Aktivitetsberetning. Årsberetning Del 1. D e n E u r o p æ i s k e I n v e s t e r i n g s b a n k - G r u p p e - PDF\nAktivitetsberetning. Årsberetning Del 1. D e n E u r o p æ i s k e I n v e s t e r i n g s b a n k - G r u p p e\nDownload "Aktivitetsberetning. Årsberetning 2005. Del 1. D e n E u r o p æ i s k e I n v e s t e r i n g s b a n k - G r u p p e"\n1 Årsberetning 2005 Del 1 Aktivitetsberetning EIB-Gruppens årsberetning 2005 består af tre separate dele: Aktivitetsberetningen, der præsenterer EIB-Gruppens aktivitet i det forløbne år og udsigterne for fremtiden; Den finansielle beretning, der indeholder EIB-Gruppens, EIB s, Investeringsfacilitetens, FEMIP-trustfondens og EIF s årsregnskaber med forklarende bilag; Den statistiske beretning med fortegnelsen over de EIB-finansierede projekter og EIB s låntagning i 2005 samt fortegnelsen over EIF s projekter. Dertil kommer oversigtstabeller for regnskabsåret og de fem seneste år. Den cd-rom, der er vedlagt denne beretning, indeholder oplysninger fra alle tre dele samt elektroniske udgaver deraf på de foreliggende sprog. Årsberetningen foreligger ligeledes på Bankens netsted D e n E u r o p æ i s k e I n v e s t e r i n g s b a n k - G r u p p e\n3 Aktivitetsberetning 2005 EIB-Gruppen Indhold EIB-Gruppen: Nøgletal 4 EIB-Gruppen: Sammendraget balance 5 Meddelelse fra formanden 6 Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe i Forretningsplanen EIB-Gruppens aktivitet i Afbalanceret udvikling i hele EU 17 Innovation 2010-initiativet 22 Miljøbeskyttelse 28 Udvikling af transeuropæiske net 32 Støtte til mindre og mellemstore virksomheder blev et overordnet mål i FEMIP: Støtte til partnerlandene i Middelhavsområdet 40 Samarbejde med andre partnerlande 44 En førende international emittent 50 Virksomhedsledelse 54 EU-institutionernes og udviklingsinstitutionernes partner 55 Transparens og ansvarlighed 60 EIB-Gruppens administration og personale 64 EIB s vedtægtsmæssige organer 66 EIB s direktion 68 EIB s organigram 69 EIF s vedtægtsmæssige organer 72 EIB-Gruppen: Finansierbare projekter 73 EIB-Gruppens adresser 74\n4 EIB-Gruppen 4 Aktivitetsberetning 2005 EIB-Gruppen: Nøgletal Den Europæiske Investeringsbank Aktiviteten i 2005 Mio EUR Indgåede aftaler I Unionen I partnerlandene Godkendte projekter I Unionen I partnerlandene Udbetalinger Af Bankens midler Af budgetmidler 197 Heraf Investeringsfaciliteten 114 Tilvejebragte midler (efter swaps) (*) I EU-valutaer I andre valutaer Stilling pr Udestående Udlån af Bankens midler Ydede garantier 135 Finansieringsbidrag af budgetmidler Kort-, mellem- og langfristet låntagning Egne midler Balancesum Regnskabsårets nettoresultat Tegnet kapital Heraf indbetalt Den Europæiske Investeringsfond Aktiviteten i 2005 Indgåede aftaler Venturekapital (21 fonde) 368 Garantier (35 forretninger) Forpligtelser Venturekapital (24 fonde) 468 Garantier (35 forretninger) (*) Heraf blev 49,8 mia tilvejebragt ifølge den samlede låntagningsbemyndigelse for 2005 på 50 mia EUR, medens 2,9 mia indgår i låntagningsprogrammet for Stilling pr Venturekapital (217 fonde) Garantier (164 forretninger) Tegnet kapital Heraf indbetalt 400 Regnskabsårets nettoresultat 43 Reserver og hensættelser 212\n5 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen EIB-Gruppen Sammendraget balance pr. 31. december 2005 (i tusinde EUR) Den finansielle beretning 2005 AKTIVER Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestående på postgirokonti Gældsbeviser udstedt af det offentlige, der kan refinansieres i centralbanker Udlån og forskud til kreditinstitutter a) På anfordring b) Andre tilgodehavender c) Udlån Udlån og forskud til kunder a) Udlån b) Særlige hensættelser Obligationer og andre værdipapirer med fast afkast a) Udstedt af det offentlige b) Udstedt af andre emittenter Aktier og andre værdipapirer med variabelt afkast Immaterielle aktiver Ejendomme, inventar og driftsmidler Andre aktiver a) Diverse debitorer b) Positive erstatningsværdier Tegnet kapital og tilgodehavende reserver, indkaldt, men ikke indbetalt Periodeafgrænsningsposter PASSIVER Gæld til kreditinstitutter a) Med aftalt løbetid eller på opsigelse Gæld stiftet ved udstedelse af værdipapirer a) Udstedte obligationer b) Andre Andre passiver a) Forudmodtagne rentegodtgørelser b) Diverse kreditorer c) Diverse d) Negative erstatningsværdier Periodeafgrænsningsposter Hensættelser til omkostninger, herunder uforudsete udgifter a) Personalets pensionsfond b) Hensættelse til garantier for lån ydet af tredjemand 0 c) Hensættelse til garantier for venturekapitalforretninger Kapital Tegnet Ikke indkaldt Konsoliderede reserver a) Reservefond b) Supplerende reserve Midler til ordningen for struktureret finansiering Midler til venturekapitalforretninger Hensættelse til generelle bankrisici efter fordeling Regnskabsårets resultat Inden overførsel fra hensættelsen til generelle bankrisici Årets overførsel fra hensættelsen til generelle bankrisici Regnskabsårets resultat til fordeling\n6 EIB-Gruppen 6 Aktivitetsberetning 2005 Meddelelse fra formanden Det Europæiske Råd udtrykte det klart på mødet i Lissabon: Det overordnede mål for den økonomiske politik i Europa må være styrkelse af den europæiske økonomis vækstmuligheder. Uden en stærkere og mere stabil vækst vil det være umuligt at reducere underbeskæftigelsen og sikre en tilstrækkelig social beskyttelse. Lissabonstrategien opridser nogle hovedlinjer for, hvordan vækstmulighederne kan styrkes: Fuldendelse af enhedsmarkedet, især gennem stimulering af konkurrencen på markederne for varer og tjenester; forhøjelse af beskæftigelsesprocenten, især gennem fremme af de mindre og mellemstore virksomheders udvikling og smidiggørelse af arbejdsmarkedets funktion; favorisering af de produktive investeringer, især gennem tilpasning af skatteinstrumenterne og fremme af venturekapital, samt stimulering af innovationsevnen ved at investere mere og bedre i uddannelse og forskning. I Lissabon i marts 2000 og gentagne gange siden har Det Europæiske Råd anmodet Banken om at bidrage til virkeliggørelsen af denne strategi, hvilket fik den til at udbygge sin aktivitet i hovedsagelig tre retninger, nemlig finansiering af transeuropæiske net for energioverførsel, der er et uundværligt supplement til enhedsmarkedet (jf. s. 32); finansiering af infrastrukturer og programmer for forskning og uddannelse via innovation 2010-initiativet (jf. s. 22) samt fremme af mindre og mellemstore virksomheder via et fornyet partnerskab med banksektoren og via Bankens filial Den Europæiske Investeringsfond (jf. s. 36). Denne udbygning af Bankens aktivitet på de områder, som dens ejere prioriterer højt, går hånd i hånd med en diversificering af finansieringsordningerne med henblik på en kontrolleret forøgelse af risikotagningen. Jeg skal især nævne to initiativer i denne sammenhæng, der er indledt i samarbejde med Europa-Kommissionen og godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet, nemlig dels en finansieringsordning med risikodeling til fordel for forskning, der vil sætte Banken i stand til at yde flere finansieringsbidrag til forskning og udvikling med en højere grad af risiko, dels en fællesskabsgarantiordning for transeuropæiske transportnet, der dækker visse særlige risici, som den private sektor bærer i de første år af et infrastrukturprojekts drift. Målet med begge ordninger er at skabe en løftestangsvirkning, dvs. at gøre det muligt at mobilisere midler af et langt større omfang end det oprindelige indskud fra det europæiske budget. Da EIB er EU-landenes bank, er det en selvfølge, at hovedparten af dens finansieringsbidrag går til projekter i EU (lån på 42 mia EUR af i alt 47 mia i 2005). Det vil også være tilfældet fremover, især fordi vi regner med en endnu større vækst i vore forretninger i de nye medlemslande. I tidens løb er EIB imidlertid blevet anmodet om at finansiere projekter også uden for EU, nemlig på grundlag af mandater fra Rådet, på forslag fra Europa-Kommissionen, eller fra medlemsstaterne (i de forskellige konventioner og aftaler med AVS-staterne). Disse mandater, der er blevet overdraget Banken på forskellige tidspunkter og af forskellige grunde, er langt fra ensartede. Deres størrelse, anvendelsesområde og detaljer\n7 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen er væsensforskellige. I visse tilfælde, især i Middelhavsområdet og AVS-landene, er der ikke længere tale om blot projektfinansiering, men om et sandt udviklingsmandat, hvilket skaber behov for en strategi, finansieringsordninger og vilkår af en helt anden art end i EU. Denne udvikling har gjort det nødvendigt for EIB at styrke sine menneskelige ressourcer og diversificere sin indsats, især for så vidt angår FEMIP (jf. s. 40) og Cotonouinvesteringsfaciliteten (jf. s. 46). Den kræver desuden nye samarbejdsformer med såvel Europa-Kommissionen som andre internationale finansielle institutioner. Inden udgangen af 2006 skal Rådet tage stilling til fornyelsen af Bankens eksterne mandater for tidsrummet Det er en god lejlighed til at gøre status over denne udvikling, fastlægge retningslinjer for fremtiden og sandsynligvis bekræfte Bankens rolle som udviklingsbank i visse regioner, som EU har valgt at opretholde et privilegeret partnerskab med. Transparens over for borgerne. Under overholdelse af de regler om fortrolighed, der er uundværlige i forretningsverdenen, har EIB i høj grad udvidet offentlighedens adgang til information vedrørende sin aktivitet (jf. s. 60). Den er således overbevist om, at øget transparens omkring dens beslutninger og funktion kun kan styrke dens troværdighed. Philippe Maystadt Formand for EIB-Gruppen Udviklingen af Bankens aktivitet skal ske på sammenhængende og transparent vis. Sammenhæng med de øvrige europæiske institutioner. EIB er ikke blot en bank, men også en europæisk institution, der blev oprettet ved Romtraktaten samtidig med de øvrige EU-institutioner. Det er derfor vigtigt, at den opretholder en regelmæssig og operationel dialog med de øvrige EU-institutioner og derved naturligvis respekterer hver enkelts autonomi og særlige kendetegn (jf. s. 55).\n8 EIB-Gruppen 8 Aktivitetsberetning 2005 Den Europæiske Investeringsbank- Gruppe i 2005 I 2005 udlånte Den Europæiske Investeringsbank 47,4 mia EUR (43,2 mia i 2004) til projekter, der fremmer virkeliggørelsen af EU s politiske mål. Finansieringsbidragene i EU-25 beløb sig til 42,3 mia EUR, deraf 5,8 mia i de ti nye medlemslande. Hertil kommer 5,1 mia i tredjelande, deraf 2 mia i de tiltrædende lande (Bulgarien og Rumænien) og tiltrædelseslandene (Kroatien og Tyrkiet). I 2005 investerede Den Europæiske Investeringsfond (EIF) EIB-Gruppens særlige organ for venturekapital og garantier 368 mio EUR i venturekapitalfonde, hvilket øgede dens samlede portefølje til 3,1 mia EUR, ligesom den stillede 1,7 mia EUR til rådighed i form af garantier for finansielle formidleres porteføljer af lån til mindre og mellemstore virksomheder. Med henblik på finansiering af sin långivning rejste EIB 49,8 mia EUR på de internationale kapitalmarkeder i form af 330 obligationsemissioner i 15 valutaer. Pr. 31. december 2005 beløb EIB s samlede udestående på udlån sig til 294,2 mia EUR, medens det samlede udestående på optagne lån udgjorde 248,3 mia. Hovedaktivitetsområder Bankens långivning var i 2005 koncentreret om fem hovedaktivitetsområder, nemlig økonomisk og social samhørighed, innovation 2010-initiativet, miljøbeskyttelse, etablering af transeuropæiske net og fremme af EU s udviklings- og samarbejdspolitikker. Indsatsen på disse områder er beskrevet i separate afsnit i aktivitetsberetningens hoveddel tilligemed støtten til mindre og mellemstore virksomheder, som styrelsesrådet gjorde til et overordnet mål i juni 2005, og emner i forbindelse med virksomhedsledelse. Herefter følger et sammendrag af EIB s nøgletal og hovedtrækkene i dens aktivitet i Økonomisk og social samhørighed i det udvidede EU (34 mia EUR) I EU-25 bevilgede EIB individuelle lån (lån til individuelle projekter efter egen projektbedømmelse) på 28 mia EUR i 2005, nemlig til investeringer, der bidrager til at styrke regionernes økonomiske formåen. Hertil kommer 6 mia EUR i form af kreditlinjer (globallån) til partnerbanker med henblik på finansiering af mindre og mellemstore virksomheder samt mindre, offentlige investeringer. Lånene på 34 mia EUR til regionudvikling repræsenterede ca. 80% af EIB s samlede långivning i EU-25. Samarbejdet med Europa-Kommissionens generaldirektorat for regionalpolitik blev styrket yderligere. Der blev taget to nye initiativer. For det første sigter JASPERS mod at yde teknisk bistand til lande og regioner til sikring af, at Samhørighedsfondens midler for perioden går til de investeringer, der er bedst egnede til at fremme økonomisk vækst og skabe beskæftigelse. JASPERS forvaltes af EIB, og sagkyndige fra EIB, Europa-Kommissionen og EBGU vil i fællesskab bistå myndighederne i modtagerlandene ved udformningen og gennemførelsen af investeringsprojekter, der er egnede til samfinansiering med tilskud fra Europa-Kommissionen. For det andet skal JEREMIE, der forvaltes af Den Europæ-\n9 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe i 2005 Sydøsteuropa (2,1%) Partnerlandene i Middelhavsområdet (4,5%) Afrika, Vestindien og Stillehavet, OLT og Sydafrika (1,4%) Asien og Latinamerika (1%) EU (91%) Indgåede låneaftaler i 2005 fordelt på områder iske Investeringsfond, anvende midler fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, der frivilligt stilles til rådighed af modtagerlandene, til nye finansielle produkter, såsom regionale venturekapitalfonde, garantier for porteføljer af lån til mindre og mellemstore virksomheder eller globallån til mikrofinansieringsinstitutioner med sigte på at forbedre adgangen til finansiering for sådanne mindre og mellemstore virksomheder i udviklingsområder. 2) uddannelse og oplæring for at øge beskæftigelsesegnetheden, hvorved hovedparten af Bankens finansieringsbidrag går til forbedring og teknisk modernisering af højere uddannelsesfaciliteter (30%), og 3) udvikling af informations- og kommunikationsteknologi samt -net, såsom bredbånd, og udbredelse af deres anvendelse overalt i samfundet (25%). EIB har bestræbt sig på at fordele sin finansiering af projekter via innovation 2010-initiativet på hele EU-25. Ca. to tredjedele af disse finansieringsbidrag er hidtil gået til udviklingsområder for at delagtiggøre disse mindre udviklede regioner i den videnbaserede økonomi. Den Europæiske Investeringsfond (EIF) støtter i høj grad innovation 2010-initiativet, overvejende ved at erhverve kapitalandele i venturekapitalfonde. I 2005 investerede EIF 368 mio EUR i venturekapitalfonde (358 mio i 2004) og udvidede derved sin portefølje af kapitalandele til 3,1 mia En innovativ og videnbaseret europæisk økonomi (10,7 mia EUR) EIB s udbetalinger, indgåede aftaler og lånetilsagn ( ) Gennem sit innovation 2010-initiativ fremmer EIB virkeliggørelsen af EU s Lissabonstrategi for en informations- og videnbaseret økonomi. EIB s mål er at tilvejebringe 50 mia EUR frem til udgangen af dette årti med henblik på at styrke EU s innovative formåen og langsigtede konkurrenceevne. Mia EUR Siden innovation 2010-initiativet blev iværksat i 2000, har EIB ydet lån til innovative investeringer på 34,8 mia EUR, deraf 10,7 mia alene i Dens långivning er koncentreret på tre hovedområder, nemlig 1) forskning, udvikling og innovation, hvor projekterne spænder fra grundlagsforskning ved universiteter/forskningscentre til anvendt forskning, der hovedsagelig udføres af private virksomheder (45% af de individuelle lån siden 2000), Udbetalinger Indgåede låneaftaler Lånetilsagn Medmindre andet er nævnt, er alle beløb i denne beretning i EUR.\n10 EIB-Gruppen 10 Aktivitetsberetning 2005 Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe i 2005 EUR, fordelt på ca. 217 fonde, der er aktive i EU-25. EIF virker som en fond for fonde med hovedvægten (to tredjedele af sin portefølje) på fonde, der har specialiseret sig i finansiering af virksomhedernes startfase (især informations- og kommunikationsteknologi samt biovidenskaber). Den er nu en af Europas største kilder til venturekapital på dette delmarked. Sidste år udvidede EIF sin investeringspolitik yderligere, nemlig med midler til mellemfasen og senere. ca. 15 til 50% inden I 2005 udgjorde denne andel 64%. Til støtte for EU s Lissabondagsorden er EIB desuden begyndt at finansiere projekter for vedvarende energi, hvori der indgår ny og innovativ teknologi selvom de ikke opfylder Bankens standardkriterier for økonomisk bæredygtighed hvis det kan godtgøres, at de har mulighed for at blive økonomisk bæredygtige inden for en rimelig tidsfrist. Miljøbeskyttelse (12,3 mia EUR) I 2005 indgik EIB aftaler om individuelle lån til miljøprojekter på i alt 12,3 mia EUR, deraf 1,4 mia uden for EU-25. EIB s mål om at stille 30-35% af sine individuelle lån i EU-25 til rådighed for projekter for beskyttelse eller forbedring af det naturlige miljø eller bymiljøet blev dermed nået. Over 60% af denne långivning i EU-25 gik til forbedring af bymiljøet (dvs. kollektiv transport og byfornyelse), og 20% til projekter for vandforsyning og kloakering eller bekæmpelse af industriforurening. Hovedparten af de resterende 20% kom investeringer i effektiv energiudnyttelse og vedvarende energi til gode. I 2004 forpligtede EIB sig til at øge den vedvarende energis andel af den samlede nye kapacitet for elproduktion, som Banken finansierer i EU, fra Transeuropæiske net (8,2 mia EUR) Effektive net for transport og energioverførsel er af vital betydning for den økonomiske integration i det udvidede EU og for forsyningssikkerheden med hensyn til energi. Derfor er transeuropæiske net et hovedaktivitetsområde for EIB. I 2005 blev der indgået aftaler om lån til transeuropæiske netprojekter i EU-25 på i alt 7,7 mia EUR, hvortil kommer andre 550 mio i Rumænien. For at øge sin støtte til transeuropæiske net indførte EIB desuden nye finansieringsordninger, såsom ordningen for struktureret finansiering for fremme af transeuropæiske netprojekter med højere risiko, ligesom den foreslog en garantiordning for lån til transeuropæiske transportprojekter i EU, der er under overvejelse, med henblik på at dække risikoen i projekternes første år, hvor indtægterne måske ikke helt svarer til forventningerne. Fremme af EU s udviklings- og samarbejdspolitikker (3,6 mia EUR) FEMIP sigter mod at styrke den private sektor samt den sociale og økonomiske infrastruktur i partnerlandene i Middelhavsområdet. I 2005 beløb långivningen inden for rammerne af FEMIP sig til i alt 2,2 mia EUR, fordelt på fire hovedområder, nemlig den private sektor (49%), infrastruk-\n11 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe i 2005 Den statistiske beretning 2005 turer for transport (34%), energi (13%) og miljø (4%). FEMIP giver de regionale erhvervsliv (herunder udenlandske investorer) adgang til finansielle produkter, der ikke er let tilgængelige i området (langfristede lån, finansieringsbidrag med risikodeling, risikovillig kapital og finansiering af teknisk bistand). Desuden var 2005 FEMIPtrustfondens første aktivitetsår. Den fokuserer på opstrøms teknisk bistand og risikovillig kapital i partnerlandene i Middelhavsområdet. I EU s partnerlande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, der er omfattet af Cotonouaftalen, er EIB bemyndiget til i perioden at yde lån af egne midler på indtil 1,7 mia EUR og forvalte en investeringsfacilitet på 2 mia EUR. Sidstnævnte er en revolverende fond, idet tilbagebetalingerne investeres i nye projekter. I 2005 hæmmede politiske problemer eller vanskelige økonomiske forhold i nogle lande og den deraf følgende afmatning i de direkte udenlandske investeringer EIB s aktivitet. Lånene af EIB s og Investeringsfacilitetens midler beløb sig til i alt 540 mio EUR, hvorved hovedvægten lå på industri- og infrastrukturprojekter samt fremme af mindre og mellemstore virksomheder via lokale banker. Nyt hovedaktivitetsområde: Mindre og mellemstore virksomheder I 2005 beløb globallånene til finansielle formidlere, der genudlåner midlerne til mindre investeringer, sig til 9 mia EUR, hvoraf 4,2 mia gik til ca mindre og mellemstore virksomheder. Låntagningen i 2005 Inden for rammerne af låntagningsprogrammet for 2005 tilvejebragte Banken 49,8 mia EUR i form af 330 forretninger fordelt på 15 valutaer. Medens det samlede omfang svarede tilnærmelsesvis til 2004, afveg middeltilvejebringelsens sammensætning markant som følge af de ændrede markedsvilkår. Til de nævneværdige vækstområder hører langfristede emissioner (løbetider på 10 år eller mere), især EUR-benchmarks, og strukturerede emissioner i EUR. De langfristede emissioner repræsenterede omregnet over 23 mia EUR eller det dobbelte af sidste års emissioner med tilsvarende løbetider. EUR-emissionerne (39%) udgjorde hovedparten, efterfulgt af USD (29%) og GBP (20%). Spredningen på valutaer øgedes fortsat, idet der blev emitteret lån i yderligere 12 valutaer (12%). Det afspejler Bankens løbende bidrag til kapitalmarkedernes udvikling i de nye medlemsstaters valutaer såvel som i de tiltrædende landes og tiltrædelseslandenes. I disse lande fremmer emissioner i lokal valuta desuden udviklingen i EIB s udlånsaktivitet. På årsmødet i 2005 besluttede EIB s styrelsesråd at optage mindre og mellemstore virksomheder blandt Bankens hovedaktivitetsområder. Som følge deraf undersøger Banken nye måder at samarbejde med banksektoren på. Desuden agter EIB og EIF med forenede kræfter at udvikle finansielle produkter, som er skræddersyede til de særlige behov i mindre og mellemstore virksomheder, der er aktive på de forskellige nationale og regionale markeder.\n12 EIB-Gruppen 12 Aktivitetsberetning 2005 Forretningsplanen Forretningsplanen beskriver, hvordan EIB agter at bidrage til virkeliggørelsen af EIB- Gruppens strategiske mål og dermed dens formål. Forretningsplanen omsætter den nye strategi, som styrelsesrådet vedtog i juni 2005, til prioriteringer, indsatser og initiativer. Innovation, kvalitet, nye mandater og udviklingsfremme EIB-Gruppen vil fortsat styrke væksten og beskæftigelsen i EU og fremme virkeliggørelsen af Lissabondagsordenen. I Europa vil forretningerne blive koncentreret om innovation og kvalitet. Innovation indebærer, at EIB-Gruppen vil udvikle nye finansielle instrumenter, også i samarbejde med Europa-Kommissionen, og søge nye og bedre måder at samarbejde med banksektoren på, især for at øge EIB s støtte til mindre og mellemstore virksomheder, der siden styrelsesrådets beslutning indgår i EIB-Gruppens hovedaktivitetsområder (de øvrige er økonomisk og social samhørighed, innovation 2010-initiativet, miljøbeskyttelse og -forbedring, etablering af transeuropæiske net samt støtte til EU s udviklingspolitik i partnerlandene). Som følge af denne nye overordnede status ventes globallånene til mindre og mellemstore virksomheder at ville udgøre over 50% af de samlede globallån i Fokuseringen på kvalitet kræver en yderligere styrkelse af forretningernes merværdiskabelse, herunder en gradvis forøgelse af Bankens kreditrisikotagning for at styrke den finansielle merværdiskabelse. I dette øjemed har Banken omlagt sin politik for kreditrisiko og dels sænket minimumsgrænserne for kreditvurderinger, dels videreudviklet sin ordning for struktureret finansiering, der åbner mulighed for udlåning til låntagere og projekter med lav investeringsvurdering eller derunder, nemlig i form af mezzaninlån og underordnede lån, derivater og kvasikapitalinstrumenter. Banken har fordelen af en solid risikovurderings- og styringsstruktur, men også af sin udlånsporteføljes kvalitet. I de seneste år har kvaliteten af EIB s udlånsportefølje været fremragende, idet de bedste kreditrisici ifølge Bankens egen klassifikation udgør 96% af porteføljen, hvilket giver tilstrækkelig mulighed for at absorbere et antal forretninger med højere risikoprofil. Uden for EU arbejder Banken inden for rammerne af Det Europæiske Råds udlånsmandater. De løbende mandater i udvidelseslandene og de østlige nabolande, partnerlandene i Middelhavsområdet, Sydafrika samt Asien og Latinamerika udløber i 2007, og der vil skulle vedtages nye mandater for perioden fra januar 2007 til Da de disponible midler ifølge det løbende andet euro-middelhavsmandat var næsten opbrugt ultimo 2005, har EIB besluttet at ville yde lån for egen risiko i partnerlandene i Middelhavsområdet i Inden for rammerne af Cotonouaftalen agter Banken at udbygge sin udlånsaktivitet yderligere i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet i form af dels nye instrumenter til fordel for AVS-landene f.eks. garantier dels en øget geografisk og sektoral spredning. Der vil blive lagt særlig vægt på forretningernes udviklingsfremmende virkninger. Øget rådgivning EIB-Gruppen agter også at øge sin rådgivning, hvor dens tekniske sagkundskab kan fremme virkeliggørelsen af EU s politikker. Især i forbindelse\n13 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Forretningsplanen EIB s bestyrelse med infrastrukturer for transport har medlemsstaterne og de lokale myndigheder talrige gange anmodet Banken om at spille en rådgivende rolle ved udviklingen af nye finansieringsstrukturer til støtte for etableringen af højt prioriterede transeuropæiske net. Desuden fremmer Banken EU s overordnede mål om miljøbeskyttelse og -forbedring ifølge Kyotoprotokollen, nemlig gennem iværksættelsen af ordningen for teknisk bistand vedrørende klimaforandringer. Gennem denne ordning kan der ydes forhåndsfinansiering med sigte på at sætte initiativtagere i stand til at udnytte deres aktiviteters muligheder for karbonreduktion og maksimere skabelsen af karbonkreditter, der kan handles inden for rammerne af EU s ordning for emissionshandel og derved hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelser ifølge Kyotoprotokollerne. Også EIF har udviklet rådgivningstjenester på grundlag af sin sagkundskab inden for venturekapital og porteføljegarantier til fordel for regionale og finansielle organisationer gennem skabelse af gunstigere vilkår og øget adgang til finansiering for mindre og mellemstore virksomheder. Samarbejde med Europa-kommissionen Samarbejdet mellem og den fælles produktudvikling for EIB og Europa-Kommissionen vil blive styrket yderligere. Inden for rammerne af den europæiske indsats for vækst vil EIB blive\n14 EIB-Gruppen 14 Aktivitetsberetning 2005 Forretningsplanen inddraget i løsningen af projektanliggender opstrøms, men også i udformningen af særlige finansielle instrumenter, der mobiliserer budgetmidler i programmeringsperioden Europa-Kommissionens skabelse af nye instrumenter, der skal forvaltes af Banken, vil bidrage til en gearing af tilskud med EIB-lån samt teknisk og markedsmæssig sagkundskab. På denne baggrund er direktoratet for långivning i Europa blevet omorganiseret fra 1. januar 2006, idet der er blevet oprettet en ny horisontal hovedafdeling for fremme af vækstinstrumenter. Den nye hovedafdeling er ansvarlig for alle strukturerede finansieringsforretninger (lån med risikodeling) til fordel for transeuropæiske net og innovation 2010-initiativet, der er de to hovedbestanddele af den europæiske indsats for vækst, som Det Europæiske Råd iværksatte i Den leder desuden direktoratets videncentre om innovation 2010-initiativet, transeuropæiske net/offentlig-private partnerskaber og miljøbeskyttelse, ligesom den koordinerer direktoratets rådgivning. Denne hovedafdeling vil bidrage til at sikre et konsistent og konsekvent samarbejde med Europa-Kommissionen og udviklingen af fælles finansielle instrumenter for vækst. Ansvarlighed gennem transparens I forretningsplanens anvendelsesperiode vil EIB fortsat styrke sin transparens ved at give mere information om sin aktivitet. Det indebærer udvekslinger med nyhedsmedierne, afholdelse af og deltagelse i offentlige arrangementer samt udbygning af Bankens netsted, publikationer og dialog med civilsamfundet. EIB s netsted er et centralt værktøj for Bankens transparens. Banken vil derfor arbejde videre med sit årligt rullende program for styrkelse og forbedring af sit netsteds indhold og brugervenlighed gennem ibrugtagning af et nyt indholdsstyringssystem. I 2005 blev der afholdt et offentligt samråd om Bankens offentliggørelsespolitik. Det var første gang, EIB rådspurgte offentligheden om en EIB-politik. Den nye offentliggørelsespolitik, der trådte i kraft med året 2006, vil blive baseret på princippet om offentliggørelse. Banken vil overveje offentlige samråd om andre EIB-politikker. EIB og Europa-Kommissionen har ligeledes besluttet en væsentlig udvidelse af de gældende rammer for samarbejde med strukturfondene i programmeringsperioden Inden for rammerne af JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects for European Regions) vil modtagerlandene kunne opnå teknisk bistand fra Banken til sikring af projekternes og deres gennemførelses kvalitet. Således vil en særlig task force bestående af ca. 50 sagkyndige fra Europa-Kommissionen, EBGU og EIB arbejde dels fra Bankens hovedsæde i Luxembourg, dels i marken.\n15 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Forretningsplanen INSTITUTIONAL The mission of the EIB Group is to contribute, by financing sound investment, to the policy objectives of the European Union as laid down in its statutes and in decisions of the European Council. PILLAR 1 - Priority Lending: Economic and Social Cohesion and Regional Development in the enlarged EU Implementation of the i2i initiative Development of Trans-European and Access Networks Environmental Protection and Improvement Support for EU Development and Cooperation Policies with Partner Countries SME Financing Human Capital VALUE ADDED Pillar 1 Consistency between Operations and the Priority Objectives of the EU (Council - Commission - Parliament) Pillar 2 Quality and Soundness of each Project Contribute to EU Policy Goals Pillar 3 Particular Financial Benefits obtained by the use of EIB Funds Transparency / Accountability / External Communication How do we satisfy our stakeholders? CUSTOMER Develop Innovative Fields & Products Meet Expectations (Promoter and Borrower) Provide Attractive Financial Terms Partnership with Financial Institutions (MFIs/IFIs and other Banks) Combine with Grants/ Subsidies Partnership with the Commission How do we satisfy our customers needs? FINANCIAL Optimise Cost of Funding Generate FinancialSurplus Ensure Long-Term Financial Sustainability Manage Risk Credit Financial Operational Legal and Reputational How do we manage finance? INTERNAL Improve Resources Allocation Prioritise Budget Allocation Prioritise Surplus Allocation Develop Best Practice (Continuous Improvement of Key Processes) Central / Support Functions Lending Treasury / Borrowing Improve Effectiveness of Project Identification & Appraisal Enhance Project Monitoring and Ex-post Evaluation Develop Policy / Programme / Project Analysis How do we perform key internal processes? STAFF LEARNING AND GROWTH Upgrade Infrastructure Buildings Enhance IT Systems Develop Technical Skills / Learning Attract, Develop and Motivate High Quality Staff Staff the Organisation Optimise Staff Contribution and Satisfaction Assist in Developing Organisational Capabilities Increase Effectiveness of Internal Communication How do we sustain innovation, change and improvement? Dette strategikort er en visuel fremstilling af EIB s strategi samt af de processer og systemer, der er nødvendige for at kunne virkeliggøre denne strategi. Det viser de ansatte, hvordan deres jobs hænger sammen med Bankens overordnede mål.\n16 EIB-Gruppen 16 Aktivitetsberetning 2005 EIB-Gruppens aktivitet i 2005\n17 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Afbalanceret udvikling i hele EU Styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i EU er EIB s hovedsigte og et overordnet mål for långivningen. Regionudvikling med sigte på at reducere ubalancerne mellem regionerne er en væsentlig bestanddel af dette mål. Skabelse af økonomisk og social samhørighed i de mindre begunstigede regioner er Bankens fornemste opgave ifølge traktaterne. I lyset af de udfordringer, som udvidelsen og de fortsatte uligheder inden for de enkelte medlemslande repræsenterer, bekræftede EIB s styrelsesråd i forbindelse med gennemgangen af Bankens strategi i 2005 på ny, at økonomisk og social samhørighed skulle forblive dens topprioritet. Det udvidede EU og den kommende samhørighedspolitik for perioden placerer økonomisk og social samhørighed højt på EU s dagsorden. Lissabonstrategien tillægger dette mål yderligere betydning gennem sin fokusering på investeringer i uddannelse, forskning og innovation som vejen til varig økonomisk vækst og beskæftigelse. 34 mia EUR til regionerne I 2005 ydede Banken lån på knap 28 mia EUR i EU- 25 til projekter for ophjælpning af økonomisk tilbagestående regioner (mål nr. 1) og/eller regioner med strukturelle vanskeligheder (mål nr. 2), hvilket repræsenterer 84% af de samlede individuelle lån i EU. Globallånene til finansielle formidlere med henblik på genudlåning til mindre og mellemstore investeringer i udviklingsområder beløb sig til 5,9 mia EUR, hvilket bringer den samlede långivning til økonomisk og social samhørighed op på ca. 34 mia i 2005 eller 80% de samlede lån i EU sidste år. Også i 2006 agter Banken at koncentrere mindst to tredjedele af sine individuelle lån og halvdelen af sine globallån om projekter, der fremmer økonomisk og social samhørighed. Regionudvikling i EU Individuelle lån i 2005: 28,1 mia EUR Mio EUR Långivningen i de nye medlemslande afspejler den betydelige vægt, der lægges på at udvikle EIB s aktivitet i området, og var derfor særlig omfattende, nemlig 4,9 mia EUR. Det skyldes til dels en markant stigning i långivningen ifølge strukturprogrammerne, hvorunder EIB samfinansierer programmer, der fremmes via EU s struktur- og samhørighedsfonde. Långivningen Mål nr. 1 Mål nr. 2 Multiregionale lån\n18 EIB-Gruppen 18 Aktivitetsberetning 2005 Afbalanceret udvikling i hele EU Regionudvikling i EU Individuelle lån fordelt på sektorer i 2005 Mio EUR Beløb % Energi Kommunikation Vand og kloakering Byforbedring Industri og landbrug Uddannelse og sundhed Andre tjenester Individuelle lån i alt Globallån ifølge strukturprogrammerne indledtes i Italien og Spanien i 2001 og er med årene blevet udvidet til andre EU-lande. Den er nu blevet et almindelig brugt instrument i de nye medlemslande. Støtten til investeringer i udviklingsområder var ligeledes omfattende i Spanien (6,1 mia EUR), Tyskland (4,8 mia EUR), Italien (3,9 mia EUR) og Det Forenede Kongerige (2,9 mia EUR). Fremover ventes udlånsvæksten især at komme fra projekter i de nye medlemslande, de tiltrædende lande og tiltrædelseslandene. Samarbejde med Europa-Kommissionen Det forretningsmæssige samarbejde med Europa- Kommissionen blev styrket i 2005 som et led i forberedelserne til programmeringsperioden for at udvikle ny synergi og komplementaritet mellem Bankens og Europa-Kommissionens forretninger til fordel for økonomisk og social samhørighed samt for at maksimere EIB s aktiviteters merværdiskabelse på dette område. Den væsentligste udvikling i denne sammenhæng er JASPERS (jf. rammen), et ambitiøst partnerskab for teknisk bistand mellem Europa-Kommissionens generaldirektorat for regionaludvikling, EIB og EBGU, der bidrager til en positiv udmøntning af EU s kommende politik for samhørighed. EIB s lån kom alle økonomiske sektorer til gode, hvoraf de vigtigste i 2005 var kommunikation (46%), industri (22%) samt uddannelse og sundhed (9%). En stor del af långivningen til økonomisk og social samhørighed fremmede desuden andre overordnede EU-mål. Således kom 79% af långivningen til transeuropæiske net og andre omfattende europæiske net herunder for energioverførsel udviklingsområder til gode. Det gælder ligeledes 82% af Bankens lån til miljøforbedring og 84% af lånene til støtte for Lissabonstrategien.\n19 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Afbalanceret udvikling i hele EU JASPERS: Øget samarbejde mellem EIB og Europa-Kommissionen til gavn for regionerne I 2005 styrkede EIB og Europa-Kommissionens generaldirektorat for regionalpolitik deres koordinerede tilgang til fastlæggelse af politikker og forretningsaktiviteter med henblik på iværksættelsen af en ny politik for perioden I oktober 2005 præsenterede Europa-Kommissionen, EIB og EBGU deres initiativ for fælles bistand til fremme af projekter i de europæiske regioner (JASPERS) for medlemsstaterne og tiltrædelseslandene. Formålet med JASPERS er at hjælpe modtagerlandene med at absorbere struktur- og samhørighedsfondsmidler til finansiering af hårdt tiltrængte investeringer i EU s kommende budgetprogrammeringsperiode og samtidig sikre, at midlerne anvendes rettidigt og til størst mulig samfundsøkonomisk gavn i form af vækst og beskæftigelse. JASPERS vigtigste rolle bliver at stille opstrøms teknisk sagkundskab til rådighed om programmering og projektforberedelse, men også i forbindelse med projektbedømmelse. Derfor vil der blive tilbudt bistand fra begyndelsen af projekternes udformning med en omfattende sektoral og geografisk dækning som mål. Hovedmålene for den tekniske bistand via JASPERS er de områder, hvor de deltagende partneres sagkundskab skattes højt, nemlig transeuropæiske net, transportsektoren bortset fra transeuropæiske net, herunder jernbane-, flod- og søtransport, kombitransportsystemer og deres samfunktion, styring af vej- og lufttrafik samt ren bytransport og kollektiv transport. Miljøbeskyttelse indtager ligeledes en fremtrædende plads med særlig fokus på vand herunder effektiv energiudnyttelse og vedvarende energi. JASPERS vil blive forvaltet fra EIB s hovedsæde i Luxembourg. Det vil kunne trække på ca. 50 sagkyndige inden for teknisk, økonomisk og finansiel analyse. Mange af disse sagkyndige vil blive udsendt for at yde teknisk bistand til medlemsstaterne og regionerne, specielt i de nye medlemslande, i forbindelse med forberedelsen af investeringsprojekter. Efter behov vil de sagkyndige indgå i et nært samarbejde med andre internationale partnerinstitutioner for finansiering, især EBGU, der bliver fuldt medlem af teamet sammen med EIB og Europa-Kommissionen. JASPERS bliver et supplement til det projektforberedende arbejde, der udføres af de nationale og lokale myndigheder, og lande, der anmoder om bistand, vil ikke være forpligtede til at optage lån i EIB eller EBGU.\n20 EIB-Gruppen 20 Aktivitetsberetning 2005 Afbalanceret udvikling i hele EU Strukturfondene : Områder omfattet af mål nr. 1 og 2 De Kanariske Øer (ES) Guadeloupe Martinique La Reunion Guyana (FR) Acorerne (PT) Madeira Mål nr. 1 Mål nr. 1 Udfaset (pr ) Udfasning (til ) Særligt program Mål nr. 2 Mål nr. 2 Mål nr. 2 (delvis) Udfaset (pr ) Udfaset (delvis) (pr )\n21 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Afbalanceret udvikling i hele EU Regionudvikling fordelt på mål i 2005 Lande Mål nr. 1 Mål nr. 2 Udelelige multiregionale lån/andre I mio EUR I alt Belgien Cypern Det Forenede Kongerige Estland 5 5 Finland Frankrig Grækenland Irland Italien Letland Litauen 5 5 Malta Nederlandene Polen Portugal Slovakiet Slovenien Spanien Sverige Tjekkiet Tyskland Ungarn Østrig I alt % 44% 41% 14% 100%\n22 EIB-Gruppen 22 Aktivitetsberetning 2005 Innovation 2010-initiativet På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 satte EU sig det strategiske mål at oprette en konkurrencedygtig, videnbaseret økonomi, der kan skabe varig vækst med flere og bedre arbejdspladser samt større social samhørighed inden Kort efter dette møde oprettede EIB en særlig udlånsordning, innovation 2010-initiativet, med det sigte at støtte EU s innovationsbestræbelser med Bankens finansielle midler. Siden EIB iværksatte innovation 2010-initiativet i 2000, har den stillet lån til rådighed for innovative investeringsprojekter på 34,8 mia EUR, deraf 10,4 mia alene i Udtrykt i tal er det samlede mål at udlåne mindst 50 mia EUR inden for rammerne af innovation 2010-initiativet i indeværende årti. EIB s långivning er koncentreret om tre hovedområder, nemlig forskning, udvikling og innovation private og offentlige investeringer i forskning, udvikling af videncentre og akademiske forskningscentre samt følgeinvesteringer (produkter og processer), især i den private sektor uddannelse og videreuddannelse støtte til universitetsuddannelse gennem forbedret adgang til uddannelsesmuligheder og livslang læring, integration af forskning i den tertiære sektors uddannelsesprojekter, bidrag til finansiering af moderniseringer af tilknyttede IT-infrastrukturer, informatikkundskaber og e-læring samt folkeskole- og gymnasieuddannelse spredning af teknologi og udvikling af informations- og kommunikationsteknologi herunder udrulning af faste og mobile bredbåndsnet og tilhørende adgangsteknologier, etablering af kommunikationsnet i en række sektorer (f.eks. sundhed og transport) samt udvikling af platforme for elektronisk handel. Den Europæiske Investeringsfond, der er et datterselskab af EIB, spiller ligeledes en vigtig rolle i forbindelse med virkeliggørelsen af Lissabonstrategien. Den fremmer iværksætterånd gennem investeringer i venturekapitalfonde, der forsyner innovative mindre og mellemstore virksomheder med egenkapital. I 2005 indgik EIF aftaler om 468 mio EUR til 24 venturekapitalfonde, hvilket bringer EIF s samlede forpligtelser op på 3,2 mia EUR, der er investeret i 217 fonde. Disse investeringer indgår ikke i Bankens udlånstal for innovation 2010-initiativet, men skal lægges til. Forskning, udvikling og innovation EIB-Gruppen foretrækker projekter, der fremmer eller er et resultat af synergi mellem den offentlige og den private sektor, da en mobilisering af begge er en afgørende forudsætning for at kunne nå det ambitiøse mål om investeringer i forskning, udvikling og innovation på 3% af Europas BNP inden 2010, som Det Europæiske Råd opstillede på mødet i Lissabon i marts Med 44 lån på over 6,1 mia EUR i 2005 (4,1 mia i 2004) tegnede investeringer i forskning, udvikling og innovation under innovation 2010-initiativet sig for hovedparten af EIB s långivning til investeringer. Investeringerne i Tyskland spillede en vigtig rolle, idet de tiltrak sig knap 3,2 mia EUR, der bl.a. gik til grundforskning og anvendt forskning i uafhængige nationale forskningsinstitutioner såsom Max Planck Gesellschaft og Fraunhofer-Gesellschaft forskningsaktiviteter i tre førende videnskabscentre i Bayern, opførelsen af et forsknings-, udviklings- og produktionsanlæg for halvledere i Dresden samt\n23 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Innovation 2010-initiativet Mio EUR Indgåede aftaler inden for rammerne af innovation 2010-initiativet ( ) EIB s långivning inden for rammerne af innovation 2010-initiativet Informations- og kommunikationsteknologi Uddannelse/videreuddannelse Forskning og udvikling Antal projekter Oslo Stockholm Helsinki St Petersburg Tallinn Belfast 2 1 Dublin Cork Edinburgh Amsterdam København Hamburg Berlin Warszawa Riga 1 1 Vilnius Minsk Moskva GUYANA London Bruxelles Luxembourg Paris Frankfurt München Praha Wien 1 Bratislava Kiyev Lyon 1 Milano Ljubljana 3 Budapest Zagreb Sarajevo Belgrade Kishinev 2 Bucuresti Odessa Niksic ^ 1 Sofia Porto 3 18 Madrid 7 9 Barcelona Roma Skopje Tiranë Istanbul Ankara Lisboa Athinai Islas Canarias Nicosia 1 2\n24 EIB-Gruppen 24 Aktivitetsberetning 2005 Innovation 2010-initiativet forskningsaktiviteter ved universiteter og tekniske højskoler i Niedersachsen. Andre 650 mio EUR gik til forsknings- og udviklingsdrevne investeringer i automobilsektoren i Tjekkiet og Slovakiet. Øget adgang til uddannelse EIB ydede et lån på 100 mio EUR til Diákhitel Központ, Ungarns kilde til studielån, der genudlåner midlerne til studerende ved højere læreanstalter på gunstige vilkår. Studielånsordningen dækker behovet hos støtteværdige studerende med eller uden universitetseksamen uanset deres sociale eller uddannelsesmæssige baggrund. Ungarns højere uddannelsessystem har gennemgået en massiv omlægning i de senere år. Antallet af studerende med eller uden universitetseksamen er blevet mere end fordoblet i det seneste tiår, hvilket afspejler en overgang til et mere åbent uddannelsessystem. Længere opstrøms fremmede EIB ibrugtagningen af teknologiplatforme og deres drift. Disse platforme, som Europa-Kommissionens generaldirektorat for forskning har taget initiativet til, tjener som forum for sammenkobling af interessenter i innovative teknologisektorer, der er vigtige for den europæiske industris fremtid. Et grundlæggende mål er at udvikle en fælles vision og strategi for teknologien. Ultimo 2005 var der oprettet over 20 platforme, hvoraf de mere avancerede (f.eks. vedrørende brint- og brændselscelleteknologi, nanoelektronik, solceller samt vandforsynings- og kloakteknologi) tilskynder til oprettelsen af såkaldte fælles teknologiinitiativer, hvis sigte er at fremme højt prioriterede projekter med store finansieringsbehov. Uddannelse og videreuddannelse I 2005 beløb de 30 lån til investeringer i uddannelse og videreuddannelse inden for rammerne af innovation 2010-initiativet sig til knap 2,2 mia EUR (1,7 mia i 2004). I Det Forenede Kongerige tegnede projekter for opførelse, istandsættelse og vedligeholdelse af folke- og gymnasieskoler sig for en væsentlig del af Bankens långivning. I North Lanarkshire i Skotland vil der blive opført eller vedligeholdt 21 folke- og gymnasieskoler, hvortil kommer 28 skoler i Argyll og Bute, begge af offentlig-private partnerskaber. I Finland modtog skoler, socialforsorgscentre og højere uddannelsesfaciliteter i alt 255 mio EUR i EIB-lån, medens 320 mio EUR gik til istandsættelse og modernisering af højere uddannelsesfaciliteter i Nordrhein- Westfalen i Tyskland. Informations- og kommunikationsteknologinet Informations- og kommunikationsteknologinet, der er af væsentlig betydning for spredning af information og fælles adgang til data, modtog knap 1,9 mia EUR i 2005 (1,6 mia i 2004). Sådanne net er per definition omfattende projekter med\n25 Aktivitetsberetning EIB-Gruppen Innovation 2010-initiativet Ibrugtagning af ny teknologi Et EIB-lån på 121 mio EUR gik til Arianespace med henblik på et projekt for opførelse af en ny affyringsrampe i Guyana Space Centre i Kourou til Soyuz ST-løfteraketter. Arianespace- Soyuz-programmet vil blive anvendt til en række videnskabelige EU-programmer, såsom satellitnavigationssystemet Galileo, og GMES-projekter (Global Monitoring for Environment and Security) og vil give anledning til udvikling af andre nye teknologier. betydelige finansieringsbehov. Således fremmede Banken udrulningen af bredbåndsadgangsnet i Østrig med 180 mio EUR, Spanien med knap 400 mio, Syditalien med 350 mio og Østtyskland med 500 mio. Mindre lån inden for rammerne af ordningen for struktureret finansiering gik til film og tv med henblik på at styrke denne industris internationale konkurrenceevne. Siden innovation initiativet blev iværksat, har EIB samfinansieret 70 film- eller tv-produktioner med lån på i alt 105 mio. Det samlede produktionsbudget for disse 70 projekter beløber sig til knap 800 mio EUR. Nye finansielle værktøjer For at fremskynde investeringerne frem til 2010 har EIB udviklet en værktøjskasse af finansieringstekniske løsninger, der er afpasset investorernes behov og forventninger. Kombinationen af tilskud fra Europa-Kommissionen og lån fra Banken spiller en vigtig rolle i denne forbindelse. EIB har desuden oprettet et særligt vindue for Mid- Cap-virksomheder, dvs. mellemstore virksomheder, der ofte i høj grad skaber innovation. Dette vindue sigter mod finansiering af investeringer på indtil 50 mio EUR, særlig i sektorer, der er omfattet af innovation 2010-initiativet. F.eks. blev der indgået aftale om et lån på 30 mio EUR med Investkredit med henblik på finansiering af innovative MidCap-virksomheder i Polen i For at øge sin merværdiskabelse yderligere er EIB begyndt at acceptere højere kreditrisici for projekter inden for rammerne af innovation 2010-initiativet ved at udvide sin ordning for struktureret finansiering, der blev oprettet i Den anvendes til at fremme højt prioriterede projekter og initiativtagere, der er under investeringsklasse, gennem dækning af den dermed forbundne højere kreditrisiko ved øremærkning af en del af Bankens overskud dertil. Det nuværende disponible beløb under ordningen for struktureret finansiering på 500 mio EUR (deraf 100 mio til investeringer i Middelhavsområdet inden for rammerne af FEMIP) er næsten udtømt, og Banken vil foreslå sine vedtægtsmæssige organer en forhøjelse i Samarbejde med Europa-Kommissionen For at fremme investeringerne i innovation samarbejder EIB nært med Europa-Kommissionen. Dette samarbejde ses klarest i koordinationen og samfinansieringerne via EU s løbende rammeprogram for forskning og de intense forberedelser\nAktivitetsberetning og beretning om virksomhedsansvar\nÅrsberetning 2007 Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe Del1 Aktivitetsberetning og beretning om virksomhedsansvar Årsberetning


AIIB, ADB vil være med til at finansiere Indiens elektricitetsprojekt efter premierminister Modis løfte om elektricitet for alle - Schiller Instituttet\nSchiller Instituttet > Alle Nyheder > Internationalt > Indien > AIIB, ADB vil være med til at finansiere Indiens elektricitetsprojekt\nNATO leder stadig efter Zapad-øvelsens 100.000 tropper\nLPAC-Interview med Fouad al-Ghaffari,\nYemen. BRIKS-ungdom i Yemen siger til\nderes amerikanske partnere:\n’Følg Lyndon LaRouches vise ord\nog gå med i hans bevægelse’.\nSkrevet den 7. oktober 2017 i Alle Nyheder, Indien, Internationalt\n3. okt., 2017 – I dag rapporterede Xinhua, at Asiatisk Infrastruktur-Investeringsbank, AIIB, vil hjælpe Indien med at forbedre sit elektricitetsnet og udvide anvendelsen af sol- og vindenergi, med et lån på $100 mio. Lånet, der er godkendt af AIIB’s bestyrelse, involverer medfinansiering på $50 mio. fra Asiatisk Udviklingsbank (ADB).\nDen indiske premierminister Narendra Modi meddelte 25. sept., at alle indiske husstande ville have elektricitet ved udgangen af 2018, noget, han også diskuterede under sin valgkamp til premierminister. Dette projekt er overordnet meget stort og kræver måske $2,5 mia. i investering og involverer henved 300 mio. indere, der i øjeblikket ikke har nogen, eller ingen pålidelig, elektricitet fra et offentligt net.\nDette er den fjerde fællesfinansiering mellem AIIB og ADB, to store, multilaterale udviklingsbanker i Asien. De andre omfatter M4-motortrafikvejen i Pakistan; et projekt for naturgasproduktion og -distribution i Bangladesh; og en hovedvej omkring havnebyen Batumi, Georgien, landets næststørste by.\nFoto: Indiens premierminister Narendra Modi. Foto fra 2015.\nTags:Genopbyg realøkonomien, Indien


Hjælpepakke til tusindvis af kombinatører fungerer ikke | Magisterbladet\nAktuel side: Hjælpepakke til tusindvis af kombinatører fungerer ikke\n38-årige Jesper Juhl er kombinatør, men kan som tusindvis af andre ikke få del i regeringens hjælpepakke til kombinatører. Bare 131 personer har fået del i den hjælpepakke på tre måneder.\nFoto: Emil Hornstrup Jakobsen/Büro Jantzen\nDer er over 80.000 kombinatører i Danmark. Men bare 131 personer har per 5. august fået del i Folketingets hjælpepakke til kombinatører, som blev vedtaget den 18. april. Det er dybt frustrerende, at der er lavet en hjælpepakke, som ikke hjælper, påpeger Jesper Juhl, som er kombinatør.\n21. august 2020 Opdateret den 21. august kl. 09:30\nCoronavirus Selvstændige og freelancere Kultur\nDen 18. april kunne 38-årige Jesper Juhl drage et lettelsens suk. På denne dag vedtog regeringen sammen med Folketinget nemlig en hjælpepakke rettet mod landets mere end 80.000 arbejdstagere, som har indtægter flere forskellige steder fra - de såkaldte kombinatører.\nJesper Juhl er kombinatør. Han laver både teambuilding og teater som selvstændig foruden pædagogisk arbejde som lønansat, og den kombination af arbejde har haft store økonomiske konsekvenser for ham under coronakrisen. For kombinatørordningen hjælper ikke kombinatørerne, konstaterer han. Et lettelsens suk blev derfor hurtigt forvandlet til frustration.\n”Det er mit indtryk, at rigtig mange kombinatører ikke kan få del i denne ordning. Personligt klarede jeg mig igennem de tre første måneder af coronakrisen med en indtægt på 5000 kr. i A-indkomst fra et kontaktpersonjob i april og derefter noget vikararbejde til 8000 kr. før skat. Derudover havde jeg ingen indtægt i tre måneder”, siger Jesper Juhl, som har fået afslag på hjælp fra hjælpepakken til kombinatører.\nOg noget tyder på, at han ikke er alene.\nFor bare 131 personer har frem til 5. august fået del i hjælpepakken til kombinatører. Det viser den seneste opgørelse fra Erhvervsstyrelsen, som løbende følger udviklingen for brugen af alle lancerede hjælpepakker for Erhvervsministeriet. Det har siden maj måned ellers været muligt for kombinatører at søge om støtte fra den hjælpepakke, som er rettet mod kombinatører, men på tre måneder har meget få har altså fået del i den.\nJesper Juhl kan ikke få hjælp for kombinatørordningen, som ellers er rettet mod folk som ham og mindst 80.000 andre danske kombinatører. For han har ikke omsat nok i sin virksomhed til at kunne få del i pakkerne. Og han har heller ikke haft nok løntimer til at kunne kalde virksomheden selvstændig bibeskæftigelse, fordi han har et cvr-nummer.\nHan kan lukke sit firma, og søge om dagpenge, men det er omstændigt – han skal sælge alt sit udstyr, nedlægge sin hjemmeside mv. og skal begynde med 3 ugers karantæne i dagpengesystemet.\n”Politikerne har glemt, at når man har en virksomhed, tæller eventuelt overskud kun som B-indkomst, og jeg kan ikke lave overskud i alle måneder på et år. Om du kan få hjælp udregnes alligevel på baggrund af et helt år”.\n”De har desuden gjort det, at har man et stort nok overskud regnes det med i pakken, men det regnes ikke med, når man skal have erstatning. Det betyder i runde tal, at jeg skal have et overskud på min 60.000 kr. før skat sidste år for at få hjælp, og det har jeg altså ikke haft”, siger Jesper Juhl.\nMagisterbladet har spurgt Erhvervsministeriet, hvorfor så få kombinatører har fået del i hjælpepakken til kombinatører.\nFra ministeriet lyder det skriftlige svar, at ”regeringen er opmærksom på søgningen til kombinatørordningerne og følger udviklingen løbende”.\nMinisteriet skriver videre, at der samlet set har været en stor efterspørgsel på de tre kompensationsordninger til selvstændige, freelancere, kombinatører mv.\n”Mere end 80.000 har fået hjælp, og der er udbetalt mere end 5 milliarder kroner. Overordnet set har kompensationsordningerne til selvstændige mv. altså været meget efterspurgt, og med udvidelsen af mulighederne for at selvstændige kan få dagpenge, uden at deres virksomhed ophører, er der etableret et forbedret sikkerhedsnet under de selvstændige”, skriver ministeriet.\nMeget specifikke krav\nKombinatører kan få kompensation for op til 90 procent af deres samlede tab, dog højst 20.000 kr. per måned, hvis de har oplevet et fald i indkomst på mere end 30 procent i forhold til samme periode sidste år. Men der er derudover en række meget specifikke krav, som skal efterleves, før man kan få del i ordningen.\nBlandt andet skal kombinatøren have haft en A- og B-indkomst samt skattepligtigt overskud fra selvstændig virksomhed på mindst i alt 10.000 kr. i gennemsnit pr. måned i det seneste år. Mindst 5.000 kr. per måned skal være B-indkomst, og højst 20.000 kr. må være A-indkomst. Og beskæftigelsesgraden knyttet til A-indkomsten må højst må udgøre 55 procent.\nDe mange specifikke krav kan måske være årsagen til, at blot 131 personer har fået hjælp fra ordningen på tre måneder.\nIfølge et notat fra Akademikerne i 2018 har mere end 80.000 akademikere en lønindtægt, som kombineres med freelancebeskæftigelse eller indtægt fra egen virksomhed. Omkring 2.000 af DM’s medlemmer er kombinatører.\nKravene i hjælpepakken til kombinatører har vist sig at være for restriktive, mener formand for DM, Camilla Gregersen. Hun udtrykte tilbage i april måned ellers tilfredshed med, at kombinatørerne endelig fik del i hjælpepakkerne.\n”Men vi har undervejs stillet os kritiske over for, at mindst 5000 kr. om måneden skal være B-indkomst og højest 20.000 kr. må være A-indkomst i ordningen, for det betyder, at mange kombinatører ikke kvalificerer sig til den hjælpepakke, som netop skal holde dem oven vande i coronakrisen”, siger Camilla Gregersen.\n”Dertil tæller kombinatørernes cvr-aktivitet ikke med i tabsopgørelsen, og det er jo ellers hele målet”, siger Camilla Gregersen.\nHun håber, at erhvervsministeren nu vil sætte sig ned med regeringen for konkret at kigge på, om hjælpepakken er skruet godt nok sammen.\nDM’s formand påpeger, at coronakrisen har vist i praksis, at arbejdsmarkedet i dag er sammensat af mange forskellige arbejdsformer, som ikke lever op til synet på det traditionelle arbejdsmarked. Det har især ramt de mere udsatte grupper på arbejdsmarkedet.\n”Det er kombinatørerne er rigtig godt eksempel på. For selvom der er lavet hjælpepakker, er den gruppe røget ned mellem flere stole, og det fortjener de ikke”, siger Camilla Gregersen.\nHar fagforeningerne været gode nok til at råbe politikerne op?\n”Vi har været meget aktivt gjort politikerne opmærksomme på det atypiske arbejdsmarked. Det har bl.a. HK og Journalistforbundet også. Jeg synes, der gik lang tid, før politikerne nåede frem til at hjælpe denne gruppe, men der har altså også været meget tryk på hjælpepakker til forskellige områder”, siger Camilla Gregersen.\nHun mener dog, at man politisk kan gøre mere her og nu for at hjælpe kombinatørerne. Det understreges bl.a. ved den ekstra hjælpepakke til 70 mio. kr. rettet mod kunstnere, som regeringen med Folketinget vedtog så sent som den 23. juni.\n”Helt umiddelbart virker det som om, at den ordning, der er lavet for kunstnerne er mindre restriktiv og mere smidig. Så man burde måske nok kigge på, om man ikke kan overføre det til ordningen for alle kombinatører”, siger Camilla Gregersen.\nStår uden indtægt\nJesper Juhl håber, at politikerne vil ændre kombinatørordningen, så den kommer til at ligne den hjælpepakke, som kunsterne har fået.\n”Ændrer man kombinatørordningen, så den ligner den hjælpepakke, og tilføjer man omsætning i cvr som en mulighed, kan langt flere kombinatører få del i hjælpepakken. Sidste år havde jeg omsætning i 3 måneder, men resten af året har jeg ikke lavet så meget indtægt. Sådan er det for mange kombiantører. Kunne indtægt fra cvr tælle med, ville min indtægts-reference for hele året være meget bedre, og så vil jeg kunne få hjælp”, siger Jesper Juhl.\nMed nedlukningen af Danmark i marts måned blev hans jobkalender fra den ene dag til den anden fuldstændig tømt.\nHans mor havde fået nogle forsikringspenge, som han fik i gave. De skulle være brugt til en ny bolig, men er nu i stedet brugt på ren overlevelse.\nHeldigvis har han lavet kontrakt som forestillingsleder på Borreby Teater lidt uden for Skælskør på Sjælland, hvor der skal spilles forestilling i september. Denne forestilling kan gennemføres, omend med færre publikummer efter Sundhedsstyrelsens anbefalinger.\nDerudover skulle Jesper Juhl have spillet med i Spillemand På En Tagryg på Nørregade Teatret i Maribo her i august. Denne forestilling er blevet aflyst og rykket til næste år, men teateret har fået støtte, så de har kunnet udbetale honorar for den aflyste forestilling.\n”Den løn kører jeg igennem mit firma. Det gør, at jeg ikke er så bange for, hvordan jeg klarer den i september, men hvad der sker fra 1. oktober det ved jeg ikke, for så står jeg uden indtægt”, siger Jesper Juhl, som bor sammen med sin kæreste, som har haft en ansættelse, hvor de har kunnet få lønkompensation.\n”Havde hun ikke haft det, havde vi nok stået i en personlig konkurs gange to”, siger Jesper Juhl.


09.02.2005 EXTRA MAIL : Hvis jeres hold har vundet.....\nDa jeg var knægt lyttede jeg hver søndag eftermiddag til tipsresultaterne i radioen, sammen med min far, der checkede sin kupon af.\nEn alvorlig men hyggelig stund som jeg husker også fordi før og efter oplæsning var der en reklame, som jeg syntes var så smart så smart ja, til grænsen af "snyderiet". Speakeren sagde: "Hvis jeres hold har vundet, fejr det med Brandy Stock. Hvis jeres hold har tabt, trøst jer med Brandy Stock". Nu er alkohol som bekendt kun til tørst og ej til trøst, men det vidste speakeren ikke. Til gengæld sikrede han en trofast skare af kunder til dengang\nmen også idag berømt italiensk brændevin .\nSamme reklametrick kunne jeg bruge i dagens anledning:"Hvis jeres hold har vundet, fejr det med La Carraia; hvis jeres hold har tabt trøst jer med La Carraia". Og hvad pokker er La Carraia ?\nLa Carraia blev grundlagt i 1976 af Gialetti og Cotarella familierne. Riccardo Cotarella, kendt og respekteret overalt i vinverden for sin vinmageraktivitet, står også bag vinene fra La Carraia. Firmaet startede som underleverandør for store firmaer som for eksempel Ruffino og Rocca delle Macie. Idag ejer La Carraia over et hundrede hektar vinmarker og har specialiseret sig i Orvieto Classico, blandt disse enkeltmarken Poggio Calvelli.\nPå godset er der plantet også sangiovese, merlot, and cabernet sauvignon, der giver rødvine der konstant modtager gode anmeldelser i de italienske vinguider, især hvad forhold mellem pris og kvalitet angår.\nDet er netop en rødvin som er emnet for dette hurtige (*) tilbud:\nUMBRIA ROSSO 2002 IgT La Carraia\nVinen fremstilles af lige dele sangiovese, cabernet sauvignon og merlot.\nSmagen er naturligvis tør men meget fyldig og blød, kroppen er harmonisk med sine 12,5%\nVinen bruges med fordel både som ledsager til mad, gerne krydret og kraftigtsmagende, og som solo.\nVinen har spøgt hos nogle kollegaer før i tiden men I kender historien:\nvinen bliver frigivet for hurtigt, den kommer til anmelderne og får tæsk.\nTo år efter har vinen fået den flaskemodning gode vine skal have og man\nærgrer man sig at man ikke har flere flasker at gøre det godt med (*)\nOvenikøbet er denne Umbria Rosso ret holdbar og den vil leve et sundt liv\nfrem til ultimo 2007. Så hvis I har noget at fejre eller noget at begræde :\nUMBRIA ROSSO 2002 IgT La Carraia 67,- kr. flasken\nLevering overalt i landet : 45,- kr.\nVed køb for over 2.000: levering 0,- kr. overalt i landet.\nVed køb af tolv flasker er prisen 63,- kr./flasken\nFor at bestille tolv flasker send blot en svarmail\n(Pris : 12 x 63,- = 756,- + levering 45,- = 801,-)\nVed køb af 36 flasker skruer jeg prisen helt ned til 56,- kr./ flasken\nFor at bestille seksogtredive flasker send blot en svarmail\n(Pris: 36 x 63,- = 2.016,- + levering 0,- kr = 2.016,-)\n(*) Der er på lager kun 1.240 flasker. Jeres bestillingstempo plejer at være hæsblæsende\nog vinen er alle pengene værd. Og lidt til.\nJeg må se i øjnenen at jeg sidder godt her bag skærmen og at alderen taget i betragtning\nkan jeg ikke gøre mig noget håb på at bliver en af de vinhandlere der rejser landet tynd\nfra Gedser til Skagen ( vi har faktisk kunder på Skagen en vi savner at fuylde kortet ved\ngedser og omegn). Også når det gælder vinsmagninger bliver det altid en københavner begivenhed.\nDet må vi se i øjnene. Men så melder spørgsmålet sig : hvordan gør jeg det godt over for de mange\nvinvenner der bor vest for Storebælt ? Nemt : vi afskaffer broafgiften!\nHver gang der er en vinsmaning i København....


Privatlivspolitik for patienter | Læge Ines Milling\nLæge Ines Milling\nSkemaer – Blodtryk & Peakflow\nUndesøgelse for klamydia\nE-konsultation, tidsbestilling og receptfornyelse\nSådan skriver du til din læge\nSådan bestiller du en tid i aftalebogen.dk\nSådan opretter du en receptfornyelse\nI forbindelse med vores undersøgelse, diagnostik og behandling af dig som patient indsamler og behandler Læge Ines Milling ApS som dataansvarlig en række personoplysninger om dig. Dette er vi forpligtet til efter autorisationslovens kap. 6 og journalføringsbekendtgørelsen.\nI denne privatlivspolitik beskrives, hvordan vi (Læge Ines Milling ApS) behandler, bruger og videregiver dine personoplysninger.\nOrdination af medicin, herunder udstedelse af recepter\nAt overholde vores forpligtelser i henhold til gældende lovgivning, herunder EU’s databeskyttelsesforordning, databeskyttelsesloven og anden relevant sundhedsretlig lovgivning, f.eks.\nNår vi indsamler personoplysninger direkte fra dig, giver du personoplysningerne frivilligt. Du er ikke forpligtet til at give disse personoplysninger til os. Konsekvensen af ikke at give os personoplysningerne vil være, at vi formentligt ikke kan varetage formålene ovenfor, herunder at vi i nogle tilfælde ikke kan undersøge, diagnosticere eller behandle dig.\nOplysninger til brug for afregning for patientbehandling fremsendes en gang pr. måned til regionens afregningskontor efter reglerne i Overenskomst om almen praksis og sundhedslovens §60.\nDine personoplysninger behandles og opbevares hos vore databehandlere, som opbevarer dem på vegne af og efter instruks fra os. Vore databehandlere er for tiden:\nI forhold til sletning er denne rettighed dog modificeret af journalføringsbekendtgørelsen, der i § 14 bestemmer, at der ikke må ske sletning i patientjournaler, men alene rettelser i form af tilføjelser.\nSvendborgvej 422, Vester Åby\nTlf. 6224 1019\nLæge Ines Milling er lukket for tilgang af nye patienter\nLæge Ines Milling ApS\ntlf 6224 1019\nFax 6360 0007\nCVR 2942 6554\nKontonr. 0905 4382125878\nIntet materiale på denne hjemmeside må bruges af andre uden tilladelse.\nSøg på disse sider\nLæge Ines Milling\tPrivatlivspolitik for patienter


Messe med vinyler i stakkevis | Holstebro Onsdag | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Holstebro Onsdag - Spis sammen med spejderne\nDu er her: Forside - Holstebro Onsdag - Messe med vinyler i stakkevis\nDe to 65-årige herrer med passion for de gamle LP-plader, ses her foran en stor stak af det sorte vinyl. Til venstre er det Jan Schmidt-Nielsen og til højre Henning Bøtcher Jensen. Pressebillede\nMesse med vinyler i stakkevis\n06. november 2018 kl. 14:47\nTo 65-årige pladesamlere arrangerer som noget nyt en plademesse i Holstebro med salg af gamle vinylplader. - Dem har de unge også fået øjnene op for, siger Henning Bøtcher Jensen, der en af de to messearrangører.\nHolstebro: - Jan og jeg har aldrig været væk fra vinylen. Selv om der kom CD'er til, droppede vi aldrig ud af de gamle plader, fortæller Henning Bøtcher Jensen, der for mange år siden begyndte at samle på vinylplader.\nHenning Jensen deler sin passion for de gamle vinylplader med sin gode ven, Jan Schmidt-Nielsen, 65 år, og de to herrer er nu gået sammen om som noget nyt at arrangere en plademesse i Holstebro.\nHer vil der være vinyler i stakkevis til salg.\n- Kom og find de vinyler, du mangler. Vi har et kæmpeudvalg af LP'er, singler og andre musikrelaterede effekter, skriver de to på den flyer, de har skrevet og delt rundt for at reklamere for messen.\nSom at samle på frimærker\nVinylmessen finder sted lørdag den 10. november fra klokken ti til 15 på Døesvej Fritidscenter, Døesvej 56 i Holstebro.\n- Det er sjovt at se, at mange af de unge nu er begyndt at interessere sig for vinylplader, siger Henning, der måske er bedre kendt under navnet Henning Cykelbetjent.\nHan har nemlig arbejdet som cyklende betjent i boligområdet Trekanten i Holstebro. Et job, som han gik på pension fra i 2015. Ved siden af politijobbet har han altså gennem mange år interesseret sig for musik og for de vinylplader, musikken blev udgivet på i de gode, gamle dage.\n- Det er lidt lige som at samle på frimærker, siger han om hobbyen, hvor man ofte møder de samme mennesker rundt om i landet, hvor der sælges gamle plader.\n- Jeg har da også masser af CD'er, men det er ikke det samme som vinylen, siger Henning og forklarer, at de gamle LP-covers er så store, at de kan fortælle en historie med de billeder, tegninger og andre budskaber, der pryder pladecoverne.\n- Man kan også hænge dem op på væggen, tilføjer pladesamleren.\nTil messen i fritidscentret forventer de to arrangører at få besøg fra det meste af Jylland.\n- Der vil blive sat flere tusinde plader til salg, siger Henning og fortæller, at prisen ligger fra ti kroner og op til flere tusinde kroner for de sjældne eksemplarer.\nHan opfordrer folk til at tage de plader med, som de måske ikke selv skal bruge. Måske er det muligt at bytte med én af udstillerne, forklarer arrangørerne.\n- Vi håber på at få besøg af et par hundrede mennesker, siger Henning Bøtcher Jensen, der glæder sig til at mødes med ligesindede.\nHan tror også på, at lørdagens messe bliver fulgt op af en ny på et senere tidspunkt.\nDet koster 20 kroner for voksne at komme ind til messen, der er gratis for børn. Der er mulighed for at købe kaffe og vand på messen i fritidscentret.


Elena af Munditia-Civitas - Introduktion - Movellas\nElena af Munditia-Civitas\nElena af Munditia er en 18 årig pige som lever i middelalderen. Hun er trolovet med Laurentius, en yderst eftertragtet mand, af høj stand. Hun skal nu finde ud af om der kan opstå ægte kærlighed mellem de 2 fremmede. Hun er en viljestærk, men ydmyg ung kvinde. Omsorgsfuld. Spørgsmålet er bare, om hendes trolovede nu kan acceptere hende som hun er, eller om han vil lave om på hende. Vil de overhovedet kunne få et liv til at fungere? Kan man virkelig være lykkelig i et tvangsægteskab?\n*Vær ej fortvivlede over det gamle ordvalg. Jeg laver en 'ordbog' nederst på hver side, da jeg synes det giver historien en unik charme at have nogle ældre ord med.\nIntroduktionEt nyt liv\nDen sidste hårnål blev sat i, og sløret blev fæstnet. Hendes korset strammede så meget, så hun ikke kunne trække vejret. Hun vendte sig om og fandt sit blik i spejlet. Hun lod øjnene glide over denne unge kvinde som nu stod i spejlet. Lyst hår, sat op med to krøllende totter hængende ned, som indrammede kvindens ansigt. Kjolen var en grevinde værdig. Den havde satinbånd og var fyldt med perler og broderier. Den havde en udskæring som fremhævede den smukke sølvkæde med en safir i. Safirens blå skær var samme klare blå farve som ærmernes bånd, som komplimenterede slæbet. Ej før havde hun set en så yndefuld kjole. Ej før havde hun set en så yndefuld ung kvinde. Ej før havde hun set sig selv som en yndefuld ung kvinde. Hofdamerne rettede på hendes slæb og åbnede derefter døren.\nPå vej ud fra sit kammer, fik hun sit brudebuket i hånden. Liljer. Hendes kommende mand havde husket det. De havde ikke tilbragt meget tid sammen. 2 hele dage. Den ene for at lære hinanden at kende før han bad om hendes hånd, den anden for at planlægge deres fælles fremtid. Han var af fornem slægt, og et godt parti for en ung kvinde på 18 år. Han kunne få alle landsbyens piger til at dåne. Hvorfor han havde valgt hende, forstod hun ikke. Hendes far var begyndt med at tale om ægteskab i forfjor, men hun havde ikke tænkt meget over det, før han pludselig trådte frem og bad om hendes hånd. Men hun var heldig, og det vidste hun. Ikke døtre var så heldige at få en mand af så fornem stand. Kun hvis faderen havde kammerater af adelig stand, eller var kendt af de adelige, ellers havde man ej en mulighed for at få en fornem mand.\nHun gik ud af kammeret og ned mod haven. Solen skinnede ind gennem mosaikruderne. Hun fik et glimt af sin kommende mand. Laurentius af Bonitas-Civitas. Han var yderst attraktiv. Skulderlangt krøllet lysebrunt hår. Han stod foran bryllupsbuen og ventede på hende. Hun gik videre ned af vindeltrappen, imens hun fik sværere og sværere ved at trække vejret.\nKammerjomfruerne var lige i hælene på hende, for at holde hendes slæb. Hun kom hen foran den store dobbeltport, trak vejret dybt, løftede sit hoved og nikkede og kammertjenerne. Dobbeltporten gik op, og hun gik hen imod Laurentius. Hans mundvige vendte opad, men hans øjne udtrykte intet. Hun gjorde sit bedste for at smile så godt hun kunne. Hun kom op på siden af ham, han rakte armen ud, og hun flettede den ind under hans. De gik nu sammen det lille stykke op til præsten. Klar til at aflægge en livslang ed. "Laurentius af Bonitas-Civitas, Elena af Munditia-Civitas, i har nu aflagt ed foran Gud og hans folk. Et sådan løfte må ej brydes, men behandles med kærlighed og respekt. I må ej se andre i døgsmål, fjæl ej noget for Eders partner. Laurentius, Elena, Eder er nu Laurentius og Elena af Authentia-Civitas, til døden afskiller Eders veje". Laurentius vendte sig om mod Elena. Velvidende om hvad der ville ske, så Elena ned i græsset for at skjule de rosenrøde kinder, men det lykkedes ikke. Laurentius løftede hendes hage, så hende dybt i øjnene, som var der kun dem i hele verden. Ubemærket af de mange blikke, fjernede han en tot fra hendes pande. Hans ømme kærtegn gav Elena kuldegysninger. Aldrig havde nogen berørt hende så ømt. Han trykkede sine læber blidt mod hendes. De lukkede begge øjnene og nød det korte øjeblik der forseglede deres pagt. Da deres læber stille gled fra hinanden, tog Laurentius hende i hånden, og strakte den op i vejret for at vise, at nu var hun hans, og han var hendes. De lignede to sejrsherrer som de stod der. Han lod sin arm falde ned igen, og dermed også Elenas. Han gik, hånd i hånd, ned gennem rækken af gæster for at starte gildet.\nNu var det dem 2 mod hele verden.\nForfjor = Året før sidste år (2 år siden)\nSe andre i døgsmål = Se andre i skjul/hemmelighed\nFor at fjæle = For at skjule\nkærlighed, middelalder, tvangsægteskab


Referat 07-08-2020 - www.strandgårdenrågeleje.dk\nBestyrelsesmøde 7.august 2020\nBestyrelsesmøde den 16. august 2020. Referat nr.3 / 2020\nTilstede: Formand Anette Kampf (AK), Kasserer Eigil Hansen (EH), Sekretær Bjarne Lindqvist (BL), Bestyrelsesmedlem Mette Schneekloth (MS), Bestyrelsesmedlem Finn Luff (FL), Bestyrelsesmedlem Henrik Stilbo (HS), Suppleant Finn Johansen (FJ)\n2) Regnskabsstatus 2020\n3) Hegn og vedligeholdelse af rabatter / kanter.\n4) Køb – salg af huse/grunde\n5) Generalforsamling 29. august 2020\n2) Kassereren gav en status på regnskabet efter 1. halvår og kunne oplyse, at økonomien så tilfredsstillende ud. Desuden har alle betalt deres kontingent for 2020 nu.\n3) Bestyrelsen diskuteret forholdene omkring vedligeholdelse af egne rabatter og hegn mod nabo og vanskeligheden i at gå ind i disse sager. Der forsøges at findes en løsning ad frivillighedes vej, for at undgå optrapning. Der henvises til folderne om ”godt naboskab”.\nDet nedkørte vejskilt på hjørnet af Maglehøjvej og Strandgårdsvej vil blive fjernet snarest, da der allerede er et vejskilt på modsatte side.\nBestyrelsen vil i løbet af efteråret inspicere foreningens vejes sving for at se om de kantarmringssten , der ligger flere steder, forsat er god stand efter, at der har været en del tung trafik på foreningens veje.\n4) Efter et aktivt forår med gang i sommerhussalget, er der lige nu ingen sommerhuse/grunde til salg i vores område.\n5) Den afsluttende forberedelse til årets generalforsamling blev aftalt.\n6) Der var ingen relevante punkter til diskussion under eventuelt.\n7) Nyt møde blev aftalt til d. 7. november kl. 10:00


PK om opråb: Afspadsering var ude af vore hænder | Sermitsiaq.AG\nPK om opråb: Afspadsering var ude af vore hænder\nBestyrelsen for PK, der har stået for overenskomstforhandlingerne for sygeplejerskerne, afviser, at man kunne have nået et bedre resultat, så vagttimer også fremover kunne afspadseres.\nNinna Thorngaard har 16 vagttimer ugentligt, hvor hun kan tilkaldes til en operation. Disse timer kan hun ikke længere afspadsere, hvilket betyder, at hun fremover skal arbejde 40 timer plus 16 vagttimer om ugen, når hun ikke har ferie. Privatfoto\nOnsdag, 19. februar 2020 - 17:50\nOperationssygeplejerske Ninna Thorngaard er stærkt utilfreds med, at hun med den nye overenskomst, der er sendt til ur-afstemning, bliver nægtet afspadsering for de 16 timer hun ugentligt har ved siden af den normale 40 timers arbejdsuge.\nLÆS OGSÅ: Sygeplejerske: Rovdrift på min frihed\nNinna Thorngaard havde hellere set, at hun kunne afspadsere vagttimerne, så hun kunne få mere tid sammen med hendes familie.\nNæstformand i bestyrelsen for PK, Tobias Gredal, oplyser imidlertid til Sermitsiaq.AG – på bestyrelsens vegne, at ”det på ingen måde var PKs ønske at ændre forholdene omkring vagttimer i den nye overenskomst.\nArbejdsgiver havde et udtrykt krav i forhold til dette emne, lyder det.\n- I dag er det sådan at man under PK-overenskomsten har en ret til udbetaling eller har mulighed for at sætte optjente vagttimer til afspadsering. Hvis en ansat i dag ønsker at benytte muligheden for afspadsering, skal det aftales med lederen, forklarer Tobias Gredal og uddyber:\n- Her er kærnen i problemet, da det ligger under ledelsesretten om ledelsen vil kompensere de ansattes vagttimer med udbetaling eller afspadsering.\nInstruks til alle\n- Vi opfattede forhandlingerne således, at såfremt vi havde sagt nej til arbejdsgivers krav, ville Sundhedsledelsen give instruks til alle lederne i sundhedsvæsenet om at alle vagttimer skulle udbetales, oplyser Tobias Gredal og tilføjer:\n- Da vi vidste, at arbejdsgiver til enhver tid kunne gennemføre en sådan ændringen, uanset hvad vi sagde, valgte vi at lade deres krav indgå i aftalekomplekset, så vi derved fik vores overenskomst presset igennem.


LYSGAARD ApS - Jobs: HR Senior Konsulent til Knowledge Cube - Apply online\nAll jobs → HR Senior Konsulent til Knowledge Cube → Apply\nHR Senior Konsulent til Knowledge Cube\nDenmark expand job description ↓\nBliv drivkraften bag og ansvarlig for den fulde HR palette i Knowledge Cube- en sund IT virksomhed i kraftig vækst, der arbejder fokuseret med at levere digital værdi.\nI Knowledge Cube sætter man sine medarbejderes trivsel og udvikling højt, og det er noget som der investeres aktivt i. Samtidig vækster virksomheden, og der er behov for mange nye medarbejdere over den kommende tid såvel som udvikling af de eksisterende. Tiden er derfor kommet til at ansætte en professionel Senior HR Konsulent, som vil blive ene-ansvarlig for samtlige HR processer i virksomheden.\nDit hovedansvar bliver rekruttering og medarbejderudvikling\nDit primære ansvar bliver at løfte HR i Knowledge Cube, hvor du hovedsageligt kommer til at arbejde med medarbejderudvikling, succesion planning, employer branding og rekruttering. Samtidig er du den eneste HR specifikke medarbejder, og opgaverne vil derfor være alsidige:\nDeltagelse i job- og uddannelsesmesser\nKontakt til samarbejdspartnere og relevante studiesteder\nTilrettelægge interne og eksterne uddannelsesaktiviteter\nTilrettelægge og følge op på den enkeltes karrierespor og personlige udvikling\nGennemførsel af 1. fase i jobsamtaleforløbet\nVi leder efter en person med:\nBred HR erfaring og en længere videregående HR faglig uddannelse, som forstår at balancere hverdagens opgaver og samtidig holde et strategisk fokus på udviklingen.\nEn udpræget menneskekender, der brænder for at arbejde sammen med andre mennesker, og er tillidsvækkende. En ambitiøs og vedholdende person, som går til udfordringer med stort engagement, der overvinder barrierer og når sine mål til tiden.\nKnowledge Cubes kultur er præget af en overvægt af højt kompetente og specialiserede IT medarbejdere. Det er derfor en fordel, hvis du har erfaring fra IT branchen.\nAgil arbejdsplads, som prioriterer det gode sammenhold\nKnowledge Cube udvikler, leverer og vedligeholder state-of-the-art IT-løsninger til det offentlige Danmark. Der er et stærkt sammenhold i Knowledge Cube, som er med til at skabe en værdipræget ledelse og kultur, som kontinuerligt fokuserer på at udvikle teamet. Det kræver velfungerende, koncentrerede og tilfredse medarbejdere på ethvert plan. Organisationsstrukturen er fald og præget af en ung, dynamisk medarbejderstab, med overskud og lyst. Derfor er det deres konstante mål at ligge i spidsen, når det gælder arbejdsvilkår, opgaver, personlig udvikling, ledelsesstil, kolleger og sociale aktiviteter. Derfor gør Knowledge Cube også en stor indsats for det sociale aspekt. Det handler om et godt arbejdsliv i et socialt miljø, ikke kun om gode projekter og arbejdsopgaver. Det handler om at ville lære af sine medarbejdere.\nRekrutteringsprocessen sker i samarbejde med LYSGAARD ApS. Hvis du ønsker at høre mere om stillingen, kontakt venligst ekstern konsulent Frederik Lysgaard Vind på tlf. +45 2728 1182. Al kontakt behandles fortroligt.


Problemer med en omskifterventil på et brusebad/badekar hane - Angelispress.com\nFarver af lotusblomster\nSkridt til at hæve en Sunchaser fortelt\nHvordan til at dække over en øl lugt kommer fra gulvafløbet\nSådan biologisk nedbrydeligt papir urtepotter (eller Pulp Potter)\nSådan frø en haven Salsa plante\nHvordan til at vaske en flad loft\nSådan Control Hjulkrone\nHvordan til at identificere Chili blomster\nProblemer med en omskifterventil på et brusebad/badekar hane\nDiverter ventiler er særlig rørsystemer installeret på de fleste bøtter, der også har filtypenavnet bruser. I brusekabiner, kan blikkenslagere bare rør vand ret til håndbruseren. I badekar angivet installatører vandlinjen føre til tuden. De også installere en omskifterventil, der tillader brugeren at omdirigere vandet op til brusehoved. Disse omdirigeringsmaskiner kan være omfattet af lækager og andre problemer.\nI karret utæt\nI karret utæt opstår, når diverter undlader at fuldt afskære vandforsyning fra vandhanen. Når dette sker, noget vand går til brusebad og noget vand fortsætter med at drible ud af tuden. Dette er ikke en reel lækage--rørene arbejder stadig-- men det betyder, at Ventilen lukkes ikke fuldt ud eller kan have udviklet forsegling problemer. I dette tilfælde skal diverter normalt udskiftes helt.\nI væggen utæt\nI væggen utæt opstår, når en pibe i diverter har sprunget en lækage. Dette er et meget alvorligt problem, da vandet kan hurtigt ødelægge omkringliggende drywall og endda strukturelle understøtter. Det kan også være sværere at mærke. Når dette sker, betyder det normalt en af rørene ikke var forseglet i diverter ordentligt, eller at skiftende betingelser har forårsaget et rør til at knække.\nBegge typer af utætheder kan forårsage en anden, ofte mere mærkbar, symptom: lavt vandtryk når du bruger bruseren. Dette betyder, at vand ikke nå at håndbruseren nemt nok, og diverter ikke gør sit arbejde. Når ventilen ikke er i orden, kan brugerne typisk se det overskydende vand dryp fra tuden. Lavtryk kan også være et tegn på noget mere alvorligt der foregår i diverter.\nForskydning opstår når diverter er placeret forkert, og rør kan ikke føre direkte til håndbruseren. Dette sker typisk, når badekarret er ved at blive installeret. En bruser med dette problem kan ikke bruges, så det skal behandles før resten af karret og inventar er installeret. Bruser omdirigeringsmaskiner skal altid tilpasses netop for at undgå dette problem.\nProblemer med en rulle bolden i et badekar afløb\nHvordan du udskifter et badekar hane\nProblemer med bruser omgiver


MÆRKELIGE MR. MOX\n50erne var de gyldne år for danske humorserier, og det vil især sige vittigheder, der også kunne bestå af flere billeder afsluttende med en pointe sidst i striben. Dansk humor havde eksportpotentiale, og vitserne bestående af enkelte billeder kunne spredes hvor der nu var plads rundt omkring på de meget store avisformater, der ellers kunne blive ganske teksttunge. De blødte op på layouten mellem fotos og dagsaktuelle satiretegninger.\nDanske tegnere, der magtede det håndværk, kunne blive ganske velhavende, og pressebureauerne havde kronede dage. Særligt populære var familieserierne, hvor for eksempel Engholm og Mogensen var leveringsdygtige, men på hjemmefronten var Hall og Ingvar stadig produktive, og vittighedstegnere som Holbæk og Qvist havde glimrende afsætning.\nDet var også den form, som længst holdt populariteten, og der findes nu til dags enkelte danske tegnere, som holder skansen i dette format, som for eksempel Graabæk, Wulff/Morgenthaler, Strid og Werdelin. Tidligere kunne samlinger af disse vitser eller striber genbruges i hæfteform, men nu er der kun ’Basserne’ tilbage som inkluderer visse danske humorserier. Der kommer dog endnu enkelte samlinger af humorstriber som album eller i bogform, men det er ubekvemt for en forbruger, for den slags serier skal helst opleves i små portioner for ikke at komme til at virke monotone. Aviserne formår at holde liv i et par håndfulde danske humorserier på daglig eller ugentlig basis.\nDen 25. juli 2003 bragte Information en nekrolog over en dansk vittighedstegner, Cosper Cornelius, der blev 92 år.\nTegneren Cosper var mest kendt for tegneseriefiguren, ’Alfredo’, en skørtejæger med præsentabel habit, slips og moustache, som altid var parat til at forføre kvinder og i tegneseriesprog er det virkelig på sin plads at sige ’I stribevis’.\nDe færreste i husker i dag, at ’Alfredo’ startede under navnet Presto i den franske avis, Le Figaro, men her gik den kun kort tid, fordi de intellektuelle, franske læsere nok fandt den en tand for plat. Hvis det var tilfældet, så revancherede han senere ved at vinde indpas i hele Skandinavien og cirka 100 aviser rundt om i verden, heraf næsten halvdelen amerikanske. ’Alfredo’ serien er fra 50erne. Cospers serier var ofte mimiske, altså uden tekst, så de let kunne bruges overalt. Han knytter derfor an til traditionen fra ’Ferd’nand’, der allerede havde gået sin sejrsgang over den ganske verden.\nCosper var et kunstnernavn, Siegfried var Cosper Cornelius’ døbenavn, som han fik, idet faderen, kammersangeren Peter Cornelius, havde engagement i en Wagner-opera, netop da sønnen blev født. Cosper blev også noget ved musikken, dog ikke på ’Det Kgl. Teater’, men ved jazzmusikken, idet han en tid spillede med som klarinettist i Leo Mathisens legendariske orkester og også med Svend Asmussen, ligesom han turnerede i 30erne som backing for sangerinden og danserinden, Josephine Baker.\nCosper valgte imidlertid tegnerkarrieren og var med til i 1943 til at grundlægge det uartige herreblad, Hudibras. Han var redaktør af bladet i otte år. Både her og andre steder samarbejdede han en del med Poeten & Lillemors tegner, Jørgen Mogensen, med hvem han også var privat ven. MOCO hed de, når de producerede noget sammen.\nBegge flyttede til Frankrig i 50erne, Cosper senere til Italien, hvor han boede i adskillige år, først i Rom, senere i Venedig, i et herskabeligt palazzo.\nTil Cospers meriter hører også, at han her vandt en landsdækkende konkurrence om den bedste pasta-sauce (lige dele fløde, tomatpuré, mayonnaise, finthakket skinke, finthakkede sorte oliven og revet parmesanost. Serveres kold, men på hed pasta).\nI Danmark tegnede Cosper Cornelius i bl.a. B. T. og Ekstra Bladet, men alt i alt har han tegnet for 300 blade, fordelt over hele verden. Hans trick var, at han kunne få børn og barnlige sjæle til at le ad en barok og overraskende pointe og så generede det ham på ingen måde, at det var i den afdeling af tegnekunsten, hvor det i sig selv er morsomt at vende Picasso på hovedet eller lade svigermor komme på uventet besøg, gerne med en kagerulle igen og igen, ligesom kvinder nærmest pr. definition var barmsvære.\nCosper Cornelius var også far til tegneseriefiguren, Mærkelige Mr. Mox, der præsenteres i bilaget her, og han havde en serie vittighedstegninger, der blev præsenteret som Cosperier. Fra begyndelsen af 70erne boede Cosper Cornelius igen fast i Danmark.


retfærdighed Bjørnedansen 9788771463613 - http://www.pehesindh.org/\nMeningsfuld Sønnen 9788771461411\nEndeløs eftersmag En groda kväker sällan ensam 9788711866375\n'Årets hidtil bedste krimi ...\nDet er skrevet indefra, tæt på, så du kan lugte og føle, hvordan ubehaget og angsten tager over, når far kommer hjem i den trange lejlighed og halvberuset insisterer på, at ældste 10-årige Leo skal lære at slå og 'gå lige igennem dem', som generer ham eller familien.'\n'Den er ekstrem velskrevet, spændende, gribende, uhyggelig, munter, sørgelig, varm, iskold - og helt igennem utrolig. Bjørnedansen er verdensklasse...\nHelt enkelt: Det kan ikke gøres bedre.'\n'Roslund og Thunberg skriver lydefrit, hårdkogt og med sætninger som arrige salver fra en maskinpistol. Deres historie er muligvis kendt og slutningen derfor ikke overraskende, men deres jongleren med stoffet og indgående insiderviden gør Bjørnedansen til en læseoplevelse af de sjældne.'\n'Bjørnedansen er en dejlig bog. Tyk og god som en kraftsugende oksebovret, langtidsbraiseret og fyldt med gode sager.\nOg hvorfor så det? Jo, fordi den rammer dig lige i hjertekulen med den medmenneskelige historie om tre brødres skæbne i et voldsstærkt familieforhold, hvor den østeuropæiske far dominerer, mens moderen og de tre brødre kryber sammen under et ly af sammenhold og kærlighed.'\n'Opbygningen er regelret filmisk: velformede scener med skarp dialog og fine forløb, der gør læsningen til en fornøjelse.'\nBestil billigt Afsporet 9788711355350\nHurtig levering Videnskabsteori 9788762807310\nBestil billigt Skriv artikler 9788759326398


Modeller I Socialt Arbejde Af Gunn Strand Hutchinson → Køb bogen billigt her\nModeller I Socialt Arbejde - Gunn Strand Hutchinson - Bog\nModeller i socialt arbejde præsenterer en række centrale teorier, som danner grundlag for forståelses- og handlemodeller i socialt arbejde. Det er de psykodynamiske, interaktionistiske,... Læs mere.\nModeller i socialt arbejde præsenterer en række centrale teorier, som danner grundlag for forståelses- og handlemodeller i socialt arbejde. Det er de psykodynamiske, interaktionistiske, læringsteoretiske, konfliktteoretiske og systemteoretiske traditioner, der tages op. Forfatterne påviser sammenhængen mellem disse teoritraditioner og socialt arbejde og viser, hvordan forskellige teoretiske perspektiver kan få konsekvenser for den måde, socialarbejdere handler på. I denne nye udgave er alle kapitlerne gennemgået på ny. For at belyse modellerne benytter forfatterne uddrag af skønlitterære tekster, som de analyserer ud fra de forskellige teoritraditioner. Bogen viser sammenhængen mellem de forskellige teoritraditioner og praksisfeltet og henvender sig til studerende ved socialrådgiveruddannelsen og ved videreuddannelser inden for socialt arbejde samt til professionelle på det sociale område.\nOversat af: Charlotte Pietsch\nGucca.dk har fra dag et haft et ønske om, at handel på nettet skal være så billigt, sikkert og hurtigt for kunderne som muligt.\nInternethandel skal være sikkert for vores brugere. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores løsning for Internetbetaling. Derfor er køb og betaling online helt sikkert hos Gucca.\nGucca giver 30 dages fuld returret, og det uanset hvilket produkt du måtte have købt hos os. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du selvfølgelig sende dine varer retur og få dine penge tilbage. Inden du sender dit produkt tilbage, så har du altid mulighed for at kontakte os, hvis du har spørgsmål eller er i tvivl.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få din vare, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Det medfører, at hvis din vare er på lager, så får du den tilsendt indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du kan få den nøjagtige lagerstatus på hvert enkelt produkt. Er du i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, så anbefaler vi, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du handler hos Gucca, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil foretage betaling. Du bør naturligvis vælge den mulighed, der passer dig bedst. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, uanset hvilken betalingsmetode du foretrækker at vælge. I vores FAQ får du alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din bankkonto, når vi sender varen til dig.\nHar du spørgsmål, eller opstår der problemer når du besøger Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at hjælpe dig. Bemærk at vi er åben for henvendelse på hverdage mellem 10-15, og vi bestræber os altid på, ikke kun at give dig den hjælp du har behov for, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nDu har naturligvis mulighed for at tracke ordren, når du handler hos os. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at besøge din egen personlige ordreside. På din ordreside vil du kunne følge med i, hvornår vi har sendt dine produkter. Du vil også modtage en mail med leveringsinformation i samme øjeblik, vi afsender dine produkter.\nModeller I Sosialt Arbeid\nGunn Strand Hutchinson Siv Oltedal\nSocialt Arbejde, Socialrådgivning, Modeller I Socialt Arbejde, Bøger, Bog\nNiveau: fagligt niveau. Indhold: Dynamikken i udviklingen af modeller i socialt arbejde Psykodynamiske modeller i socialt arbejde Interaktionistiske modeller Læringsteoretiske modeller i socialt arbejde Konfliktteoretiske modeller i socialt arbejde Systemteoretiske modeller i socialt arbejde Forskellige modeller medfører variationer i socialarbejderens arbejdsudøvelse\nDin anmeldelse af Modeller I Socialt Arbejde\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__gunnstrandhutchinson path__sivoltedal path__modellerisocialtarbejde\n279,95 krSociale Problemer - Bog\n319,95 krTeoretiske Perspektiver I Socialt Arbejde - Bog\n319,95 krPsykologi Og Socialt Arbejde - Bog\n199,95 krDen Tilbageholdte Viden Om Helbredelser - Bog\n279,95 krDet Personlige Lederskab - Bog\n269,95 krForskning Om Og Med Mennesker - Bog


Fælles Handling. Færre Sygedage. - Geelmuyden Kiese\nSom led i en politisk aftale er det besluttet at igangsætte en række initiativer for at nedbringe sygefraværet i den offentlige sektor.\nGK står for at kommunikere de to initiativer under en samlet kampagne i samarbejde med samarbejdspartner; adfærdsbureauet WElearn. Det ene initiativ er nye videnspakker, som skal give konkrete redskaber til arbejdspladserne med at nedbringe sygefravær, og det andet initiativ er et nyetableret rejsehold, som skal understøtte arbejdspladserne lokalt.\nMange offentlige arbejdspladser besidder meget viden om håndtering og nedbringelse af sygefravær, men de mangler redskaber til at komme hurtigt til handling. Målet med indsatsen er derfor at gå fra viden om sygefravær til handling i forbindelse med sygefravær uden at støde målgruppen med en løftet pegefinger.\nKampagnens primære målgruppe er ledere, tillidsrepræsentanter og arbejdsmiljørepræsentanter i den offentlige sektor. Som sekundær målgruppe følger øvrige medarbejdere på offentlige arbejdspladser, ligesom relevante HR-medarbejdere er værdifulde medspillere.\nDet var afgørende at kommunikere en adfærdsændring uden brug af ”en løftet pegefinger”, så målgruppen ikke ville reagere negativt på det ellers følsomme emne.\nDen offentlige debat om sygefravær på de offentlige arbejdspladser har været domineret af negative historier om tomgang og har de seneste mange år etableret sig som en tilbagevendende debat. Undersøgelser viser desuden, at debatten om sygefravær i det offentlige er præget af flertalsmisforståelser, hvor mange tror, at sygefraværsproblematikken er stigende og større, end den reelt er i praksis.\nGK og WElearn anbefalede derfor en kommunikativ strategisk platform, hvor det blev tydeliggjort, at problemet ikke er så uoverstigeligt som mange tror. Vi skabte dermed indtrykket af et løseligt problem, som arbejdspladserne godt kan overkomme med små adfærdsændringer. På den måde skulle kommunikationen give målgruppen lyst til at blive en del af en positiv udvikling. Indsatsen skulle desuden fokusere på gevinsten for den enkelte medarbejder og arbejdsplads – ikke for samfundet som helhed. Hermed flyttede vi problematikken fra ”godt for helheden” til ”godt for mig og mine nærmeste” og skabte et øget incitament blandt målgruppen.\nVi forkortede vejen fra viden til handling ved at tage udgangspunkt i etablerede adfærdsdesignprincipper. Kampagnen blev kommunikeret under overskriften:\n’Fælles handling, Færre sygedage’.Eksekvering\nIndsatsens omdrejningspunkt var hjemmesiden sygefravær.dk. Den er udviklet med udgangspunkt i adfærdsprincipper med konkrete redskaber, som WElearn udviklede. Derudover blev der udviklet og produceret:\nEt overordnet kampagnekoncept med tilhørende visuel identitet\nEn overordnet kampagnefilm, samt en sammenklipning særligt målrettet Rejseholdet\n4 explainer videoer til hjemmesiden\nAnimerede SoMe posts til Facebook og LinkedIn\nPrint annoncer til fagmagasiner\nPresseplan og pressemeddelelse\nPræsentationsmaterialer til Beskæftigelsesministeriets Rejsehold\nKampagnen blev lanceret d. 30. januar 2020 og varede i første omgang til og med 1. marts.\n2.510.236 visninger på Facebook og LinkedIn\n8.986 klik til hjemmesiden\n4.500 klik til hjemmesiden fra Google Ads\n6.165 downloadet redskaber\n26 bookede forløb hos Rejseholdet\nGennem arbejdet med ”Fælles Handling, Færre Sygedage” har GK og Welearn i samarbejde fået erfaring med adfærdskampagner omkring danskeres sundhed, hvor det var afgørende ikke at bruge en løftet pegefinger men motivere til handling.


Artikler om Coaching & Personlig udvikling\nCoaching & Personlig udvikling\nSidst opdateret 16-07-2020\nGuide: 5 bud på kurser i personlig effektivitet\nVi har i denne guide fundet 5 gode bud på kurser i personlig effektivitet, der kan hjælpe dig med at få mere tid og overskud i hverdagen.\nSidst opdateret 23-07-2020\nDiversitet er vejen til virksomhedens overlevelse\nI mange år har det handlet om kulturer der mødes, men der er sket et skift. Et skift der kræver at virksomhederne i langt højere grad kigger på diversiteten blandt deres medarbejdere, hvis de vil overleve.\nArbejdsmiljø Coaching & Personlig udvikling\nGuide: 5 bud på kompetencegivende assertionskurser\nVil du gerne styrke dine kommunikative kompetencer og opnå større gennemslagskraft? Vi har samlet 5 bud på spændende kurser i assertiv kommunikation.\nCoaching & Personlig udvikling Kommunikation Konflikthåndtering\nFordybende samtaler i og med naturen\nI disse år kommer der flere og flere forskningsresultater som viser, at ophold i naturen har en positiv indflydelse på os både kropsligt og psykisk.\nCoaching & Personlig udvikling Friluftsliv\nKan du præstere i modvind?\nDu oplever måske fra tid til anden at skulle præstere under pres. Det kan være når du skal aflevere en opgave op mod en deadline, til en lønsamtale, fyringssamtale eller måske en ubehagelig samtale med ens partner derhjemme.\nSidst opdateret 19-06-2020\n4 tips til, hvordan du forbliver handlekraftig\nDu er handlekraftig som person, når du formår at tage initiativ, være vedholden og holde strategisk fokus. Men hvilke egenskaber ligger egentlig bag det at være handlekraftig? Tune Hein giver dig her sine 4 bedste tips til at tage action.\nSidst opdateret 22-11-2021\nDerfor skal du tage til åbent hus\nEt åbent hus-arrangement på en uddannelse kan lige netop være det sidste du mangler, for at finde ud af, om uddannelsen du har kig på, er noget for dig.\nCoaching & Personlig udvikling HD\nSidst opdateret 26-06-2020\nDerfor er personlig branding dit vigtigste aktiv\nAutencitet, sårbarhed, bevidsthed og fortælling. Det er opskriften på det gode personlige brand. Sådan siger Lise Bartel Christensen, der er stifter af og direktør i Bartell-co. Her giver hun dig sine bedste tips til, hvordan du kommer i gang med at bygge dit eget brand via storytelling.\nSidst opdateret 29-07-2020\nDerfor blev du ikke forfremmet\nSidder du med følelsen af, at du da må være den næste i rækken til forfremmelse? Så er du bestemt ikke alene. Men du bliver ikke forfremmet! Og hvofor så det? Vi giver dig 7 grunde her.\nEr du bange for, at alle andre gennemskuer din talentløshed?\nGår du rundt i en evig frygt for at nogen opdager, at du faktisk slet ikke er så god til dit job, som andre går rundt og tror? Så er du måske ramt af impostor syndrom.