FOR AT PASSE På MUNDENS HELBRED ER DISSE INGREDIENSER, DU BøR UNDGå VED BORDET\nVores kost er ikke kun knyttet til chancerne for at være overvægtige, men hvad vi spiser er tæt knyttet til helbredet i hele vores krop. Derfor, hvis du vil passe på din mund, viser vi dig de ingredienser, du skal undgå ved dit sædvanlige bord.\nDa der således er fødevarer, der er gavnlige for sundheden for tænder og mund generelt, er der andre som dem, der er vist nedenfor, hvis højere forbrug favoriserer udviklingen af mundtlige problemer, og derfor bør vi undgå dem i vores daglige menu:\nGratis eller tilsat sukker\nDet sukker, der tilsættes mad eller findes i honning, sirup, bordsukker og snacks generelt, som hurtigt absorberes i kroppen, er det foretrukne substrat for bakterier, der forårsager tandhulrum.\nDens forbrug er direkte relateret til risikoen for tandforfald som angivet i en undersøgelse offentliggjort i Journal of Dental Education, og hvis vi vil beskytte mundens sundhed, er de ingredienser, der skal undgås ved det sædvanlige bord.\nDerudover er de mest klæbrige fødevarer med sukker, der bruger mere tid i kontakt med vores tænder, såsom gelébønner, seje slik eller boller og kager med karamel indeni de farligste for vores tænder og mund.\nSelvfølgelig kan sukkerholdige sodavand, kager med sukker eller snacks som granola-barer for eksempel også være skadelige, da de øger antallet af gange på dagen, hvor vi spiser sukker, og dermed chancerne for at få tandhule.\nFor at erstatte disse fødevarer og de mest anvendte sukkerarter i køkkenet anbefaler vi at bruge kunstige sødestoffer, sukkeralkoholer såsom sorbitol eller maltitol, der ikke er cariogene, eller stevia eller steviolglycosider.\nUanset om det er at lave mad eller ledsage mange retter, findes der ofte alkohol på vores bord, og som en undersøgelse offentliggjort i Journal of Clinical Periodontology påpeger, øger det chancerne for at lide af mund- og tandsygdomme.\nAlkohol er således en anden komponent, som vi bør moderere i køkkenet og i vores sædvanlige diæt, hvis vi søger at beskytte mundens helbred ved at kunne erstatte øl eller vin uden alkohol eller 0%, så de ikke har sukker eller alkohol i sig. interiør og er således mere venlige for oral sundhed.\nFrugtsaft eller sure drikkevarer\nI mange retter tilføjer vi normalt frugtsaft til smag, til ledsagelse eller simpelthen for at inkorporere et andet vandigt medium til dem.\nDisse, fordi de indeholder sukker og en sur pH, bidrager til erosion af tandemalje og tilbyder også substrater til cariogene bakterier, som det fremgår af en undersøgelse offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift Acta Odontológica Latinoamericana.\nEnten naturlige frugtsafter, friskpressede eller kommercielle, er ingredienser, som vi bør moderere ved vores bord, hvis vi vil tage os af mundens sundhed, da de har gratis sukker (naturligt eller industrielt) og er sure, især dem, der stammer fra citrus .\nI stedet for anbefaler vi at bruge hel frugt eller aromavand med små mængder frugt, urter eller grøntsager, men ikke forbruge saften som sådan.\nSelvom mejeri er forbundet med bedre oral sundhed, fordi det er en kilde til gode næringsstoffer som calcium eller D-vitamin, er aromatiserede yoghurt en koncentreret kilde til sukker inde og kan i nogle tilfælde også have en sur pH.\nDerfor er det tilrådeligt at vælge naturlig yoghurt uden tilsat sukker eller i erstatning, mælk uden mere blandt alle de yoghurter, vi har til rådighed, da alle indstillinger, der stammer fra aromatiseret mejeri, har tilsat sukker indeni.\nDu ved, det vigtigste at tage sig af din munds sundhed er at reducere tilstedeværelsen af sukker såvel som sure fødevarer og alkohol i den sædvanlige diæt, der kan beskadige tandemaljen og øge risikoen for at lide af periodontale sygdomme.\nSelvfølgelig vil ordentlig mundhygiejne altid være det bedste supplement til en sund kost for at tage sig af smilet.\nBillede | Unsplash og Pixabay\nDel For at tage sig af din munds helbred er det de ingredienser, du skal undgå ved dit bord\n© Johnny team 2022 For at passe på mundens helbred er disse ingredienser, du bør undgå ved bordet - https://foodrecipesite.com


Låst inde i gym i 24 timer med Matt Morsia - MYPROTEIN™\nMatt Morsia er ikke fremmed for udfordringer. Uanset om det drejer sig om intens træning, at spise et vanvittigt antal kalorier eller at stå i verdens koldeste kryoterapikammer, er hans 2,1 millioner YouTube-tilhængere vant til at se ham prøve sig selv af i alle mulige situationer. I forbindelse med en af hans seneste udfordringer tilbragte han 24 timer låst inde i sit eget home gym.\nHvis du forestiller dig et fesent gym, tager du fejl. Matt byggede sit home gym i sin baghave under lockdown, og det er virkelig imponerende. Lad os være ærlige, denne “udfordring” ligner mere en afslappende dag. Det eneste, der mangler i Matts ellers perfekte gym? VVS-installationer. Interessant…\nMatt planlægger altid forud og sørgede for at pakke i god tid…(ironi kan forekomme) altså ca. 30 sekunder før han skulle afsted. Han tog de vigtigste ting med:\nStor og lille tallerken\nHan huskede sine manerer og gav seerne en rundvisning i sit gym. Det er et imponerende rum. Væggene er prydet med Morsia-logoet og malet fra loft til gulv med sort maling, og det er et elegant miljø at træne i.\nDet er dog bestemt ikke stil frem for funktion – der er alt, hvad han har brug for, herunder et squat rack med 400 kg plader, håndvægte fra 10 kg til 50 kg, en leg extension-maskine, en airrunner og en kabelmaskine.\nDet er også hjemsted for hans dødløftehjørne, som er blevet taget i brug, siden det blev bygget. Det er her, Matt for nylig slog sin rekord i dødløft. Men hold dig for ørerne, for han lyder ret glad for det.\nKl. 9:02. Indstil din alarm – de 24 timer begynder nu. Og for at markere starten på udfordringen er der en lille bid morgenmad. Matt var fuldt ud engageret og slæbte et kogeblus ned i haven og satte den op i sit fitnesscenter. Så er det æg og bacon.\nDer er ikke noget bedre at vågne op til end lugten af stegt bacon. Men det er helt sikkert bedre i små doser, og du ønsker heller ikke, at den skal blive hængende hele dagen.\nDet viste sig at være et problem for Matt. Hans fitnesscenter er ikke det mest velventilerede sted. Måske var stegt morgenmad ikke en så god idé. Nå, men når skaden er sket, så Matt i det mindste ud til at have nydt sin morgenmad.\nHarmonien varede dog ikke ret længe, for det gik snart op for Matt, at han havde glemt noget vigtigt. Hans gym har ikke noget toilet. Uh oh.\nDet ville have været uhøfligt ikke at presse en træning ind, da han ikke havde andet at lave.\nMatt nægtede ikke sig selv snacks i løbet af udfordringen. Næste punkt på dagsordenen? Papa John’s. En XXXL tynd margherita-pizza med tynd skorpe og en bøtte Ben & Jerry’s med chokoladekage med brownie.\nSom en person, der ikke ofte sidder stille, sørgede Matt for at få mest muligt ud af hvert eneste minut i træningscenteret.\nMåltiderne var ingen undtagelse. Leg extension kan vi godt være med på – lidt let benarbejde for at få gang i quads, mens du spiser din pizza, kan ikke skade. Løbebåndet lyder derimod som en opskrift på at få fitnesscentret til at lugte meget værre end bare bacon … hvis du forstår, hvad jeg mener.\nDet ser ud til, at Matt ville være fortabt uden sin kone, Sarah. Det viser sig, at det kan blive kedeligt at tilbringe hele dagen i et fitnesscenter med kun din videograf som selskab. Heldigvis kom Sarah forbi på et besøg og kom med nogle af de nødvendige ting, som Matt havde glemt. På trods af hans omfattende forberedelser glemte Matt på en eller anden måde aftensmaden.\nKlokken 21.33 var det tid til at slukke lyset. Matt puttede sig i sit dinosaursengetøj og faldt i søvn. Bortset fra at Matt vågnede midt om natten til lyden af vilde dyr udenfor, sov han som et barn. Vi var overraskede, for det så langt fra behageligt ud.\nOg bare sådan, 24 timer senere, var udfordringen slut. Matts fitnesscenter var hjemsted for nogle sjove begivenheder i den periode – han bliver nok nødt til at holde dørene åbne et stykke tid endnu for at slippe af med baconlugten.\n2021-07-24 11:47:36 • Skrevet af Monica Green


🚗 Reunion øerne Biludlejning | Reunion øerne Billeje – Rentalcargroup.com\nReunion øerne Biludlejning\nReunion øerne Biludlejning | Reunion øerne Billeje –\nRentalcargroup.com tilbyder biludlejning på mere end 35.000 steder, på alle større lufthavne og byer og banegårde. Nedenfor på denne side kan du se et kort med alle de udlejningsfirmaer, vi arbejder med i Reunion øerne.\nReunion øerne er et populært biludlejningsmål, der er mange biludlejningsfirmaer i Reunion øerne med en bred vifte af forskellige bilkategorier. Mange af vores kunder har lejet en bil i Reunion øerne og haft gode oplevelser. Vent ikke med at bestille din bil til Reunion øerne før du ved, at priserne vil gå op og tilgængeligheden bliver lav.\nTollveje i Reunion øerne\nAlle steder for Reunion øerne\nSaint Gilles Leje Af Bil\nBiludlejningsselskaber i Reunion øerne\nSixt Reunion øerne\nEuropcar Reunion øerne\nAlamo Reunion øerne\nEnterprise Reunion øerne\nGreen Motion Reunion øerne\nNyttige Links til Reunion øerne Biludlejning\nReunion øerne Wikipedia\nFakta om biludlejning i Reunion øerne\nI Sidste måned, at den gennemsnitlige leje af bil-længde i Reunion øerne var 11 dage.\nDen gennemsnitlige leje bil længde i Reunion øerne er 11 dage.\nDe mest bookede billeje type i øjeblikket i Reunion øerne er ECONOMY biler.\nSidste år, mest bookede billeje type i Reunion øerne var ECONOMY biler.\nHvor meget koster det at leje en bil i Reunion øerne? I sidste måned, at den gennemsnitlige leje af bil prisen var 341 USD.\nSidste år, hvor meget har det kostet at leje en bil i Reunion øerne? Sidste år, at den gennemsnitlige leje af bil prisen var 341 USD.\nHvad er den nuværende gennemsnitlige pris for at leje en i Reunion øerne? I sidste måned, at den gennemsnitlige leje pris var 32 USD per dag.\nHvor meget kostede det at leje en bil i Reunion øerne i løbet af de seneste 12 måneder? Sidste År, den gennemsnitlige leje prisen var 32 USD per dag.\nDe bil leje virksomheder, der findes i Reunion øerne: Alamo, National, Enterprise, Green Motion.\nPopulære Reunion øerne biludlejning og biludlejningssteder\nReunion øerne Biludlejning Anmeldelser\nSe nedenfor 5 seneste kundeanmeldelser. Vores kunder vurderede Reunion øerne Biludlejning med et gennemsnit på 8.00 baseret på 1 ratings.


Det handler om frihed : Lene Kattrup\nGHETTOER: Vi skal have flere frie debatmøder i ghettoområderne -og det er ikke det eneste, vi bør gå efter. Vi skal prøve at genvinde disse områder, så de igen kan blive en del af Danmark.Vi bør ikke tage vores frihedskultur for givet. Ufriheden og angsten for kultursammenstød vokser og bliver mere tydelig år for år. Det truer vores frihed til at tale og debattere frit – især er de muslimske pigers og kvinders frihed voldsomt indskrænket.\nOverordnet set er vores unge nye medborgeres mulighed for at kunne vælge det danske samfunds værdier til ikke særligt gode.\nNogle mener, at problemerne løser sig over tid. Det går fremad, vi skal bare »give plads«. Jeg ville ønske, at jeg tager fejl og blot er for pessimistisk.\nMen jeg synes, jeg kan se noget andet, og der er også en del tal, der fortæller os, at det går den forkerte vej. Det er rigtigt, at vi skal give plads, men jeg vil advare mod, at vi forveksler at »give plads« med at »give efter«, hvis det f. eks. drejer sig om undertrykkelse. Vi skal ikke være rummelige og give efter, hvis det drejer sig om at begrænse nogles frihed. Alle borgere her i landet – inkl. personer med muslimsk baggrund – bør have de samme grundlæggende borgerrettigheder og frihedsrettigheder som alle andre.\nDer er 40 ghettoområder i Danmark – for få år siden var det 33. Her stiller vi ikke krav om, at borgerne skal være en del af samfundet, men vi bruger utroligt mange skattekroner, uden det giver resultater. Penge vi mangler andre steder. I disse områder er mennesker parkeret på overførselsindkomster, samtidig med voldelige bøller og kriminelle er beskyttede. Brandvæsenet, politiet, ambulancer samt journalister og politikere har derimod ikke en fri og uhindret adgang. I de islamiserede områder er det almindeligt, at pigerne lever i minifængsler uden frihed fra de er blevet teenagere, mens drengene sendes på gaden og tit ikke må opholde sig lejlighederne og læse eller lave lektier. Ofte har de ikke engang et skrivebord. Et barn, der vokser op i en af disse ghettoer, har ikke gode chancer.\nVi skal turde drøfte og italesætte problemerne frit uden at få sat etiketter på ryggen eller blive truet.\nAhmed Akkari deltog under politibeskyttelse i et debatarrangement om islamisme i Vollsmose i Odense.\nHan blev truet, der blev kastet sten og råbt jøde efter ham. Voldelige typer saboterede mødet. Akkari forklarede, at han ikke vil give efter og vise bøllerne frygt. Politiet støttede op og udtalte, at de ikke ønsker sådan et møde flyttet til et andet område, hvor det ville provokere mindre og give færre problemer. Ved at gennemføre mødet i et ghettoområde gav man unge med ikke-vestlig baggrund mulighed for at stifte bekendtskab med en fri debatkultur, som de formentlig ikke kender ret godt, og de kunne deltage i debatten.\nDet er gavnligt, og det er desuden nye toner. Et eksempel til efterfølgelse, synes jeg.\nBåde politiet og Akkari fortjener ros. Vi skal ikke blive ved med at give efter for ønsker om en kulturel og religiøs særbehandling eller for pres og trusler, for herved opnår vi det modsatte af integration. Det er på tide, at vi begynder at ranke ryggen. Vi skal have flere frie debatmøder i ghettoområderne -og det er ikke det eneste, vi bør gå efter. Vi må genvinde disse områder, så de igen kan blive en del af Danmark\naf Lene Kattrup Uvelse Dyrlæge og medlem af Det Etiske Råd i Frederiksborg Amts Avis 21.10.2013\nEmner: Demokrati og frihedsrettighederne, Ghettoer, antiintegration, parallelsamfund, Islamiske særkrav, ramadan, omskæring, kønsapartheid, Ytringsfriheden, selvcensur, satire


Billige haveredskaber | Køb her | Lading Maskinforretning\n2500 - 3500 m2\n3500 - 4500 m2\nGræstrimmer\tHusqvarna 325iLK græstrimmer DKK 3.669,00 DKK 3.299,00 inkl. moms Tilføj til kurv\nStangsav/stanghækkeklipper\tHusqvarna 520IHE3 Stanghækkeklipper DKK 3.779,00 DKK 2.799,00 inkl. moms Tilføj til kurv\nPlæneklipper\tHusqvarna LB 246Pl plæneklipper DKK 3.569,00 DKK 2.890,00 inkl. moms Tilføj til kurv\nHækkeklipper\tSTIHL HSA 56 inkl. batteri og oplader hækkeklipper DKK 2.175,00 DKK 1.749,00 inkl. moms Tilføj til kurv\nEt godt tilbud hos Lading Maskinforretning\nOvervejer du at investere i en robotplæneklipper, havetraktor, motorsav, løvblæser, hækkeklipper eller måske en højtryksrenser?\nHos Lading Maskinforretning er der masser af penge at spare i vores store tilbudssektion. Vi har altid et godt havetraktor tilbud, motorsav tilbud, højtryksrenser tilbud, buskrydder tilbud, fejemaskine tilbud, og tæpperenser tilbud. Det kan bestemt godt svare sig at studere vores tilbudsside, der ofte opdateres med nye slagstærke tilbud på f.eks. Husqvarna havetraktor, tilbud Husqvarna Rider, tilbud Husqvarna robotplæneklipper og tilbud Husqvarna motorsav.\nGår du på jagt i vores tilbud får du kvalitet til lave priser, og sparer mange penge i forhold til normal markedspris.\nKæmpe udvalg indenfor de bedste producenter\nDer er ingen grund til at gå af vejen for et godt tilbud. Med Lading Maskinforretnings ca. 25 forskellige varekategorier, er udvalget stort for den glade gør-det-selv-mand, havemanden eller den professionelle virksomhed.\nVi har forhandleraftaler med branchens bedste og mest anerkendte brands: Husqvarna, STIHL, Stiga, Klippo, og Kärcher\nVælger du et produkt blandt vores mange tilbud, sparer du ikke alene mange penge – du får også et kvalitetsprodukt fra en af de førende producenter af have- og parkmaskiner, motorsave, rengøringsmaskiner, etc.\nLading Maskinforretning – vi har de gode tilbud!\nØnsker du yderligere information vedrørende et eller flere af produkterne fra vores tilbudssektion, er du velkommen til at kontakte os. Vi er fagspecialister, og hjælper dig gerne med råd og vejledning. Kontakt os os på tlf. 86 94 84 66 eller skriv til shop@ladingmf.dk.


Vild Seebach smadrer det hele – Ekstra Bladet\n6. dec. 2017 kl. 00:00\nHITLISTENYT: Popstjernens nye album er solgt ligeså meget som resten af ugens Top 60 tilsammen\n37-årige Rasmus Seebach gentager succesen og sender også sit femte studiealbum op på salgslistens 1. plads. Foto: Linda Johansen\nRasmus Seebach er tilbage på toppen af poppen. Helt suverænt endda.\nSangerens højaktuelle udspil, 'Før vi mødte dig', stryger som forventet direkte ind på albumlistens 1. plads med en salgsscore, der fuldkommen pulveriserer rivalerne.\nUfattelig triumf for Seebach\nSeebach opnåede et salg på 22.083 eksemplarer i løbet af første uge, og det er såmænd ligeså meget som resten af Top 60 solgte tilsammen.\nKøbenhavnerens fire tidligere album er desuden nummer 5, 27, 35 og 56 selvom de udkom for mellem to og otte år siden. Hans selvbetitlede debut har ligget i Top 100 i ikke mindre end 407 uger.\nEd Sheerans 'Divide', der har tilbragt 31 uger som nummer 1, hvilket er dansk rekord, dumper ned på 2. pladsen med 1448 afsatte enheder.\nAlbumlisten er baseret på fysisk salg og salg af downloads samt streaming. 1000 streams tæller som en enhed. 83 procent af Seebachs score stammer fra fysisk salg.\n'Før vi mødte dig' har allerede fået platin, der gives for 20.000 solgte eksemplarer. Stjernens score på 22.083 ligger omtrent 10.000 lavere end åbningsscoren på hans forrige album, 'Verden kan vente', der udkom i 2015.\nSeebachs ugerekord stammer fra 2013, hvor ikke mindre end 49.332 købte 'Ingen kan love dig i morgen'. Dengang var salget af cd'er dog generelt langt højere end nu.\nSindssyg succes for Seebach\nHitmagerens første fire plader har ligget nummer 1, og de har med tiden opnået henholdsvis 12, 13, 10 og 7 gange platin, hvilket gør ham til den uden sammenligning bedst sælgende danske artist i nyere tid.\n'Før vi mødte dig' er dedikeret til sønnen Holger, som nok kan se frem til at arve en pæn formue.\nCoveret til familiealbummet 'Før vi mødte dig', hvor Rasmus Seebach synger om sin søn, kæreste og afdøde far.


Centre, kontorer og enheder i Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering består af 3 centre og 9 kontorer, inklusive tre regionale arbejdsmarkedskontorer samt nogle tilknyttede enheder.\nHer følger en kort oversigt over hvert centers, kontors og enheds vigtigste opgaver og ansvarsområder i Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering.\nKontorchefer: Lotte Horsholt og Morten Madsen\nCenteret har til formål at bidrage til politikudvikling og indsatser for borgere, der skal ind på arbejdsmarkedet eller fastholde deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Det omfatter bl.a. reformudspil, implementering og monitorering af de indsatser for de målgrupper, som centeret er ansvarlig for.\nCenteret er ansvarlig for indsatsen for aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere, uddannelseshjælpsmodtagere, borgere i fleksjobordningen, ressourceforløb, førtidspension, handicapområdet, sygefravær, sygedagpengemodtagere, jobafklaringsforløb og revalidering.\nKontorchefer: Louise Seidler Johansen og Josina Moltesen\nCenteret har til formål at understøtte beskæftigelsesindsatsen for de jobparate målgrupper og virksomhedernes adgang til kvalificeret arbejdskraft fra ind- og udland samt forebygge mangelsituationer på arbejdsmarkedet. Centret forestår udvikling og monitorering af reformudspil, indsatser og policy rettet mod forsikrede ledige, jobparate kontanthjælpsmodtagere og rekruttering af arbejdskraft til virksomheder.\nBlandt centerets hovedansvarsområder er bl.a. Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats (LAB), Lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen mv. (LOB) og Varslingsloven. Ansvarsområderne omfatter bl.a. indsatsen for forsikrede ledige og jobparate kontanthjælpsmodtagere, det individuelle kontaktforløb og it-understøttelsen heraf samt jobrettet opkvalificering, dvs. uddannelsesordninger og virksomhedernes efterspørgsel efter jobrettede kompetencer efter Job-VEU modellen. Hertil har centeret ansvar for indsatsen på seniorområdet.\nCenteret har ligeledes ansvaret for de virksomhedsrettede indsatser (løntilskud og virksomhedspraktik). Centeret arbejder med virksomhederne og rekruttering (herunder international rekruttering og det europæiske samarbejde EURES) og har ansvaret for de digitale platforme, JobAG og Vitas. I samarbejde med Arbejdsmarkedskontorerne understøtter centeret jobcentrenes virksomhedsrettede service.\nKontorchefer: Kirsten Brix Pedersen og Tina Holgaard Madsen.\nCenteret samler styrelsens arbejde med ydelser og varetager ministerbetjening, policy-udvikling og lov- og andet regelarbejde i forhold til ydelser.\nCenteret er ansvarlig for reglerne vedrørende ydelserne til forsikrede ledige under Lov om Arbejdsløshedsforsikring, herunder dagpenge og efterløn. Centeret har også ansvaret for ydelser i relation til sygedagpengeloven og barselsloven samt for Ferieloven. Hertil er centeret ansvarlig for reglerne om folkepension og førtidspension efter lov om social pension og en række andre tilbagetrækningsordninger, ydelser efter lov om aktiv socialpolitik dvs. bl.a. kontanthjælp, uddannelseshjælp, revalideringsydelse, ledighedsydelse, og ressourceforløbsydelse. Centeret har også ansvar for lov om individuel boligstøtte, lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag samt lovgivningen om refusionssystemet.\nCenteret samarbejder med A-kasser, kommuner, Udbetaling Danmark og Feriekonto om administration og implementering af de nævnte ordninger. Centeret har også ansvar for reglerne om betaling af ATP af en række ydelser. Desuden er centeret ansvarlig for lovgivningen om Udbetaling Danmark og for at udøve tilsynet med Udbetaling Danmark.\nDigitalisering og Support\nKontorchef: Claus Balslev\nKontoret har ansvaret for den digitale udvikling og forvaltning af både interne sagsbehandlings-/forretningssystemer og de forretningssystemer, der understøtter beskæftigelsesindsatsen på landsplan (Jobnet, Jobbing, Mitjobkompas, ijob, DFDG, Planner mv).\nKontoret har ansvaret for den digitale implementering af politiske reformer og initiativer, herunder udvikling af selvbetjeningsløsninger mv. Kontoret omfatter desuden en enhed, der understøtter Landssupporten på Bornholm og supportenhederne hos de kommunale sagsbehandlingssystemer. Desuden er kontoret ansvarlig for den interne it i STAR, herunder journalsystemer, og for Danmarks hjemmeside for international rekruttering workindenmark.dk samt for STARs interne it og samarbejdet med Statens It samt for STARs it-strategi og udviklingsopgaver.\nKontorchef: Laura Olsen\nKontoret har til formål at betjene direktionen og varetager koordinerende funktioner i forhold til hele styrelsen. Kontoret er ansvarligt for STARs strategi- og organisationsudvikling samt for kommunikation, aktindsigt, hjemmeside og presse.\nKontoret varetager desuden de internationale relationer på STARs område, koordinering vedrørende internationale kontakter og sager, herunder bestillinger fra departementet. Kontoret er ansvarlig for sekretariatsbetjeningen af Beskæftigelsesrådet.\nKontorchef: Lone Kudahl.\nSom et led i regeringsinitiativet Bedre Balance I er dele af STAR i løbet af 2016 flyttet til et nyoprettet kontor i Brønderslev. I 2018 blev det nyoprettede lufthavnstilsyn som led i Bedre Balance II også placeret i Brønderslev.\nSTARs kontor i Brønderslev har ansvaret for følgende områder: Lufthavnstilsynet; Tilskudsforvaltning og udbetalingsadministration i forhold til a-kasser; behandling af sager om EØS-dagpenge, herunder udstedelse af dokumenter, der bekræfter danske arbejdsperioder for ikke-forsikrede samt klagesager og vejledning vedrørende arbejdsløshedsforsikring (CKA).\nKontorets adresse er: Bredgade 60, 9700 Brønderslev.\nKontorchef: Søren Tingskov.\nKontorets formål er at medvirke til at sikre, at styrelsen fører et nødvendigt og tilstrækkeligt tilsyn med, om Folketingets intentioner med lovgivningen bliver indfriet, og om bevillingerne bliver brugt til formålet. Kontoret fører tilsyn med om tilskudsmodtagerne, der kan være organisationer, a-kasser og kommuner, administrerer de tilskud eller ydelser, som staten yder i overensstemmelse med gældende love og regler. Det gør kontoret blandt andet ved selv at medvirke i en lang række særlige tilsynsindsatser, og dels ved at rådgive og vejlede om tilrettelæggelsen af nødvendige tilsynsmetoder og -værktøjer. Desuden medvirker kontoret i den fortsatte udvikling og effektivisering af tilsynsindsatsen i takt med at flere ydelser digitaliseres.\nKontoret forestår desuden koordinering af alle sager og henvendelser vedr. Rigsrevisionen og henvendelser vedr. snyd og misbrug af offentlige tilskud eller ydelser.\nKontorchef: Klaus Henrik Langager og Kristian Kranker Grøsvik\nViden og Analyse skaber fundamentet for, at beskæftigelsespolitikken kan føres på et oplyst grundlag. Kontoret har til formål at understøtte det policy-forberedende arbejde samt sikre grundlaget for opfølgning på reformer og politiske initiativer. Kontoret har ansvaret for at indsamle, behandle og udstille data om beskæftigelsesindsatsen i Danmark, herunder udvikling og vedligeholdelse af styrelsens databank Jobindsats.dk samt forløbsdatabasen DREAM. Det er endvidere kontorets opgave at lave analyser på beskæftigelsesområdet og at udvikle metoder og redskaber til fx opfølgningen på reformer og overvågning af udviklingen på det danske arbejdsmarked, fx: Konsekvensberegninger og budgetanalyser i forbindelse med lovforslag og reformer på beskæftigelsesområdet. Kontoret har også ansvar for overvågning og analyse af udviklingen på det danske arbejdsmarked gennem fx rekrutteringssurveys, tilfredshedsundersøgelser, Arbejdsmarkedsbalancen, vidensitet Jobeffekter mv. Kontoret står også for videns- og evidensarbejde på beskæftigelsesområdet, herunder opsamling af eksisterende viden og opbygning af ny viden gennem kontrollerede forsøg, nudging, progressionsanalyser, registerbaserede effektundersøgelser, reviews mv.\nKontorchef: Kasper Håkansson.\nKontoret varetager økonomiforvaltningen vedrørende STARs bevillinger på finansloven, herunder finanslovsarbejde, budgettering samt budgetopfølgning for alle bevillinger.\nKontoret har derudover ansvaret for STARs samlede regnskab.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har tre Arbejdsmarkedskontorer, som ligger regionalt i Danmark:\nRegionale arbejdsmarkedskontorer i Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering\nTeamchef: Berith Findstrup Madsen\nWorkindenmark blev etableret med aftalen om Jobplanen fra 2008, der fastlagde, at der skulle sikres en kvalificeret og professionel håndtering af international rekruttering. Workindenmark hjælper virksomheder i Danmark med at skaffe kvalificeret udenlandsk arbejdskraft på områder, hvor virksomhederne oplever mangel på arbejdskraft. Workindenmark-centret ligger i Odense og tilhører organisatorisk Arbejdsmarkedskontor Syd i Odense.\nWorkindenmarks tilbud til virksomheder\nSpecialfunktionen Job & Handicap (SJH)\nKontaktperson: Uffe Jonasson Poulsen.\nSpecialfunktionen Job & Handicap er en landsdækkende vejledningsenhed, der har til formål at understøtte beskæftigelsesindsatsen for personer med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse.\nIndsatsen udmøntes gennem: Kurser, online værktøjer, netværksaktiviteter, konferencer og temadage samt en juridisk-praktisk hotline, der giver jobcentrene mulighed for sparring i forbindelse med konkret sagsbehandling.\nSJH henvender sig til jobcentre og andre aktører i beskæftigelsesindsatsen. En særlig udvalgt målgruppe er jobcentrenes nøglepersoner på handicapområdet, for hvem SJH arrangerer temadage og konferencer samt understøtning af nøglepersonernes regionale netværk.\nKontakt Specialfunktionen Job & Handicap\nSidst opdateret: 28-03-2022


Vild jubel i Aarhus: Høj, højere, Højer | BT Fodbold - www.bt.dk\n3. dec. 2018 - 22.06\nVild jubel i Aarhus: Høj, højere, Højer\nAGF's Casper Højer Nielsen , matchvinder, jubler over sejren i Superligakampen mellem AGF og Vejle Boldklub på Ceres Park i Aarhus , mandag 3. december 2018.. (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix) Foto: Henning Bagger\nAGF er tilbage på sejrskurs i Superligaen. For øjnene af 4.420 tilskuere på Ceres Park i Aarhus vandt cheftræner David Nielsens tropper 2-1 over Vejle Boldklub.\nDet kunne han ikke mindst takke Casper Højer Nielsen for.\nSåledes scorede venstrebacken begge AGF's mål.\n»Det er svært at sætte ord på. Men det er altså virkelig dejligt endelig at vinde en fodboldkamp,« sagde Casper Højer Nielsen til B.T.'s udsendte denne råkolde aften i det østjyske.\nCasper Højer Nielsen, yderst til højre, scorede to gange for AGF i mandag aftens Superliga-kamp mod Vejle. HEr lykønskes han af holdkammeraterne. Foto: Henning Bagger\nDet lignede ellers endnu et AGF-nederlag, da Vejle midt i første halvleg bragte sig foran 1-0 på et selvmål af Pierre Kanstrup.\nMen så slog Casper Højer Nielsen til med to fuldtræffere på langskud.\n»Jeg tror aldrig, jeg har ramt en bold så godt som da jeg scorede til 1-1. Hvad angår mit andet mål, rammer jeg bolden så hårdt, at den på vej ind i netmaskerne slår en smule i luften og snyder målmanden,« sagde Casper Højer Nielsen og tilføjede:\n»Efter en periode med mindre gode resultater havde holdet brug for at en spiller steppede op, og det blev så mig i dag.«\nAGF's Casper Højer Nielsen (th) har udlignet til 1-1 i Superliga-kampen mellem AGF og Vejle Boldklub på Ceres Park i Aarhus. Her lykønskes han af holdkammeraten Jakob Ankersen. Foto: Henning Bagger\nSelvom AGF havde tabt de foregående fire Superliga-kampe, mente Casper Højer Nielsen ikke, at det var et kriseramt hold, som David Nielsen havde sendt på banen.\n»Jeg vil ikke kalde sejren over Vejle for et vendepunkt. Vi har nemlig hele tiden stået sammen som et hold. Det er indiskutabelt, at vi det seneste stykke tid har vundet for få fodboldkampe. Men jeg synes absolut ikke, at vi som hold har været kriseramt. Selvfølgelig har vi vidst, at spil og resultater en periode ikke har været godt nok. Men krise er i min verden et ord man bruger om et hold, der ikke står sammen,« sagde Casper Højer Nielsen.\nSejren bekom David Nielsen vel.\n»Vi kommer bagud midt i første halvleg, og virker efterfølgende rystende nervøse. Men så river vi os selv op ved hårrødderne. Det synes jeg altså er fantastisk,« sagde David Nielsen, der roste Casper Højer Nielsen til skyerne.\nAGF's cheftræner David Nielsen efter sejren i Superliga-kampen mod Vejle. Foto: Henning Bagger\n»Vi ved, hvor hårdt han kan skyde. Som jeg ser det, var det på ingen måde nogen tilfældighed, at Casper fik en afgørende rolle mod Vejle. Har har trænet sin veludviklede sparketeknik hele livet, og set sin far (Lars Højer Nielsen, red.) gøre det samme for efterhånden mange år siden i FCK,« sagde David Nielsen.\nSejren betyder, at AGF har fået kontakt til Superligaens midterregion, og at man nu er fem point foran de tre dårligst placerede hold.\n»Nu skal vi i efterårets sidste to turneringskampe møde FC Nordsjælland og Hobro. Det er opgaver, vi ser frem til. Lige nu vælger jeg at nyde vores sejr over Vejle. Vores resultater op til kampen, var ikke de bedste. Men jeg synes, vi i dag mod Vejle kan se, at det seneste stykke tids krisesnak ikke har påvirket spillerne,« sagde David Nielsen.\nEndnu engang måtte Vejles karantæneramte træner Adolfo Sormani lade sig nøjes med at se med fra tilskuerpladserne.\n»Det var meget skuffende. Vi havde ellers chancerne til at vinde. Men endnu engang var vi ikke tilstrækkelig skarpe foran modstandernes mål,« sagde Adolfo Sormani.\n3 ting vi lærte i Aarhus: AGF ud af krisen


Er det dumt at sove længe i weekenden? | Aktiv Træning\nJa, det er det faktisk. Du bliver blot mere træt, hvis du lørdag og søndag forsøger at indhente et søvnunderskud, du har oparbejdet i ugens løb.\nProblemet er, at et par timers ekstra søvn forstyrrer din døgnrytme, så du får sværere ved at falde i søvn om aftenen. Vil du være lidt god ved dig selv i weekenden, så nøjes med at blive liggende en halv til en hel time længere, end du plejer. Sover du længere, giver det bagslag.\nUndgå at opbygge et stort søvnunderskud i ugens løb ved at være så konsekvent som muligt med dine sengetider. Går du altid i seng 8 timer før du skal op, vil du opleve, at du får markant mere energi og højere humør, end hvis du er i søvnunderskud.


Feriehuse & ferielejligheder i Schagen (Nederlandene) | TUIvillas.com\nFeriehuse & -lejligheder i Schagen\nEn feriebolig i Schagen koster i gennemsnittet USD 952 i lavsæsonen, i hovedsæsonen USD 1.295 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 224204. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 944880. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nKunden Konni skrev\nFeriebyer, der grænser op til Chevron\nCa. 110 m², 3 soveværelser, Kæledyr tilladt (maks. 1), TV, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 11 km, parkeringsplads


Jyllands-Posten vildleder groft\n9. august 2005 kunne det læses i Jyllands-Posten at antallet af udenlandske statsborgere i 2. kvartal 2005 skulle være faldet med 315, mestendels fordi nogle amerikanere havde valgt at rejse hjem (200), og fordi somaliere angiveligt var begyndt at rejse hjem også. 168 færre somalier i landet. Det hele som følge af noget igangsat af regeringen. Hvad siger læseren så? Der var såmænd kommentarer hertil fra Jesper Langballe i Regeringens støtteparti.\nVi skal så til det igen:\nDen 24. juni 2005 vedtoges Lov nr. 529 om Indfødsrets Meddelelse:\nHer i kan vi læse at 3.052 udenlandske statsborgere foruden deres børn under 18 år, der automatisk tildeles også, havde fået tildelt det danske statsborgerskab. For det første er de 315 hentet af Jyllands-Postens journalister i vandringsopgørelserne, der ikke kan bruges til dette formål, for det andet er antallet af udenlandske statsborgere i Danmark faldet med 141 i 2. kvartal 2005 ifølge statsborgerskabsopgørelserne. D.v.s. antallet af indvandrere kunne umiddelbart se ud til at være er steget med 3.052 - 141 = 2.911. Nej, antallet af indvandrere er tilmed steget med 5.963-7.489 i 2. kvartal 2005, for så er både de 3.052 voksne og deres børn blevet medtalt som indvandrere. I statsborgerskabsopgørelsen trækkes de naturaliserede og deres børn ud og lægges over i opgørelsen af danskere. Det kan for morskabs skyld oplyses at i opgørelsen af ’indvandrere’ og ’efterkommere’ er det samlede antal faldet med 58 i 2. kvartal 2005. Vi kunne regne ud fra antal udenlandske statsborgere i Danmark pr. 1. januar 2005 og det tilsvarende antal pr. 1. juli 2005, såfremt vi skal gå ud fra i alt to tildelinger af danske statsborgerskaber i 2005.\nDette er jo ikke noget nyt fænomen, og herfra meddelte vi såmænd i 1989 at netop en sådan metode formentlig ville blive anvendt som kamouflage, når antallet af statsborgerskabstildelinger blev større end antallet af indrejste indvandrere på årsbasis, eller her på kvartalsbasis. Det var endog før det fandtes en opgørelse af 'indvandrere' og 'efterkommere': Forudsigelsen holdt\nDe officielle opgørelser viser således:\nAntallet af udlændinge med ophold i Danmark er gået tilbage fra\når 2000 til 2001 med 731 personer\når 2002 til 2003 med 1305 personer\nAntallet af fremmede med ophold i Danmark er gået tilbage fra\når 2000 til 2001 med 1684 personer\når 2002 til 2003 med 2688 personer\nDisse fald skete, selvom om både nettotilstrømningen fra udlandet og børnefødslerne fortsatte her i landet blandt de tilvandrende.\nJyllands-Posten fandt det for godt den 9. august 2005 at meddele et fald på 315 i antallet af herboende indvandrere (og dermed en regeringssucces i læsernes bevidsthed), selvom det var ganske aldeles usandt.\nNår faldet i antallet af udenlandske statsborgere på korrekt 141 fratrækkes antallet af naturaliserede den 14. juni 2005 får vi en stigning i antallet af indvandrere i 2. kvartal på et sted mellem 5.963 og 7.489 og personer. Jyllands-Posten hævdede altså antallet af udenlandske statsborgere var faldet med 315 ved nettoudrejse af Danmark i 2. kvartal 2005, fordi Jylands-Postens journalister simpelthen brugte en forkert opgørelse, og de samme journalister mente ikke naturalisationsspørgsmålet skulle inddrages her, selvom det faktisk alene skulle inddrages. Og så skulle der også scores stemmer på en lodret løgn, mente Dansk Folkepartis udlændingeordfører Jesper Langballe.\nOg til de somalier, der ikke var rejst hjem:\nAf de 3052 udlændinge var 293 somaliere. Når Danmarks Statistik oplyser, at antallet af somaliske indvandrere i løbet af 2. kvartal er faldet med 168 personer, så er årsagen altså den, at 293 har forladt statistikken, fordi de har fået dansk statsborgerskab. Hermed har vi opklaret mysteriet om de forsvundne somaliere. De har ikke forladt landet, men er blot blevet fjernet fra statistikken over indvandrere. Der er tvært imod kommet 293 minus 168 lig med 125 ekstra til!\nJyllands-Posten skulle prøve at holde sig til sandheden.\nFør vi kunne få et mindre modindlæg i Jylllands-Posten måtte vi til Daniel Pipes blog i New York med en engelsk udgave påhttp://www.danielpipes.org/comments/24921: http://www.danielpipes.org/comments/24921\n Nyt fra Danmarks Statistik nr. 339, 2005 (antal indvandrere, efterkommere samt udenlandske statsborgere i alt):\n Nyt fra Danmarks Statistik nr. 208, 2005: (antal indvandrere, efterkommere samt udenlandske statsborgere i alt):\n 3.052 statsborgerskaber skal ganges med 2, måske 2 1/2 som følge af de ikke medtalte børn, og derefter skal de 141 fratrækkes.\n Så ville nettostigningen i antallet af nyindvandrede være 3.716-5.242 i de første to kvartaler af 2005.


Kendelse i sag 47.2015 - retsinformation.dk\nKEN nr 10950 af 02/11/2015 Gældende\nafsagt af Tvistighedsnævnet den 2. november 2015\nv/advokat Jesper Lindhardt, Effekt Advokatfirma\nI sagens behandling har som faste medlemmer af Tvistighedsnævnet deltaget landsdommer Tine Vuust (formand), advokat Tine Benedikte Skyum (DA) og advokat Ulrik Mayland (LO). Endvidere har som særligt sagkyndige medlemmer deltaget juridisk konsulent Sten Modvig, udpeget af Tandlægeforeningen, og faglig sekretær Charlotte Meyer, udpeget af HK.\nMellem klageren, A, født den 3. november 1976, og indklagede, B, blev den 19. december 2013 indgået en uddannelsesaftale, hvorefter A skulle uddannes som tandklinikassistent med uddannelsesperiode fra den 1. marts 2014 til den 31. august 2016.\nDenne sag drejer sig om gyldigheden af et underskrevet tillæg om forkortelse af uddannelsesaftalen til den 1. marts 2015.\nA har ved sin faglige organisation, HK/Privat, ved klageskrift modtaget den 18. august 2015 indbragt sagen for Tvistighedsnævnet med endelig påstand om, at B tilpligtes at betale 114.720,60 kr., subsidiært et mindre beløb, med tillæg af procesrente af 4.711,35 kr. fra den 28. februar 2015, af 24.670,60 kr. fra den 31. marts 2015 og af det resterende beløb på 85.338,65 kr. fra indgivelse af klageskriftet, til betaling sker.\nPåstanden er opgjort som 24.670,60 kr. i erstatning efter funktionærlovens § 3, svarende til løn for marts 2015, 33.720 kr. i godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b, svarende til 1 ½ måneds løn, 50.000 kr. i tab af uddannelsesgode, 1.618,65 kr. for valgfrit element og 4.711,35 kr. for feriefridage optjent i 2014.\nIndklagede har påstået frifindelse mod betaling af 6.330 kr., idet kravet på betaling for valgfrit element og feriefridage anerkendes.\nSagen har været behandlet på Tvistighedsnævnets møde den 20. oktober 2015.\nVed en mail af 20. december 2013 fremsendte Tech College Aalborg efter aftale med V1 en kort uddannelsesaftale til B med samtidig oplysning om, at A skulle på skole fra den 1. december 2014 til den 19. december 2014 og fra den 4. januar til den 23. januar 2015. Skolen fremsendte et tillæg til uddannelsesaftale ved mail af 5. november 2014 til indklagede.\nParterne underskrev på et møde den 9. december 2014 tillægget til uddannelsesaftalen, hvoraf det fremgår af pkt. 4, at uddannelsesaftalen ændres med virkning fra den 5. november 2014 som følge af ændring af aftaleperioden, og at den nye uddannelsesperiode herefter var fra den 1. marts 2014 til den 1. marts 2015. Under punkt 5 er årsagen til ændringen angivet som: ”Den oprindelige uddannelsesaftale ændres til en kort uddannelsesaftale”.\nVed et brev af 10. december 2014 til eleven sendte skolen tillægget til uddannelsesaftalen.\nA har forklaret bl.a., at da hun underskrev uddannelsesaftalen den 19. december 2013 blev der ikke talt om, at det skulle være en kort uddannelsesaftale. Hun ville heller ikke have underskrevet en kort uddannelsesaftale, for hun havde på det tidspunkt også tilbud om andre uddannelsesaftaler. I november 2014 var hun til samtale med B og V1, der sagde, at de ikke var tilfredse med hendes arbejdsindsats, og at hun skulle forbedre sig. Under skoleopholdet i december 2014 var hun på klinikken i en frokostpause for at få lavet en tand. Da hun var færdig, kom B med et stykke papir, som hun skulle skrive under. Det var vigtigt, at dokumentet blev underskrevet nu, men han sagde, at indholdet ikke var særlig vigtigt. Hun troede, at det havde noget med hendes skoleophold at gøre, og ud fra den måde, B præsenterede det for hende, gik hun ud fra, at der var tale om ubetydelige ændringer af uddannelsesaftalen. Hun underskrev dokumentet uden at læse det igennem, for hun gik ud fra, at hvis det havde været vigtigt, så havde de gennemgået det sammen. Hun følte sig presset til at underskrive. Hun tog det underskrevne dokument med tilbage til skolen og afleverede det på kontoret. Hun havde en samtale med B en fredag i februar 2015, hvor han sagde, at han ikke ville forlænge uddannelsesaftalen efter den 1. marts 2015. Hun blev rystet, for hun vidste ikke på det tidspunkt, at uddannelsesaftalen skulle ophøre den 1. marts 2015. Hun kørte grædende hjem fra klinikken. Mandag meldte hun afbud, fordi hun skulle til møde i HK, og senere på mandagen var hun i kontakt med skolen. Skolen sagde, at det var normalt med en kort uddannelsesaftale. Hun havde ikke modtaget brevet af 10. december 2014 fra skolen med tillægget til uddannelsesaftalen, selvom det er stilet til hendes adresse.\nB har forklaret bl.a., at da han drøftede uddannelsesaftalen med A, pointerede han over for hende, at der var tale om en kort uddannelsesaftale. Baggrunden herfor var, at de ikke havde været helt tilfredse med den tidligere klinikassistent, og V1, som er ansat tandlæge hos ham, ville derfor gerne have, at den nye elev blev ansat på en kort uddannelsesaftale. Dette blev gjort helt klart for A. Han havde ikke tidligere haft elever på korte uddannelsesaftaler, men vidste noget herom fra kolleger. Skolen havde ved en fejl sendt en almindelig uddannelsesaftale i stedet for en kort. For at have noget på skrift, skrev de uddannelsesaftalen under, men dagen efter modtog han en kort uddannelsesaftale fra skolen til underskrift. Denne blev imidlertid ved en fejl ikke udskrevet og derfor heller ikke underskrevet. Det var det forhold, han ønskede at rette op på under mødet i december 2014. Han forklarede A under dette møde, at der var tale om en ændring af uddannelsestiden i overensstemmelse med deres oprindelige aftale. Han pressede hende ikke til at underskrive tillægget denne dag, og hun kunne sagtens have taget den med hjem og læse igennem før underskrivelsen. Han tilbageholdt ingen oplysninger for A, og hun virkede heller ikke overrasket over, at hun skulle skrive under på tillægget. På mødet den 6. februar 2015 talte han med A om nogle punkter, hvor hun skulle forbedre sig. Han sagde ikke til A, at hun skulle stoppe den 1. marts 2015.\nV1 har forklaret bl.a., at hun på det første møde med A nævnte, at der var tale om en kort uddannelsesaftale. Hun havde hørt fra andre tandlæger, at de ansatte deres elever på en kort uddannelsesaftale, og hvis det gik godt, kunne man forlænge uddannelsesperioden. Da hun den 20. december 2013 så den underskrevne uddannelsesaftale, blev hun opmærksom på, at det var en almindelig uddannelsesaftale, hvilket var baggrunden for, at hun kontaktede skolen og bad dem sende en kort uddannelsesaftale. På mødet i februar måned 2015 talte de som led i den løbende feed-back om, at der var ting, der skulle strammes op på. A vidste på det tidspunkt godt, at uddannelsesaftalen ophørte den 1. marts 2015, og det var endnu ikke besluttet, om A skulle fortsætte.\nKlager har anført bl.a., at det må have formodningen imod sig, at parterne oprindeligt aftalte en kort uddannelsesaftale. Der gik da også lang tid, inden eleven blev præsenteret for en ændring af uddannelsesperioden, og på det tidspunkt havde hun ingen som helst motivation for at indgå en aftale om forkortelse af uddannelsesperioden, som forringede hendes retsstilling markant. Det må derfor efter elevens forklaring lægges til grund, at eleven blev presset og forledt til at underskrive tillægget til uddannelsesaftalen, som under disse omstændigheder må anses for ugyldigt efter aftalelovens § 30. Den manglende fortsættelse af uddannelsesaftalen efter den 1. marts 2015 må derfor sidestilles med en uberettiget ophævelse af uddannelsesaftalen fra praktikvirksomhedens side, og eleven, der var voksenelev, har som følge heraf krav på erstatning i henhold til funktionærlovens § 3, godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b og for tab af uddannelsesgode som opgjort.\nIndklagede har anført bl.a., at der allerede under drøftelserne af den første uddannelsesaftale blev aftalt en kort uddannelsesaftale, men at uddannelsesaftalen ved en fejl først blev ajourført i overensstemmelse med denne aftale ved tillægget underskrevet i december 2014. Der blev ikke tilbageholdt oplysninger eller lagt pres på eleven for at underskrive tillægget, og der er således ikke grundlag for at tilsidesætte dette tillæg som ugyldigt. Som følge heraf skal indklagede frifindes for de rejste krav. Under alle omstændigheder opfyldte eleven ikke betingelserne for godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b, og en eventuel godtgørelse for tab af uddannelsesgode bør fastsættes til et lavere beløb.\nB har forklaret, at det på mødet den 19. december 2013 blev aftalt mellem parterne, at uddannelsesaftalen skulle være en kort uddannelsesaftale, men at der ved en fejl fra skolens side var blevet fremsendt en almindelig uddannelsesaftale. Denne forklaring understøttes af forklaringen fra V1 og den mail, som blev sendt den 20. december 2013 fra erhvervsskolen. Tillægget til uddannelsesaftalen anfører klart og entydigt, at der er tale om en forkortelse af uddannelsesperioden, og eleven har uden forbehold og uden i øvrigt at gøre indsigelse herimod underskrevet tillægget. Vi finder, at eleven ikke alene ved sin forklaring har løftet bevisbyrden for, at tillægget blev underskrevet under omstændigheder, der giver grundlag for at tilsidesætte aftalen efter aftalelovens § 30. Det forhold, at forkortelsen af uddannelsesperioden ikke skete efter hendes ønske, kan ikke føre til et andet resultat.\nVi stemmer derfor for at frifinde virksomheden for de rejste krav på erstatning efter funktionærlovens § 3 og godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b samt tab af uddannelsesgode.\nVi lægger efter elevens forklaring til grund, at der hverken ved den uddannelsesaftale, som parterne underskrev den 19. december 2013, eller senere var en aftale mellem parterne om, at det skulle være en kort uddannelsesaftale. Parterne er efter deres forklaringer enige om, at tillægget til uddannelsesaftalen ikke blev gennemgået på mødet i december 2014, inden eleven underskrev, og at indklagede således ikke sikrede sig, at eleven havde forstået indholdet af aftalen, hvorved uddannelsesperioden blev forkortet. Dertil kommer at aftalen om forkortelse af uddannelsestiden alene var til indklagedes fordel og begrundet med, at man løbende ville se eleven an, således at man ville tilbyde en ny kort uddannelsesaftale i forlængelse af den i tillægget aftalte, hvis eleven var dygtig nok.\nUnder disse omstændigheder finder vi, at elevens underskrift på aftalen om forkortelse af uddannelsestiden er en ugyldig viljeserklæring, og at aftalen om forkortelse af uddannelsesperioden dermed skal sidestilles med en ophævelse af uddannelsesforholdet som anført af klager, og stemmer herefter for at tage klagers krav til følge.\nDer afsiges kendelse efter stemmeflertallet, således at indklagede skal betale den anerkendte del af klagers påstand og i øvrigt frifindes.\nB skal inden 14 dage til A betale 6.330 kr. med procesrenter fra den 18. august 2015.


Ny statistik viser, at indbrudstyve listede udenom Gentofte Kommune\nCarsten Spliid (til højre), ved borgmester Hans Tofts 25 års jubilæum, ser indbrud som en fælles opgave, der skal løses af både borgere, virksomheder, kommune og politi. Arkivfoto: Signe Haahr Pedersen\nI 2018 var der i Gentofte Kommune 318 færre indbrud. Har Nordsjællands Politi gjort en særlig indsats, eller havde tyvene blot set sig varm på andre områder? Villabyerne satte politiinspektør Carsten Spliid i stævne\nStatistikken taler sit eget tydelige sprog. I 2016 blev der anmeldt 956 indbrud i Gentofte Kommune, året efter var det steget til 974. Men da 2018 var omme, talte statistikken kun 656 indbrud. 318 færre end året før.\nHvorfor lister tyvene pludselig uden om Gentofte? Har politiet startet en ny indsats i 2018? Er Gentofte-borgerne blevet bedre til at tyverisikre deres hjem?\nCarsten Spliid, politiinspektør i Nordsjællands Politi og linjechef for forebyggelse og nærhed i Nordsjællands Politi, kan ikke komme med en enkeltstående forklaring på faldet, som er det største i hele politikredsen.\nPolitirapporten: Masser af indbrud i Gentofte Kommune\n"Der er mange ting, som spiller ind. Der foregår lige nu en massiv forebyggelse på mange planer. Vi er med i 'Bo Trygt', som er en landsdækkende kampagne, TrygFonden, Bolius, Det Kriminalpræventive Råd og Realdania står bag, hvor målet er at få indbrud i Danmark ned med 2/3. Kampagnen opfordrer til indbrudstjek og nabohjælp. Men hvor meget det er slået igennem, ved vi ikke endnu. I september omorganiserede vi fra station- til linjemodel, hvor vi fik dedikeret mange flere ressourcer til efterforskning, operationer og forebyggelse. Derudover er Gentofte Kommune med politikerne i spidsen begyndt at sætte det på dagsordenen (et nyt opgaveudvalg red.). At indbrud er blevet et fælles problem, som vi skal være sammen om at løse, gavner meget. Politiet kan ikke gøre det alene," siger Carsten Spliid.\nGennembrud i Gentoftes store sølvkup\nUd over et fald i indbruddene er sigtelsesprocenten til gengæld steget, fortæller Carsten Spliid. I dag ligger den over 20 pct., hvilket blandt andet skyldes, at Nordsjællands Politi er blevet bedre til at sikre spor fra gerningssteder, så de kan hænge tyvene op på flere forhold, når de fanger dem.\nHer lyder en opfordring fra inspektøren til, at folk bliver bedre til at registrere, hvad de har af effekter.\n"Der er ikke noget værre for en politimand end at udlevere effekter til en indbrudstyv, fordi vi ikke kan bevise, at det stammer fra et indbrud," siger han.\nPolitiet brænder inde med tyvekoster\nKan faldet af indbrud ikke også blot skyldes tilfældigheder?\n"På landsplan er der sket et generelt fald i indbrud, og det samme ser vi for hele Nordsjælland i 2018. Kun få kommuner oplever ikke et fald. At Gentofte har et så stort fald, ved vi selvfølgelig ikke, om det skyldes, at indbrudstyvene bare er sprunget kommunen over og i stedet taget til Lyngby og Rudersdal, som ikke har set det samme fald. Men vi glæder os over, at Gentofte, der har været hårdt ramt i mange år, har færre indbrud," siger Carsten Spliid og understreger:\n"Borgernær kriminalitet er noget, der fylder i vores daglige bekæmpelse af kriminalitet. Vi bruger mange ressourcer på den del, fordi vi ved, at det gør ondt på borgerne at opleve et indbrud. Det er ekstremt ubehageligt at have haft ubudne gæster i sit hjem."\nKlisterrmærket er ikke nok\nFlere og flere tilmelder sig nabohjælp og får et klistermærke på døren. Men det er ikke nok, fortæller Carsten Spliid.\n"Man skal være en aktiv nabohjælper, der holder et vågent øje med sine naboers villa og give håndslag med sine naboer om at være opmærksom. For eksempel aftale, at de ældre skal holde øje med vejen og villakvarteret om dagen, så kan dem, der arbejder, holde øje om aftenen. Også interessere sig for, hvem der kører op og ned ad vejen. Mit bedste råd er at sige goddag til dem, man ikke kender på vejen. Hvis det er en tyv, der bliver hilst på og dermed genkendt, går han eller hun et andet sted hen. Det værste for en tyv er at blive genkendt," siger han.\nHans Toft (K) har været ude og tale om kommunalt vagtværn. Tror du, at det løser problemet?\n"Vi har ikke nogen officiel holdning til, hvad politikerne sætter i gang eller bruger deres penge på," siger Carsten Spliid.\nHvad er så den bedste sikring mod indbrud?\n"At vi alle accepterer, at det er en fælles opgave. I stedet for at pege fingre ad hinanden, som der var en tendens til for år tilbage, så arbejder vi sammen for at løse den her udfordring, og det gælder både borger, virksomhed, kommune og politi," siger han.\nTre profiler på indbrudstyve\nDen lokale: Typisk en narkoman og stofmisbruger, som altid har været i området og skaffer sig til dagen og vejen.\nDen professionelle: Typisk styret af bander eller organiserede grupper, som går efter designting, og som har et netværk, hvor de også hurtigt kan afsætte det. Eller ovenikøbet også får bestillinger.\nDen udenlandske: Udenlandske og omrejsende kriminelle fra Østeuropa, som er kendetegnet ved, at de laver mere forskelligartet berigelse; biler, tricktyveri, indbrud og butikstyveri.


Trappevask i Herlev | LB Rent | Tillid og kvalitet.\nFind den bedste løsning inden for trappevask i Herlev.\nMange opgaver kan kun løses ved brug af lift. Vi har med vores trappevask god erfaring med lift både inden- og udendørs, til rensning af facader, rengøring og lignende. Arkitekttegnede bygninger er ofte meget flotte, men kan også give nogle rengøringsproblematikker som ikke alle rengøringsfirmaer kan løse, da det er et specielt arbejde. Det tager vi os også af i Herlev.\nDet er bevist at vores trivsel og humør påvirkes meget af om der er gjort ordentligt rent. Vi gør med professionel trappevask også noget for trivslen i Herlev.\nEn ansat rengøringsassistent kan virke billigere, men ofte glemmer man sygepenge, ferieberettiget løn og at finde en afløser i ferien. Med professionel trappevask i Herlev klarer vi tænkearbejdet for dig.\nLB Puds & Rengøring lever fuldt op til ISO:14001 som danner grundlag for fastlæggelse af miljøledelse. Vi er derfor med trappevask, meget bevidste om miljøet i Herlev.\nDen rigtige trappevask giver dig mere ro til dit arbejde. Derfor finder du os også i Herlev.


Der er brug for mere risikovillighed i dansk forskning – DEA\nDer er brug for mere risikovillighed i dansk forskning\nForskere i dag har større incitamenter til at spille på ”sikre kort” end til at forfølge mere risikofyldte ideer, som kan bane vej for nye videnskabelige og teknologiske gennembrud, skriver Maria Theresa Norn, Mads Fjord Jørgensen og Jeppe Wohlert.\nForskning kan groft sagt bidrage til samfundet på to måder: Enten med viden, som med små skridt udvider og kvalificerer vores viden om verden, eller gennem forskning, som med syvmileskridt flytter forskningsfronten og lægger grundstenen til nye gennembrud.\nVi har brug for begge typer af forskning.\nMen den forskning, der prøver at tage syvmileskridt og bane helt nye stier for videnskaben, er forbundet med langt større risici for forskerne bag.\nOg den måde, vi indretter, finansierer og vurderer forskningen på i dag, giver forskere stærke incitamenter til at vælge den sikre vej i stedet for den vej, som er ukendt og mere risikofyldt, men som potentielt kan føre til nye gennembrud.\nDet viser en ny rapport fra Danmarks Frie Forskningsfond (DFF) og Tænketanken DEA.\nDEA har i tidligere analyser fra 2014 og 2017 rejst spørgsmålet, om vi i Danmark er gode nok til at støtte den såkaldte nybrudsforskning, som kan bane vej til nye videnskabelige gennembrud og erhvervsmæssige styrkepositioner.\nVores nye rapport beskriver, hvorfor svaret på det spørgsmål er nej.\nFor det første er udfordringen for forskere med en meget nyskabende idé, at de træder en sti, som ingen eller få har gået på før. Det er risikabelt, da man ikke ved, om ens idé faktisk kan realiseres, eller hvad den i sidste ende kan bruges til.\nAndre forskere kan også have svært ved at håndtere den: Når en ny ide bryder med etableret viden og praksis inden for et forskningsfelt, kan det være svært for andre forskere at vurdere dens kvalitet og potentiale.\nAndre forskere kan endda føle sig truet af den nye idé og derfor yde modstand.\nFor det andet synliggør rapporten udfordringen ved, at der er så stort et fokus på mængden af forskeres publikationer, hvilke tidsskrifter forskere har publiceret i, og hvor ofte de citeres af andre forskere.\nDet tillægges nemlig stor betydning, når de for eksempel søger om ansættelse eller midler til deres forskning.\nMen videnskabelige studier viser, at større risikovillighed kan medføre ”huller” i publikationslisten, fordi nyskabende ideer ikke altid kan realiseres, og fordi de ofte tager længere tid at forfølge end mere inkrementelle ideer.\nSelv når de bærer frugt, kan det være sværere at få forskningen publiceret, i hvert fald i prestigefyldte tidsskrifter. Og når banebrydende forskning bliver publiceret, så er den længere tid om at blive citeret og brugt af andre forskere.\nFor det tredje påpeger videnskabelige undersøgelser, at de, som på vegne af forskningsfinansierende fonde bedømmer ansøgninger om forskningsmidler, har en tendens til at give flere penge til mere gradvise forskningsfremskridt i stedet for at give dem til vilde ideer.\nDette gælder i særlig høj grad, når der som i dag er mange kvalificerede ansøgere om de tilgængelige forskningsmidler.\nSidst men ikke mindst kan risikovilligheden i forskningen påvirkes af den stigende koncentration af forskningsmidler. En rapport fra DEA og Center for Forskningsanalyse ved Aarhus Universitet viser, at forskningsmidlerne allerede er meget koncentrerede hos en lille elite.\nVores rapport med DFF understreger, at dette kan være en udfordring for risikovillighed i forskningen, fordi de store nybrud typisk opstår i udkanten af, eller helt uden for, de stærke, etablerede forskningsmiljøer.\nVores rapport peger på en række ting, som kan bane vej for større risikovillighed i forskningen, hvilket er beskrevet i en tidligere artikel i Altinget.\nFor det er vigtigt, at vi både har forskning, som med små skridt kvalificerer det, vi ved i dag, og forskning, som med syvmileskridt flytter grænserne for det, vi ved, og det, vi kan.\nHvis vi ikke sikrer nok risikovillighed i forskningen, kan dette forsinke eller hindre videnskabelige fremskridt. Og det betyder i sidste ende, at samfundet får mindre ud af de penge, vi investerer i forskningen.\nBragt på altinget.dk den 28. november 2019


Jonas Kaufmann - Liszt - Freudvoll Und Leidvoll CD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\nJonas Kaufmann og Helmut Deutschs intime optagelse afslører fremragende melodier inden for komponisten Franz Liszts mere oversete sange. Albumtitlen er taget fra en af sangtitlerne og betyder "glad... Læs mere.\nJonas Kaufmann og Helmut Deutschs intime optagelse afslører fremragende melodier inden for komponisten Franz Liszts mere oversete sange. Albumtitlen er taget fra en af sangtitlerne og betyder "glad og sorgfuld".\nPopulariteten af Liszts egne klaverarrangementer af disse værker overskygger nogle af hans fineste sange - såsom Tre sonetti di Petrarca og O lieb, solang du lieben kannst, som var udgangspunktet for det verdensberømte Liebestraum no. 3.\nOptagelserne har været en længerevarende drøm for Helmut Deutsch, hvis musikalske helt er Liszt. Albummet viser desuden det særlige ved duoens mangeårige musikalske partnerskab.\n01. Vergiftet sind meine Lieder\n02. Freudvoll und leidvoll I\n03. Freudvoll und leidvoll II\n04. Der König von Thule\n05. Im Rhein, im schönen Strome\n07. Ihr Glocken von Marling\n08. Die drei Zigeuner\n09. 3 Sonetti del Petrarca\n10. Benedetto sia 'l giorno\n11. Pace non trovo\n12. I' vidi in terra angelici costumi\n13. Es muss ein Wunderbares sein\n14. O lieb, solang du lieben kannst\n15. Die stille Wasserrose\n16. Ein Fichtenbaum steht einsam\n17. Es rauschen die Winde\n18. Ich möchte hingehn\n19. Der du von dem Himmel bist I\n20. Der du von dem Himmel bist II\n21. Über allen Gipfeln ist Ruh\nNethandel skal være sikkert for brugerne. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det er din garanti for sikkerheden bag din online betaling. Derfor er det at købe og betale hos Gucca.dk altid helt sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det naturligvis på alle typer varer. Kort sagt vil det sige, at skulle du fortryde købet, kan du sende din vare retur til os uden videre, og efterfølgende vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur. Du kan med fordel kontakte os, før du vælger at returnere dit produkt.\nAt du som kunde modtager din vare både sikkert og hurtigt, betyder rigtig meget for os. Hvis vi er lagerførende, så vil du oftest få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for den enkelte vare, inden du bestiller varen. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, så er det en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDu har mulighed for at vælge imellem flere former for betaling, når du handler hos Gucca. Du bør naturligvis vælge den mulighed, der passer lige til dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsform du benytter. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Først når din vare bliver sendt, bliver beløbet hævet fra din bankkonto.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål når du besøger Gucca.dk, er du naturligvis velkommen til at skrive eller ringe til os. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem kl. 10-15 på hverdage, og vi er altid klar på e-mailen eller ved telefonen til at give dig kompetent hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nVi giver dig naturligvis muligheden for at spore din forsendelse hele vejen til du har den i hænderne. Efter gennemførsel af dit køb kan du gå ind på din egen personlige ordreside. På ordresiden kan du se, hvornår vi sender din vare. Vi sender en mail med leveringsinformation til dig, i samme øjeblik vi har afsendt din pakke.\nDin anmeldelse af Jonas Kaufmann - Liszt - Freudvoll Und Leidvoll\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path__forside path__cd path__klassisk path__jonaskaufmann path__jonaskaufmannlisztfreudvollundleidvoll\n149,95 krJonas Kaufmann - Schubert: Winterreise - Cd


Bedste virksomheder inden for: Elektriker\nGorrissen El ApS\nRosendal El ApS\nEl-installatør Rosendal el. Rosendal el er et 32 år gammelt elektrikerfirma som udfør…\nRosendal El ApS. Rosendal el er et 32 år gammelt elektrikerfirma som udfører alt el-a… se mere\nRosendal El ApS. Rosendal el er et 32 år gammelt elektrikerfirma som udfører alt el-arbejde. Vi reparerer fru Hansens lampe og installerer tågehorn på Drogden fyr. Vi har 6 vogne der kører rundt i københavn og udfører diverse opgaver. Vi udføre service på ejendomme samt installations eftersyn ved salg af lejligheder og hus eftersyn ved salg af villaer Se mindre\nJeg hedder Bogdan og er indehaver af Fix It. Jeg er en professionel maler med mere…\nFix it. Jeg hedder Bogdan og er indehaver af Fix It. Jeg er en professionel maler me… se mere\nFix it. Jeg hedder Bogdan og er indehaver af Fix It. Jeg er en professionel maler med mere end 6 års erfaring, og så er jeg handyman helt ud til fingerspidserne og god til tømrerarbejde. Det betyder, at jeg kan stå for mange typer opgaver og renoveringer i hjemmet. Har du noget, som skal fikses, så står jeg på spring for at hjælpe! Se mindre\nByens Byg Total Entreprise\nUddannet maskinmester og elektriker med mange års erfaring. Vi er et brødrepar, begge…\nEl-materialer.dk ApS. Vi er et brødrepar, begge med uddanelse som elektriker. Vi udfø… se mere\nEl-materialer.dk ApS. Vi er et brødrepar, begge med uddanelse som elektriker. Vi udfører alle former for el arbejde. Se mindre


Kniv af Jo Nesbø – BookDrops.dk\nPosted on\t30. juli 2019\t18. oktober 2019\nHarry Hole er mere slidt end nogensinde før – er fortællingen om ham ved at være det samme?!\nBog nr. 12 i serien! Så blev det tid til 12. bog i Jo Nesbøs serie om den udfordrede og efterhånden både fysisk og psykisk slidte Harry Hole. Den første bog fra serien, som jeg læste, var den vanvittigt spændende og uhyggelige Snemanden (2007). Jeg husker det som en helt særlig læseoplevelse, og min begejstring blev ikke mindre, da det gik op for mig, at Snemanden rent faktisk var nummer 7 i en serie, og at jeg bare kunne skynde mig at få indkøbt de foregående 6 bøger og forberede mig på et pænt antal søvnløse nætter.\nHandling og komposition: Ved Knivs begyndelse må man spørge sig selv, om Harry Hole på nogen måde kan synke lavere. Svaret herpå er, at ja – det lykkes ham faktisk! Harry er endnu engang fanget i alkoholtågerne, Rakel har smidt ham ud, og han har ikke en krone på lommen. Derfra går det kun nedad, og det går stærkt. Jeg skal selvfølgelig ikke spoile handlingen, men kan kun sige, at romanen har den fuldstændig klassiske Jo Nesbø’ske opbygning med hurtige skift fra scene til scene, små hints om det ene og andet undervejs og den typiske legen kispus med læseren, hvor vi aldrig med sikkerhed ved, hvem der er ven, og hvem der er fjende.\nSom så mange andre har jeg holdt af Harry Hole fra allerførste færd: Jeg har lidt med ham, følt med ham, været irriteret på ham og draget et lettelsens suk, hver gang han klarede sig ud af selv den vanskeligste knibe. Når det er sagt, må jeg også indrømme, at jeg synes, Jo Nesbø har kogt lige vel rigeligt suppe på ’Harry Hole-pøsepinden’. Efter min mening var Panserhjerte én af de allerbedste i serien, men herefter er det gået stødt ned ad bakke.\nKan han blive ved? Jeg elsker Jo Nesbøs skrivestil: Hans finurlige karakterer og hans evne til at lave både miljø- og karakterbeskrivelser, der står så skarpt, at det er umuligt ikke at lade sig rive med som læser. Det formår Jo Nesbø også i Kniv, hvor vi fx møder en gammel og meget uhyggelig kending – nærmere bestemt Svein Finne, som nogen måske vil huske fra Tørst. Meeen… handlingen er simpelthen FOR fantastisk og bliver for mig decideret utroværdig. Den skarpe læser vil med rette kunne spørge, om ikke altid handlingen (og karaktererne for den sags skyld) har været utroværdig og for fantastisk i alle bøgerne om Harry Hole. Svaret herpå er et ubetinget jo! Den gode læseoplevelse vil dog oftest afhænge af, at man som læser kan acceptere og lade sig opsluge af det miljø og de karakterer, som en fortælling omhandler – urealistiske eller ej. Problemet for mig er, at det desværre ikke længere er muligt for mig med denne serie: Harry Hole er simpelthen blevet FOR slidt, plottet FOR utroværdigt og Harrys løsninger på problemerne FOR fantastiske.\nMen selvfølgelig skal du læse Kniv, hvis du, som jeg, har elsket Harry Hole fra første færd. Gammel kærlighed ruster som bekendt aldrig, og det er også derfor, jeg svinger mig op på 4 bookdrops, selvom jeg ret beset ikke mener, at romanen fortjener det. Vil jeg læse efterfølgeren, hvis/når Jo Nesbø udgiver den næste Harry Hole-krimi? Selvfølgelig – helt uden tvivl!\nModtryk, 1. oplag, 2019


Tagrenovering i Sterup ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nStår du og mangler en tagrenovering i Sterup? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har heldigvis for dig, det største netværk af tagrenovering i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Sterup. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de tag renovatører i Sterup, som du ønsker at benytte. Vi håber du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billig tagrenovering i Sterup, skal du nemt trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at hurtigt beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du bare læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på tagrenovering Sterup allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på tagrenovering Sterup\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på tagrenover i Sterup. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi benytter nemlig kun de absolut bedste tagrenovering i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige tag renovatører Sterup. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle renovatører gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nTagrenovering Lunden Egedal\n← Tagrenovering Aborg\nVarmepumpe Neder Sønderby Hedensted →


Professionel tømrer i Nordsjælland - Seriøst håndværk til tiden\nTømreropgaver i Nordsjælland\nAndersen & Tardini blev stiftet af en ung tømrer og en ung snedker tilbage i 2006. Vi kan tilbyde vores kunder veludført tømrer- og snedkerarbejde af høj kvalitet.\nHos Andersen & Tardini har vi de seneste 9 år udført tømrer- og snedkerløsninger for en bred vifte af kundegrupper – både privat og erhverv. Vi har igennem årene fået bred erfaring med adskillige former for opgaver, store som små, hvilket har givet os kompetencer til i dag at varetage alle former for projekter med behov for tømrer- og snedkerarbejde.\nVi drives i vores arbejde af lysten til hele tiden at forbedre os og levere holdbare løsninger for vores kunder af den højeste kvalitet. At have tilfredse kunder vil altid være målet med alt, hvad vi laver, og vores erfaring har vist os, at det bedst opnås ved at have vores faglighed i fokus og have tæt samarbejde med vores kunder. I opstarten på et nyt projekt handler det for os om at have en god kommunikation med kunden, så vi kan få en ordentlig forståelse for kundens ønsker og behov.\nVi har i årenes løb hjulpet kunder med både snedker og tømrerarbejde i Nordsjælland og har dermed fået erfaring med alverdens projekter – i alle omfang. Det giver os i dag et af de bedste udgangpunkter for at levere solide og holdbare resultater for vores kunder – og det gør vi en dyd af.\nOpstår der behov for rådgivning i forbindelse med et projekt, vil det altid være muligt at tale med en af vores medarbejdere. Vi kan bidrage med vores faglige viden om forskellige løsninger inden for tømrer- og snedkerarbejde og informere om, hvilken løsning, vores enkelte kunder vil få mest gavn af i mange år fremover.\nGennem årene har vi indgået i tværfagligt samarbejde i forbindelse med blandt andet nybyggeri og udbygninger. Her har vi fået skabt et godt netværk af samarbejdspartnere, hvis kompetencer vi løbende inddrager i projekter for vores kunder. Det giver os mulighed for at varetage større projekter, hvor der også kræves arbejdskraft inden for andet håndværk. Vi kan dermed også varetage blandt andet totalrenoveringer.\nFå et tilbud på din tømmeropgave\nVi har fast adresse i København, men udfører også gerne arbejde for kunder i hele Nordsjælland. Står du og mangler en snedker eller tømrer i Nordsjælland, er du derfor velkommen til at kontakte os i dag og få en snak om dit projekt og et uforpligtende tilbud.


USA's førstedame er på vej til Det Hvide Hus - politiken.dk\nInternationalt 11. jun. 2017 kl. 13.00\nUSA's førstedame er på vej til Det Hvide Hus\nFamiliens indflytning i Det Hvide Hus vil få Trumps ægteskab til at fremstå mere stabilt, siger iagttagere.\nMelania Trump er sammen med det amerikanske præsidentpars yngste søn Barron klar til at flytte ind i Det Hvide Hus i Washington.\nParret har boet hver for sig i måneder, hvilket har givet næring til spekulationer og rygter om, at der er store problemer i deres forhold. Men nu ser det ud til, at de forenes i præsidentboligen.\nEfter at have boet i New York i Trump Tower siden præsidentvalget, så hendes 11-årige søn Barron kunne fuldføre skoleåret, flytter USA's 47-årige førstedame til Washington i næste uge sammen med sin søn.\nDet amerikanske netsted Politico skriver med henvisning til kilder, som kender præsidentfamiliens planer, at førstedamen flytter ind onsdag 14. juni, hvor Donald Trump fylder 71 år.\nCNN rapporterer også, at flytningen sker i næste uge, men tv-stationen opgiver ikke en dato.\nFørstedamen har langt fra været ude af mediernes søgelys i de seneste måneder. Den slovenskfødte tidligere model var med på præsidentens første rejse til Mellemøsten og Europa i sidste måned.\nNormalt er familien til en ny amerikansk præsident en automatisk komponent ved en præsidentindsættelse.\nMichelle Obama og døtrene Malia og Sasha blev øjeblikkeligt, men diskret, beboere i Det Hvide Hus. Melania er den første førstedame i historien, som har udsat sin ankomst efter en valgsejr.\nI hverdagene har Trump boet alene i den store private del af Det Hvide Hus.\n»Hans families ankomst vil ikke forandre meget. Men det vil få hans ægteskab til at fremstå mere stabilt«, siger Katherine Jellison på Ohios Universitet. Hun er blandt andet specialist i førstedamers historie.\nUnder valgkampen støttede Melania på en afdæmpet facon sin 24 år ældre mand, hvilket har fået nogle amerikanske medier til at kalde hende 'den stille partner'.\nDet var modelarbejde, der i 1996 bragte Melania til USA, hvor hun to år senere mødte Donald Trump og blev hans tredje hustru.


Plan- og Vejudvalget har besluttet at indkalde idéer og forslag til, hvordan vi bedst kan sikre et attraktivt og bæredygtigt handelsliv i Virklund. Debatoplægget er i høring frem til 3. april 2019.\nIdéer og forslag skal danne inspiration til hvordan planlægningen af detailhandlen i Virklund fremadrettet skal se ud. Det handler især om, hvordan den sydlige del af Virklund by fremover skal udvikle sig eller om detailhandlen skal flyttes til Mørksøvej-kvarteret.\nDer vil blive afholdt borgermøde den 12. marts 2019, kl. 19.00 - 21.00 i Virklund Fritidscenter.\nIdéer og forslag skal være Silkeborg Kommune i hænde senest 3. april 2019.\nDu kan komme med dine bemærkninger ved at benytte knappen "Indsend svar" nedenfor på denne side. Dit svar vil så lægge sig nederst på denne side og bliver synligt for alle.\nIndkomne idéer og forslag vil blive behandlet i sammenhæng med udarbejdelse af et eventuelt kommuneplantillæg for detailhandelsstrukturen i Virklund.\nKlik her for at se Debatoplægget.\nKlik her for at se Detailhandelsanalysen.\nHøringsvar vedr. Debat om udvikling af detailhandlen i Virklund\nAt flytte dagligvarebutikkerne fra Virklunds centrum til Mørksøvej må anses for en HELT FORKERT BESLUTNING af bl.a. følgende grunde:\n1. Selve Virklund er befolkningsmæssigt betydeligt større end området omkring Mørksøvej vil være i mange år frem.\n2. Folk i selve Virklund vil betragte det som en flytning nærmest til Silkeborg og vil ikke nødvendigvis lægge deres indkøb i et center ved Mørksøvej.\n3. Mange især ældre, handikappede og børn på indkøb vil få vanskeligheder - også med apoteks- og postbetjening.\n4. Det må være muligt at lave gode tilkørselsforhold fra Horsensvejen til et nyt handelscenter i Virklund by, som kan tiltrække "gennemkørende" kunder.\n5. Erfaringerne med at fjerne dagligvarehandel fra mindre bysamfund kan vel ikke siges at være særlig gode.\nIndsendt af: Erik Højgård Jørgensen\nAllerede før Borgermødet den 12, havde jeg indsendt kommentarer. Blandt andet om, at det er kunstigt at opdele byen i en nordlig og sydlig del, der er beboere både i den vestlige del og i den østlige og alle institutionerne ligger midt i det hele. Efter borgermødet er jeg helt overbevist om, at den bedste løsning er en udvidelse af det nuværende center, skulle der så ad åre blive behov for handel på Mørksøvej, kan det måske imødekommes med en mindre butik.\nDer bliver for langt derop for de fleste af os, kommunens folk sagde 0.8 km, men fra min adresse vil der så være 2,8 km.\nFor udvidelse af centret taler, at der er en eksisterende bykerne, jeg er meget enig i kommunens strategi, som beskrevet i oplægget: "I de kommende kommuneplaner vil vi arbejde for at koncentrere byliv og kommunale institutioner for at styrke omegnsbyernes mødesteder", så virker det meget selvmodsigende, at Plan-og Vejudvalget anbefaler flytning til et kvarter, der ikke rummer nogensomhelst af de institutioner, der allerede ligger i Virklund Hovedgade.\nKommunen vil sikre et "attraktivt og bæredygtigt" handelsliv i Virklund.\nAt vi "alle" bliver nødt til at køre til Mørksøvej er ikke bæredygtigt og heller ikke til gavn for alle de seniorer, der gerne vil gå eller cykle til daglige indkøbsmuligheder.\nVi er mange seniorer, der har aktiviteter i Silkeborg. Ved nedlæggelse af nærbutikker, vil jeg tro, handlen bliver lagt i det mere attraktive bymiljø fremfor i et evt. center på Mørksøvej. Indtil nu har indkøb i Silkeborg ikke været nødvendigt for os i det daglige. Jeg vil i den grad ønske, at alle, også alle aldersgrupper, ser værdien i at bevare lidt liv i hovedgaden, men så er vi selvfølgelig nødt til at lægge størstedelen af vores indkøb her.\nDet tror jeg på er muligt, hvis vi får et "attraktivt" center, hvor alle indkøb kan lægges. Indkøb af slagtervarer skal være en mulighed, og fiskebilen må gerne komme to gange om ugen.\nJa, vi er mange seniorer i Virklund, og det vil vi fortsat være om 20-30 år med den sundhedstilstand, vi kan opnå herude og med et godt socialt liv. Man skal ikke undervurdere betydningen af selv at kunne foretage sine indkøb i overskuelige forretninger.\nIndsendt af: Bente Hjorth Madsen\nDen del af Virklund der er placeret rundt om Thorsø har karakter af en mindre by. Her er skole, idrætshaller, fritidscenter, sportsklubber, kirke, plejecenter ,butikscenter, frisør, pizzeria, Daglibrugs. I området her er indbyggertallet ca. 3000, mens området i Marienlystkvarteret har et indbyggertal på ca. 500.\nAt 3000 mennesker (heraf mange ældre) står uden muligheder for at handle ind tæt på boligen er ikke acceptabelt.\nI de kommende kommuneplaner bør der arbejdes for at koncentrere butikker, byliv og kommunale institutioner for at styrke det lokale sammenhold.\nVirklundcenteret bør udvikles (udvides) og bør rumme en dagligvarebutik, måske en Superbrugs ??, og tilkørselsforholdene forbedres.\nAt der etableres en dagligvarebutik i Mørksøvej-kvarteret kan give god mening, set i lyset af at der skal ske en boligudvikling her ! Det må tiden vise !\nMen ”Virklund By omkring Thorsø” skal ha en dagligvarebutik !!!!\nIndsendt af: Torben Kempel\nJeg skriver på vegne af fru Birte Omme, der gennem årene har haft tæt tilknytning til Virklund. Hun har for ganske nylig købt hus tæt på Virklundvej og er meget trist over ikke at kunne have den forventede lette adgang til at handle. Hun er 82 år og havde forventet fortsat at kunne handle i Dagli'Brugsen, hvor hun handlede i alle årene med sommerhus herude. Hun er ikke den eneste ældre, der vil miste den lette adgang til daglige indkøb.\nMange udtrykker ønske om, at Centret genopstår som centralt møde-og indkøbssted.\nJeg er pensionist, 74 år. Det virker som en stor fejl, hvis al handel bliver fjernet fra hovedgaden i Virklund. Jeg køber ofte ind lokalt, tit på cykel. Det bliver ikke Mørksøvej, jeg handler på i fremtiden. Hvis der ikke er butikker på Virklundvej, vil jeg lægge mine indkøb i Them, hvor jeg kommer på genbrugsplads eller i Silkeborg, når jeg alligevel har ærinde derind. Vi er nogle, der har støttet den lokale handel, selvom det kan være lidt billigere at købe ind i en af de mange lavprisforretninger i Silkeborg. Med truslen om at miste muligheden for at handle lokalt, tror jeg handlen kan blive styrket i Virklund gerne med et attraktivt Center i de eksisterende bygninger.\nIndsendt af: Tormod Johannsen\nHøringssvar vedr. detailhandlen i Virklund:\nI min optik har det ellers dejlige Virklund behov for forbedringer på tre områder:\n1.\tThorsø skal genoprettes så vandet bliver rent og klart året rundt. Dette ligger udenfor scope for dette høringssvar og aktiviteter er i øvrigt igangsat.\n2.\tDagligvarebutikkerne i Virklund har ikke været på niveau med hvad man med rette kan forvente, og det er således positivt, at der påtænkes etablering af nye dagligvarebutikker i Virklund\n3.\tInfrastrukturen med kun 2 tilkørsler til Horsensvej er slet ikke dimensioneret til en by af Virklunds størrelse og fremtidige struktur. Der er behov for en tredje tilkørsel til Horsensvej der kan binde Virklund sammen, reducere trafikmængden på de mindre veje samt bringe Virklund tættere på Silkeborg.\nAd. 2, Dagligvarebutikkerne:\nHvis vi skal have levedygtige dagligvarebutikker i Virklund er det essentielt, at disse har en størrelse og kvalitet der er tidssvarende. Jeg mener derfor, at Scenarie 2 med etablering af en discountbutik og et større supermarked på Mørksøvej vil være den optimale løsning. Hvis man ser på erfaringer fra f.eks. Buskelundområdet hvor der er etableret en SuperBrugsen og en Netto har det betydet at lokalområdet har flyttet store dele af den daglige handel til disse butikker (der fremstår absolut levedygtige), og mit bud er at det samme vil ske i Virklund. Disse nye butikker vil gøre hele Virklund området mere attraktivt og især Virklund Øst vil opnå en række fordele. Scenarie 2 er også anbefalet af Plan- og Vejudvalget. At vælge andre alternativer vil, i min optik, ikke kunne sikre levedygtige dagligvarebutikker i Virklund på sigt.\nAd. 3, Infrastruktur\nHvis Scenarie 2 vælges vil indkøbsmulighederne i selve Virklund opleves som forringet, da afstanden til indkøbsfaciliteterne øges. Etableringen af en ny og tredje vej til Horsensvej fra f.eks. Hjortespringet til Ellebakken vil kunne forbedre infrastrukturen markant, og reducere afstanden til dagligvarebutikkerne fra det egentlige Virklund. Vi taler her om en ca. 400 meter forlængelse med bro over naturstien i et ikke fredet område. En sådan vej vil også sikre Virklund en mere central placering i forhold til Silkeborg da afstanden til Silkeborg centrum reduceres. Internt i Virklund vil trafikmængden også reduceres da der i dag køres ret store distancer for at kunne komme ud af Virklund via de 2 eksisterende forbindelser til Horsensvejen. Etableringen af vejen vil ligeledes kunne afhjælpe de ikke ubetydelige køer der opleves hver morgen og delvist om eftermiddagen omkring især Virklundvej og Gunilshøjvej. Endelig vil en tredje forbindelse til Horsensvej, som beskrevet ovenfor, knytte det egentlige/gamle Virklund og det nye Virklund Øst/Marienlyst bedre sammen således, at det fremadrettet vil blive oplevet som et sammenhængende byområde fremfor to helt adskilte forstæder til Silkeborg. Det bør også med en ny vej være muligt at lave en bedre, kortere og mere sikker skolevej fra Virklund Øst via tilslutning til hulvejen der går direkte til Virklund Skole.\nVi er godt 3.600 indbyggere i Virklund i dag, og byen forventes at vokse med yderligere ca. 356 nye boliger i løbet af de kommende 12 år. Dette vil få indbyggerantallet i Virklundområdet til at vokse med yderligere cirka 25-30 procent i de kommende 12 år, og hvis man ønsker et fremtidssikret og sammenhængene Virklundområde bør man implementere både Scenarie 2 samt den tredje tilslutning til Horsensvej. Der er en betydelig konservatisme i Virklund og dermed modstand mod ethvert ændringsforslag, men man bør vælge løsninger der er levedygtige og fremtidssikrede og som på lang sigt tjener Virklundområdet bedst.\nIndsendt af: Kim Tidemann Jørgensen\nVirklund hringssvar 190402.pdf


Abc røveriet - Sedlen - Movellas\n“Tænker du på tyveriet?” forskrækker Teodor mig. Jeg får et chok, et kæmpe chok endda. Kasper, Mille og Teodor bryder i grin. Jeg spørger hvad der er og de svarer mig, at jeg så meget sjov ud da de forskrækkede mig.\nDa jeg kommer hjem fra skole kommer jeg i tanke om den lille seddel som jeg fandt. Hvor var det, de ville slå til næste gang? Uforstyrret fisker jeg den krøllede seddel op af lommen og læser for mig selv : Røver Bos restaurante, kommer du ikke mister din dreng livet, husk dine ting, klokken 22 /MJ. Det var altså\nBos restaurant, klokken 10 om aften.\nPludselig slog det mig som lynet. Personen der skulle have haft denne seddel for at befri dens dreng har jo ikke fået den. Et eller andet sted på jorden sidder en som mangler sin dreng og som slet ikke ved at drengen snart mister livet, men et andet sted sidder den samme dreng som tror hans forælder røver Bo,s restaurant for at få ham igen og som ikke ved at hans forælder ikke kommer eller at han snart mister det vigtigste af alt. Livet.\nMå og skal jeg handle hurtigt, så der ikke er nogen der kommer til skade eller mister livet? Ja selvfølgelig. Ellers er jeg jo en dum lille snotunge som går rundt og leger detektiv, men som egentligt dræber mere end jeg gavner!


Jeg leder efter en mand / Mtb singletrails tirol\nBedste singletrails i harpiksen\nOk, jeg leder efter en sang som jeg ikke ved hvad hedder, jeg ved ikke hvad de synger i den så det bliver pænt svært men tænkte at jeg lige ville prøve alligevel.- Det er ikke fordi, at jeg leder efter en mand med penge, men jeg leder heller ikke efter én, som jeg skal forsørge. Han er 84 år og fortæller, at han glæder. Det er derfor jeg er herinde, og leder efter en sød og rummelig mand. Jeg er til det hele hvad angår sex, men det skal være intimt og lækkert.\nJeg har længe haft en sexfantasi om at 'gøre det med en mand', og jeg har også fundet en på 29. medmindre du leder efter en kæreste. Jeg håber du får en.- Det er med tårer i øjnene at jeg må fortælle at B og jeg. Leder igen efter en ny Men hun er allerede klar til at få en ny mand/kvinde i sit liv og.Derfor er hun nu på udkig efter en dansk mand ved navn Erik Hansen. – Erik og min mor mødte hinanden i 1991 på en restaurant i Seattle. Jeg. leder efter Erik.\nHun spørger, om jeg leder efter en kæreste. Jeg swiper til højre som en sindssyg fra fredag til søndag,. når jeg har vist en venlighed for en given mand,. Lørdag aften leder politiet fortsat efter en mand,. fordi kvaliteten er god og til en pris, hvor jeg kan være med. Jeg bliver enormt provokeret over de høje.En 29-årig mand, der mandag sidder. – Der er mørkt på badeværelset, og jeg leder efter en stikkontakt. Pludselig bliver jeg slået i ansigtet. Slagene hagler.\nPolitiet leder efter serieforbryder. To bilister kommer op at slås efter hasarderet overhaling; Mand flygter fra politiet:. klapper jeg en af jer ned.Nogen betegner en ældre mand eller for den sags skyld kvinde for at være en,. Jeg har læst en del gange nogle. fordi de leder efter en form for erstatning af...Vi leder efter en mand,. - Det eneste vi har fundet på ham er denne her lighter, som er udformet som en pistol. jeg ved ikke, hvorfor han har haft den fremme.Ingen har set en 24-årig mand siden søndag morgen. Politiet leder nu efter ham med dykkere i Aarhus Å.Feminin kvinde søger maskulin mand. Du skal være i stand til at bruge begge hoveder, og jeg forventer at du kan holde erektionen gennem hele den sexuelle leg.\nDagens mand; Tidligere programmer. jeg leder ikke efter en kæreste. Lige nu nyder jeg bare at være single. jeg aktivt leder efter.\nPolitiet leder efter en 54-årig mand, der siden torsdag aften har været forsvundet. Politiet frygter han ligger et sted og ikke kan klare sig selv.Sådan en til at sætte på hat-hylden i en bil og som bevæger hovedet ved bevægelse/kørsel. Ved nogen herinde mon hvilken hund jeg mener og evt. ligefrem hvor jeg.Men jeg leder ikke med lys og lygte. Jeg håber, Gud sender en mand til mig. Og det må godt være snart, ler Maria, som går efter en mand,.\nHumoristisk sans er lige så vigtigt for en mand som for en. og derfor kigger de efter en kvinde,. “Jeg læste hendes sms’er og tjekkede billederne på. Superliga-klub leder stadig efter vigtig mand:. at vi leder efter en sportschef. 'Jeg er dygtig med en bog, men jeg hader det som pesten'.\nI dag er hun single, og hun er ikke på jagt efter en ny mand,. men jeg leder ikke efter kærligheden. Jeg tror, det er vigtigt,.En 12-årig pige fik sin Justin Bieber-koncert reddet af en fremmed mand. Far leder efter mand, der gav datteren en oplevelse. så vil jeg meget gerne i.Mand brød ind i børnehave i nat: Spiste børnenes madpakker og sov i puderummet Ung mor skulle bare aflevere pant - minutter senere var hun millionær Mor dolker.\n24-årige Louise Kristiansen hoppede i nat i Randers Havn for at redde en mand,. Jeg frøs rigtig meget, og var i en form for. Politiet leder efter person i. Jeg har en drøm om,. hvordan de leder efter små sprækker, der ændrer praksis i hverdagen. Hvis en mand der var så begrænset på mange måder,.\nLeder efter en uddannelse, som kan tages som\nPolitiet leder lørdag efter en mand,. Vælg en kategori: Jeg har problemer med Populære destinationer. Jeg har problemer med at søge.\nSådan er sex efter en skilsmisse – Ekstra Bladet\n. hvor skal jeg lede efter en. handicap kunne Rasmus nemt være blevet en gammel mand, så jeg finder det for. Og jeg er nysgerrig. Jeg leder.Måske netop fordi jeg ikke leder efter den eneste ene eller har tårnhøje forventninger om den. jeg ledte efter. Jeg kom i kontakt med en mand, der stadig er min.\n- Jeg har en VIP-billet til weekend 2. Jeg er villig til at give den væk gratis til den rette person. Jeg leder efter en ’rejsekammerat’, som kan nyde festivalen.\nHan var et sært fugleskræmsel af en mand,. Ja, ’gennemsigtig’ er nok ordet, jeg leder efter. Der tog jeg så fejl, viste det sig. Men alkoholiker,.Leder I efter en kæreste, bolleven eller engangsknald lige nu?. Jeg er i fast forhold med en fantastisk mand. Og vi ønsker kun kvindelige sexpartnere.\nJeg leder efter en sømandssang eller vise som et ældre familiemedlem har søgt efter i flere år. det eneste jeg ved om sangen er at der bliver. med 30 mand.\nJeg fandt min elsker i en kontaktannonce | Iform.dk\nEn rigtig mand leder efter træningsmakkere Modtagerens email *: Din e. - Jeg håber, vi kan samle en fire-fem sjak eller i omegnen af 30 mænd,. Den handler om den her mand, der en sen aften går i lyskeglen fra gadelygten og leder efter noget på. “Jeg leder efter mine nøgler,” siger den søgende. For et par måneder siden mødte jeg en mand sidst i 30'erne med to børn. Lige nu går du ligefrem og leder efter grunde og statistik,. Fyns Politi leder efter en mand i en rød bil. Onsdag morgen holdt en mand ind ved et busskur,. Kommunal leder: Jeg blev mobbet og chikaneret ud.\n»Jeg er lige kommet ud af et længere forhold, så jeg leder ikke rigtigt efter nogen for tiden,. uanset om det er en mand eller en kvinde.\nKærlighed | Det leder mænd efter i en kæreste | Woman.dk\nMand Kvinde. Leder efter:. Jeg er en: Næste » Trin 2: Din. På Dansk Dating finder du tusindvis af danske singler der som dig leder efter den eneste ene.Som ung mand så min datingrutine nogenlunde sådan 2. Har du styr på din udvidede selvangivelse?. Jeg leder efter en dansk producent. Side 1 ud af 1."Jeg leder efter en kæreste, men jeg er vidst efterhånden blevet meget kræsen. Søren var 'mand' nok, og derfor skulle mande sig op.\n– Jeg leder ikke efter en mand, fordi jeg har det så godt, der hvor jeg er i livet. I det øjeblik man leder, så mangler man noget i sit liv,. Jeg leder efter den orginale titel, på en film ved navn hævneren (dansk titel), ved ikke om det er den helt rigtig titel. Handling: Handler vist om en mand, som vil.\nDykkere leder efter forsvundet mand i Aarhus Å - b.dk\nDette er det allervigtigste kvinder leder efter hos en mand. Besidder du denne egenskab?. Annonce: Kunne jeg være kommet på landsholdet,.Vestjysk mand, søger efter 3 års udlandsophold. Jeg leder i bund og grund efter en lejlighed som jeg kan kalde hjem, også jeg dermed også vil passe på.Lørdag blev en mand dræbt i Aalborg. Leder du efter en kæreste?. Little Steven tilbage efter 20 års pause: 'Jeg starter forfra'.\nLeder efter: Mand Kvinde. Jeg er en: Næste » Trin 2: Din. Afgifter vil påløbe, hvis du køber en Premium-medlemskab, som tilbydes efter din profil er færdig.\nSpeeddating uddannelse krefeld\nPartnerskab alb donaukreis


Kan vi få undertekster på “Scener fra et ægteskab” af Bergman\nDu mener givet, Scener fra et ægteskab Som er på C More. Jeg ikke se det er muligt. lige at sætte undertekster på denne Film.\nSkyldes måske at Undertekster, kun er tilgængelige på. nyt indhold på tv.yousee.dk og i YouSee Tv & Film-appen. Det ved youSee Forum Team, mere om når de kommer forbi her.\nEllers link her. https://kundeservice.yousee.dk/tv/streaming/undertekster\nPå de nye filmkanaler Cmore og Viasat, som vi fik i stedet for Discovery Network, kan der sættes undertekster på ved at slå undertekster til på TVet.\nSå misforstod jeg tråden, troet det var filmen Scener fra.et ægteskab som er inde på youSee TV og Film og ikke Cmore kanalerne på TV. Husker ikke om side på Cmore er Tekst TV side 599 På TV. Ved du givet mere om Slangefar.\nTak for svar. Jeg mente ganske rigtigt den nævnte film på Cmore; jeg håber, at nogen, som kan gøre noget ved det, ser dette.\nYouSee Forum er primært for brugere, der hjælper andre brugere. Der er næppe så meget, man som bruger kan gøre hvis danske undertekster mangler, og de ikke er tilgængelige ved indstillinger på TV-boks, TV eller app. Normalt er der altid danske tekster på film med udenlandsk tale (her svensk), så der er en fejl fra YouSee’s (eller C More’s) side når teksterne mangler. Man kan ikke påregne at YouSee ser dette i YouSee Forum, eller at de reagerer på det.\nKontakt til YouSee fremgår af denne side: https://kundeservice.yousee.dk/contactus\nMan kan også skrive på YouSee’s Facebook-side.\nTak for uddybende svar: Jeg går videre med anbefalingerne.\nHvis du kigger på linket stå der, således her. Undertekster er kun tilgængelige på nyt indhold på tv.yousee.dk og i YouSee Tv & Film-appen https://kundeservice.yousee.dk/tv/streaming/undertekster\nSå uden at kloge mig, må det så betyde at.det de nye film og osv der kommer til nu.frem af rettet. blot et gæt. Men det ved youSee mere om.\nJeg ved godt, at man ikke kan bruge det til noget, men jeg kan da fortælle, at da jeg fik min første boks fra yousee, så var jeg ovenud begejstret for den, fordi når man havde optaget noget eller så noget i arkiv, så var det muligt at trykke på tekst-tv knappen på sin fjernbetjening til boksen, og så kunne man bruge side 399 til at se undertekster med.\nMin mor har også en boks (fra et andet firma), og nu snakker vi 2020, og hun kan godt gøre det samme med at trykke på tekst tv knappen og trykke side 399 og få undertekster på på de programmer, som hun har optaget.\nHvorfor det skal være så indviklet og svært, det forstår jeg ikke, fordi det var engang så simpelt at se fjernsyn, men det er det absolut ikke mere. Nu er det jo en hel videnskab bare at komme til at kunne se DR1 og tv2.\nDer er nu også eksempler på at undertekster er tilgængelige på ældre materiale. F.eks. kan man slå undertekster til på serien Matador på DR’s streamingtjeneste DRDK. Men ikke på DR-indhold i YouSees TV-arkiv.\nJa præcis jeg synes det var smart, om det var muligt at kunne sætte undertekster på.\nPå“eksempelvis” Film fra Bla Cmore osv. Men vel et. spørgsmål om økonomi eller andet siden det valges fra Inde på Cmore Film I bland Selv. Ingen ide der om. Men er fint som her på Forum nævnes at. det er muligt på Cmore kanalerne på TV at kunne sætte undertekster på. Jeg Tilstå gerne støder sjælen på det ikon med muligheden for at vælge danske undertekster. på en del film på TV og Film app og Web fra youSee. som du nævner eksempelvis på DR. som der nu på flere udsendelser osv nye og gammel. er muligt at tilføje undertekster-\nKan man også med de diverse Linux PVR’s der kører med et Enigma 2 image.\nPå eks. min Vu+, der behøver jeg bare a trykke på AUDIO tasten på remoten, så ser man først de lydspor der er tilgængelig, men ved at vælge en af sub menuerne der inde, så kan man komme ind til de diverse undertekster der er tilgængelige, hvilket også incl. TTV undertekster og så tilgå dem direkte der, hvilket også gælder på alt det man har optaget.\nSå det er nemt, jeg behøver ikke engang at anvende TTV’en på den for at få underteksterne frem.\nvar bedre om alle tekster blev fjernet\nStatistikken siger: 900.000 danskere har problemer. med hørelsen og det anslås at 500 millioner mennesker på verdensplan. er plaget af høretab.\nDe skal så blot sejle i deres egen Sø Eller hvorledes\nDer kan være flere grunde til at ønske danske undertekster, også på dansksprogede udsendelser, film og serier. Dels hvis man som nævnt har problemer med hørelsen, men også ved støjende omgivelser, hvis man selv ikke vil støje med TV-lyd, hvis man ikke er så god til dansk eller hvis der tales “mumlesprog”.\nDet omvendte kan også nogen gange ønskes, d.v.s. at man kan slippe for danske undertekster på udenlandske udsendelser, film og serier. Der kan endvidere være ønsker om undertekster på et andet sprog end dansk.\nDet ideelle vil være at man selv kan slå tekster til eller fra, således som det ofte er tilfældet på streamingtjenesterne, hvis man bruger disse gennem et direkte abonnement, og ikke gennem YouSee. Et eksempel kan være “Badehotellet” på TV2 Play. Afspilles der gennem YouSees TV-boks er der ingen danske undertekster, og de kan ikke slås til. Afspilles der gennem TV2’s egen afspiller (webside eller app) kan man vælge mellem at slå undertekster til eller fra.\nJa præcis MS-ERIK, vil være smart om det var muligt. at selv kunne slå tekster til eller fra. efter ønske og behov. Og som du skriver exempelvis andet sprog end dansk\nPå DRTV påtvinges man undertekster og de kan ikke engang slås fra og så er de ikke engang hardcoded ind i billedet, for det har jeg også undersøgt ved simpelthen at anvende min IDM til at downloade en episode af Miss Fisher, for der følger underteksterne slet ikke engang med, heller ikke gemt inde i selve TS filen.\nFaktisk kan man godt få Miss Fisher uden undertekster gennem YouSee, både gennem TV-boks YS-4000 og i Chrome-browser på PC fra tv.yousee.dk men man skal bruge streamingtjenesten DRTV. Her kan underteksterne slås til og fra. Men bruger man YouSees TV-arkiv er underteksterne fastfrosset til billedet, og kan ikke slås fra. DRTV er et eksempel på en streamingtjeneste, hvor undertekster kan slås til og fra i YouSees afspiller. Måske er det den eneste med den mulighed.\nÅbenbart, jeg undersøgte det bare direkte på DRTV’s hjemmeside med Firefox.\nDet ser ud til at man kun kan slå undertekster fra og til hvis YouSees afspiller bruges til DRTV streamingtjenesten. Man kan, som konstateret, ikke gøre det hvis DR’s egen webside eller app bruges. DR har for nylig lavet en forenkling af deres undertekster, som måske kan være årsagen.\nPrøvet så blot for Fun, at vælge nogle Spritnye film. fra C More i bland selv ser ikke muligheden for at sætte undertekster på. Så lige præcis hvilket youSee mener med Det er kun tilgængelige på nyt. indhold på tv.yousee.dk og i YouSee Tv & Film-appen.\nDet må så hænge i det uvisse-, Og Måske der kommer.en opfølgning fra youSee forum team på et tidspunkt om emnet.