 eller da hendes mindre søskende tvillingeparret Nis og Maria Catharina døbes i 1772. Nis Thomsen er heller ikke nævnt med navnet Corydon (/Coridon) andre steder i kirkebogen end ved datteren Mettes bryllup.\nSom familie ser det således ud til at Laurits Jessen og Mette Thomsen er de første der tager Corydon-navnet til sig. Således bærer Laurits Jessen som den eneste svigerfaderens navn Corydon i folketællingen fra 1803 – børnene er anført uden efternavn. Det er bemærkelsesværdigt at navnet flere gange går gennem en pige til dennes ægtefælle.\nDet er meget atypisk at en bonde tager et græsk navn, og det er da også uvist hvor inspirationen til navnet er kommet fra. Det mest sandsynlige er at man har kendt en Corydon-figur fra hyrdedigtningen og ladet sig inspirere af den.\n2. ændrede udgave 4. juni 2012\nTak til Matthew J. Driscoll for at gore opmærksom på det islandske ord dóni.\nOg tak til Peter Nybye Oest for supplerende og korrigerende oplysninger om Corydon-navnets tidligste belæg.\nOm lærde navne\nJohn Kousgård Sørensen: Danmarks ”lærde” Slægtsnavne. I: Studier i Nordisk Filologi 62, 1980.\nFind navne i historiske kilder\nIndscannede Folketællinger og kirkebøger: Arkivalieronline.\nSøgbare digitaliserede folketællinger og kirkebøger: Dansk Demografisk Database.\nFind navne hos ældre danske forfattere på Arkiv for dansk litteratur.\nOm det islandske ord dóni\nse: Jakob Benediksson: Dóni. I: Lingua islandica – Íslensk tunga, VI 1965, side 103-108.


Dette er tekstversionen af Spiserørsdefekt hos nyfødt sat sammen med magneter\nKlik her for at komme til den grafiske version af Spiserørsdefekt hos nyfødt sat sammen med magneter\nHCA Børnekirurgisk Center på Odense Universitetshospital har som de første i Europa benyttet en helt ny teknik til at operere et barn med et spiserør, hvor det midterste stykke manglede. To midlertidigt indsatte magneter har fået de to spiserørs-ender til at mødes og gro sammen.\nBørn med tilsvarende defekt vil ofte få mavesækken flyttet op i brystkassen i stedet for det manglende spiserør, ofte med varige men til følge.\n– Det vil være en væsentlig forbedring af disse børns livskvalitet, hvis vi kan bruge denne magnet-metode på flere børn fremover, siger børnekirurg Lars Rasmussen fra Kirurgisk Afdeling A på OUH.\nHan har som den første kirurg i Europa benyttet den nye teknik, hvor magneter bruges til at få børns misdannede spiserør til at mødes og vokse sammen. Metoden har, så vidt han selv har kunnet undersøge, hidtil kun har været brugt på 7 børn med denne type spiserørs-defekt, og alle de operationer er foretaget i Argentina.\nKirurg Lars Rasmussen og\nfamilien til det nyopererede barn\nÅrligt fødes mellem 15 og 20 børn i Danmark, hvor dele af spiserøret mangler. Hos de fleste af disse børn kan man umiddelbart efter fødslen, ved en operation gennem brystvæggen, sætte spiserørs-enderne sammen. Hos mellem 1 og 3 af disse patienter mangler et så langt stykke, at man ikke umiddelbart kan etablere forbindelse mellem enderne og dermed til mavesækken.\nDisse patienter får umiddelbart efter fødslen anlagt en fødesonde gennem bugvæggen til mavesækken og efter et par måneder vurderes barnets spiserørs ender på ny. Men hos langt de fleste er det fortsat ikke muligt at de to spiserørsender kan nå helt sammen. Løsningen for dem har hidtil været, enten at få opereret et stykke af tarmen ind som ny del af spiserøret eller at få flyttet mavesækken op i brystkassen mellem lungerne. Den sidste metode er den, der oftest bruges i dag. Mavesækken vil normalt fylde halvdelen af lungens plads i højre side af brystkassen.\nSparer for større indgreb\nDen hidtil brugte operation et noget større indgreb, der kræver at barnet efterfølgende har et længere hospitalsophold, og som giver varige mén som vanskeligheder ved at indtage normal føde og at maden kan løbe svælget og måske lungerne med kroniske lungeproblemer til følge. Derudover kommer de problemer, der opstår, fordi lungernes plads i brysthulen er reduceret med en tredjedel.\n– Vi har nu har prøvet den nye magnet-metode på et enkelt barn. Resultaterne tyder på, at barnet forhåbentlig bliver udskrevet herfra indenfor få uger. Det vil for barnet være en kæmpe forbedring, siger Lars Rasmussen.\nTrækker som en elastik\nMagnetteknikken udnytter, at spiserørs enderne normalt vokser hurtigere end brystkassen gør hos de små børn, men at de ikke altid vokser således, at enderne kan nå helt sammen. Magneterne sikrer, at spiserøret som en elastik strækkes over tid, og hermed at enderne vokser ”rigtigt”. Efter et stykke tid mødes magneterne, og spiserørsenderne begynder at vokse sammen, og til sidst gennembrydes vævet i spiserørs enderne mellem de to magneter.\n– Den argentinske kirurg fik ideen, og den teknik har vi nu kopieret for første gang. Efter en uges tid med magneter i barnets spiserørsenderne, var de vokset sammen, og vi kunne vi trække magneterne ud igen. Mit håb er helt klart i fremtiden, at kunne udvikle teknikken, så den kan hjælpe endnu flere børn med spiserørsmisdannelser til at få et bedre liv, også dem, hvor misdannelserne er mere komplicerede siger Lars Rasmussen.\nEt liv med færre mén\nKirurgen understreger, at barnet ikke var blevet værre stillet, hvis magnetoperationen ikke havde lykkedes.\n– Vi ville stadig på vanlig vis kunne have trukket mavesækken op i brystkassen til den del af spiserøret, der ligger op mod halsen. Den store operation var vores back-up-plan, men på denne her måde giver vi barnet en chance for et liv med langt færre varige men, og indtil videre er det gået helt som forventet. Barnet kan for første gang få helt normalt bryst hos sin mor, siger han.\nNyt Børnekirurgisk Center\nMandag den 3. april åbner Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Marie officielt det nye HCA Børnekirurgiske Center på OUH.\nHer vil de involverede afdelinger samarbejder omkring de højtspecialiserede behandlinger inden for børnekirurgi.\nLæs mere om det nye center og om indvielsen