| DMT Årgang 36 (1961) nr. 02 - side 69-72\nAf artiklen citeres i denne forbindelse følgende: »Den vægt, man kan tillægge en sådan undersøgelse, er naturligvis afhængig af den bredde, nordiske musikpædagoger af enhver art vil være med til at give forsøget, og der er derfor grund til i almindelighed at udtrykke håbet om, at skemaerne, når de kommer, vil blive gjort til genstand for en grundig behandling.« - Nu håber arbejdsudvalget at modtage et meget stort antal udfyldte skemaer retur. P. u. v.: Harald Bjerg Emborg.\nKursus og kongres til sommer Blokfløjte- og guitarkursus I dagene 29. juni til 5. juli afholdes på Vapnagård ved Helsingør et blokfløjte-og guitarkursus. Kurset arrangeres af Studiekredsen for blokfløjtelærere i samarbejde med Musikpædagogisk Forening.\nDetailleret program meddeles senere. Reservér dagene! Oslo-kongressen Der er nu til alle Mp Fs medlemmer udsendt program for den VI nordiske musikpædagogiske kongres, som finder sted i Oslo i dagene 30. juli-5. august.\nPå given foranledning skal det som tillæg til de i indbydelsen givne oplysninger meddeles, at prisen for den annoncerede indkvartering i Studentbyens sommerhotell gælder eneværelser.\nat rejseudgifter i forbindelse med udflugter etc. ikke er inkluderet i kongresafgiften, at indehavere af postgirokonto direkte fra deres konto kan lade kongres afgiften m.m. overføre til NMPU, Schøningsgt. 42, Oslo NV, gironr. 16380. På girokortet anføres den til overførsel bestemte sum i norske kroner.\nMed dette program afholdt Modersmålsselskabet og Mp F en sammenkomst i Musikkonservatoriets sal den 7. februar.\nSom indledende »causeur« medvirkede den, sin høje alder tiltrods, altid veloplagte og inspirerende Viggo Forchhammer, der med dyb indlevelse i sit stof redegjorde for de ofte påfaldende divergenser mellem et digts oprindelige taktinddeling og den taktinddeling, komponisten senere havde givet det.\nHan fortalte om, hvorledes man ved en lignende sammenkomst »for ca. halvhundrede år siden«, hvor han også var til stede, havde opdaget, at et digt, i stedet for, hvad man troede var tilfældet, at vinde ved at blive sat i musik, tværtimod tabte derved, og at det ved nærmere studium viste sig at ligge i de divergerende taktinddelinger. Med et par morsomme og slående eksempler demonstrerede Viggo Forchhammer dette og strejfede derefter kort fænomenet »de siewertske buer«.\nDe to elever, der var udvalgt til at medvirke ved den nordiske elevaften: »Romans och Dikt« i Stockholm den 9. februar, kom nu på podiet; først Jens Chr. Schmidt der med ungdommelig ildhu og en, for så ung en mand, forbavsende god indlevelse læste, eller rettere fortalte, Nis Petersens gribende »Brændende Europa«, og derefter H. C. Andersens »Den uartige Dreng«. Der var godt stof i Jens Chr. Schmidt, og mon man ikke med tiden hører mere fra ham! Mere tvivlsom forekom den næste solist, sangeren Peder Severinsen. Hans præstationer var så elevmæssigt ufærdige, så man sad og undrede sig over, at han virkelig var den anden udvalgte til den ærefulde tur.\nEfter pausen optrådte uden for konkurrence recitatricen Grethe Vanggaard, som gribende genoplivede H. C. Andersens »Den lille Pige med Svovlstikkerne«, og kønt fremsagde digte af Ludvig Bødtcher. Til sidst sprang den unge Grethe Mogensen op på podiet og sang og trallede sig gennem Aakjærs »Anna var i Anders kær«, og spillede, sang og fortalte gamle J. L. Heibergs »Emilies Hjertebanken«, så man næsten sad og trippede med i medievende utålmodighed.\nDe to udmærkede pianister, Peter Weis og Randi Teglbjærg var de optrædendes sikre ledsagere gennem romancer og viser. yt #\ntil »Musikpædagogen« er velkomne når som helst.\nEt klip fra dagspressen i Århus\nMusikpædagogisk Forening i Århus havde i aftes arrangeret en koncert i Folkemusikskolens festsal, hvor professor Jürgen Ubde og hans fremragende elev, Renate Werner musicerede.\nDet blev ikke nogen almindelig koncert; for det første spilledes musik, som sjældent høres, nemlig kompositioner for 2 klaverer. Max Regers variationer over et tema af Beethoven og Brahms' Sonate i f-mol, og desuden ganske yndige variationer for firhændigt klaver af Schubert. Men for det andet tilstræbtes også noget andet og mere end glansfuldt spil og teknisk bravour. Det fremgik ikke blot af professor Uhdes instruktive indledninger til de enkelte værker, men så snart de to kunstnere satte sig til flyglerne, blev det hurtigt klart, at formålet var at levendegøre musikken, at realisere dens sjæl.\nDet lyder så selvfølgeligt; hvad andet formål kan en udøvende kunstner have? Men ikke desto mindre er det sjældent at høre en så intim indlevelse og en så myndig tolkning af musikken, som det her var tilfældet: en fuldkommen samstemthed i den tekniske udførelse og en lige så fuldstændig sammensmeltning af det musikalske foredrag.\nDet var virkelig en usædvanlig koncert, også en usædvanlig god koncert. E. S.\nNye starsprøvede musikpædagoger i 1960\nKLAVER Elsa Bøstrup og Ulla Dæhnhardt, København Else Fog, Charlottenlund Clara Lund Gabel, Haslev Gunna Hellemose Hansen og Karin Jordt, Århus Lotte Ryffel Kristensen, Bjedstrup skole, Alken ( udmærkelse) Minna Larsen, Vordingborg Knud Lund, Brabrand Karen Marie Morre Pedersen, Århus Else Rasmussen og Janne Savery, København Inger Elisabeth Skot-Hansen, København Bente Margit Svendsen, København Susanne Waage, Århus KLARINET Henning Christiansen, Hareskov VIOLIN Ringoldas Kaufmanas, Kgs. Lyngby VIOLONCEL Charlotte Aistrup, København SANG Fanny Magie, København\nÅRSBERETNING 21. februar 1961\nMusikpædagogisk Forening har siden sidste generalforsamling haft den sorg at miste fire højtansete medlemmer: Ernst Nielsen, Niels Borre, Edith Norrie og Emma Lykke Pedersen. Om dem alle gælder det, at de gennem dygtigt og samvittighedsfuldt arbejde var med at sætte niveauet for dansk musikpædagogik og dermed var med til at holde Mp Fs anseelse højt. Vi er dem megen tak skyldig for fællesskabet igennem mange år. Om Niels Borre gælder det særlige, at han som foreningens næstformand og formand i årene fra 1953 til 1956 i højeste grad tjente foreningen gennem sit aktive virke.\nVi er mange her, der husker Niels Borre som disse generalforsamlingers sprudlende og levende midtpunkt, og vi er også mange der kender hans energiske og kompromisløse stillingtagen i problemer, der angik de statsprøvede musikpædagoger. Mp F har lidt et stort tab ved hans bortgang.\nÆret været mindet om Ernst Nielsen, Niels Borre, Edith Norrie og Emma Lykke Pedersen.\nMedlemstallet i Mp F er siden sidst forøget med 2 fra 620 til 622 (afgang i I960: 18 medlemmer indmeldelse i I960: 20 statspr. musikpædagoger).\nI København er bosat 399 medlemmer, på Sjælland (uden for København) samt øvrige øer 97 medlemmer og i Jylland 116 medlemmer.\nDesuden har Mp F tre ekstraordinære medlemmer samt syv passive medlemmer.\nForeningen har fire æresmedlemmer: lektor Viggo Forchhammer, prof. Finn Høffding, prof. Thorvald Nielsen samt pianisten Alexander Stoffregen.\nBestyrelsen har i årets løb afholdt 10 møder, hvor foreningens anliggender er blevet drøftet.\nMp Fs arrangementer.\nBlandt de arrangementer for foreningens medlemmer, der er blevet afviklet siden sidste generalforsamling, er et velbesøgt weekend-kursus i marts med lektor, mag. art. Gunnar Heerup, der fortalte om og demonstrerede musikkundskab med unge mennesker, og med komponisten Bernhard Christensen, der viderebragte personlige erfaringer med arbejdet med børn fra »Den lille skole«. Til kurset var endelig knyttet et foredrag af universitetslektor, mag. art. Bent Stellfelt om »Nodeskriftens historie«.\n29. februar havde Mp F i samarbejde med »Studiekredsen for blokfløjtelærere« en medlemsaften med den fremragende blokfløjtespiller Ferdinand Conrad.\nl.jnni havde Mp F årsfest. Selskabet mødtes på Claudius's samling på Frederiksberg, hvor universitetslektor, dr. phil. Henrik Glahn viste rundt i den fornemme musikhistoriske instrumentsamling. Ved et selskabeligt lag senere i restaurant Josty i Frederiksberg Have, havde vi fornøjelsen af en lille koncert med Jytte Gorki Schmidt, Randi Teglbjærg samt lektor Frits Haase.\n15. novbr. talte Alexander Stof f regen om »Synspunkter i klaverundervisningen«.\n22. novbr. var Mp F medarrangør af en aften i Studenterforeningen med den belgiske komponist Henri Pousseur.\n7.-februar i år havde Mp F endelig i samarbejde med Modersmålsselskabet arrangeret en aften »Tale og sang« indledet med et causeri af lektor Viggo Forchhammer, hvorefter optrådte recitationselever fra Modersmålsselskabet og sangelever fra Mp F. To af de optrædende — en tale- og en sangelev — var indbudt af Svenska Sang- och Talpedagogförbundet til at optræde ved en elevaften i Stockholm den 9. februar.\nBestyrelsen gør sig mange anstrengelser for at finde frem til de emner, der måtte være til gavn, inspiration og glæde for medlemmerne. Mens de nævnte arrangementer efter vort skøn var vellykkede og velbesøgte, led vi forlis på et kursus i spansk guitarteknik med Jytte Gorki Schmidt. Bestyrelsen havde håbet, at interessen hos det undervisningssøgende publikum, som presser på for at finde udviklingsmuligheder under betryggende musikpædagogisk vejledning, kunne modsvares af en interesse hos de aktive musikpædagoger for dette ædle instrument. Kurset var lagt an som en indledende information i den spanske guitarteknik med henblik på, at musikpædagoger fra andre fag skulle kunne komme i gang med instrumentet på et hurtigt, koncentreret kursus, der med det samme som en nødforanstaltning skulle kunne udnyttes pædagogisk, og som i bedste fald over en periode med stadig fordybelse skulle kunne føre til, at der toges flere eksaminer med guitar som hovedfag. Der var grund til at tro, at det offentlige så på vore bestræbelser med betydelig interesse, således at der derfra ville være ydet tilskud til denne kursusvirksomhed.\nTilmeldingen til kurset var så ringe, at vi så os nødsaget til at aflyse. Reaktionerne har imidlertid været af en sådan art, at sagen sikkert dukker op igen, når en ny betryggende form at afholde kurset under er blevet fundet. Jeg vil også gerne nævne, at der til efterårsferien foruden Mp F's kursus var anmeldt to andre kursus i guitarspil af musikalske sammenslutninger, hvori Mp F's medlemmer er stærkt engageret. Uden at der på nogen måde fra os skal lyde besværinger over dette forhold, vil jeg dog gerne påpege det uhensigtsmæssige og urationelle i, at tre foreninger til en og samme periode planlægger ensartede kurser. Mp F er ikke den forening, der på forhånd afskriver mulighederne for en koordination af arrangementer med fællespræg.\nI Odense og Århus er der blevet afholdt en række velbesøgte møder og kurser. Odense-afdelingen fik idé til en strålende musikpædagogisk sammenkomst, en radiotransmitteret musikalsk »Hvem ved hvad« (i rådhushallen) mellem Odense-musikpædagoger og københavnermusikpædagoger, med indledende foredrag af musikchef Vagn Kappel samt en elevkoncert.\nÅrhus-afdelingen har bl. a. foranstaltet en studiekreds med Jolanda Radio, om den dramatiske interpretation i forskellige stilarter, samt i propagandaugen for den levende musik en elevkoncert i Århus Folkebiblioteks foredragssal. Hertil kommer en koncert fornylig med Jürgen LIhde og Renate Werner.\nI samarbejde med Danmarks Radio har Mp F som sædvanlig afholdt en række børnekoncerter i Radiohusets koncertsal.\nKoncerterne, der indtil sommeren I960 henhørte under radioens musikafdeling, hører siden sommeren under radioens underholdningsafdeling. Mp F håber på, at bestræbelserne for at give de yngste sans for musikkens værdier også igennem orkestermusikkens store apparat fortsat må have gode kår i de to parters fælles hænder.\n11. september fandt Mp F's årlige elevkoncert i Tivolis koncertsal sted. Det blev som sædvanlig en morsom og inspirerende eftermiddag, der viste hvad Mp F's dygtige pædagoger kan få ud af at arbejde med såvel store som srnå. Mange mennesker overværede opvisningen eller dele deraf og har således fået et indtryk af vort elevklientels standard, som det er jeg sikker på — må have virket inspirerende.\nMp F takker i særdeleshed kapelmester, professor Sv.\nChr. Felumb for imødekommenhed og velvilje over for foreningen ved gennemførelsen af dette arrangement. — Der skal også udtrykkes en tak til firmaet Hornung & Møller, der vederlagsfrit stillede salen i Bredgade til rådighed for Mp F til censureringen af de mange tilmeldte elever.\nJeg vil gerne på dette sted sige et par ord om udvælgelsen af det elevmateriale, der optræder ved Tivoli-koncerterne, og om hvilken sag der igennem nogle måneder er blevet ført en efter forholdene ganske heftig debat i »Musikpædagogen«. Som en undtagelse fra den selvfølgelige hovedregel, at der ved Tivoli-koncerten, som Mp F's præsentationskoncert, kun må optræde elever af statsprøvede musikpædagoger i de undervisningsfag, der var de pågældende pædagogers hovedfag, har der en årrække ved dispensation været givet adgang til optræden af elever af statsprøvede musikpædagoger, der ikke havde hovedfag i de discipliner, eleverne optrådte i. Særlig ofte har vi set elever ved denne lejlighed føre sig frem med blokfløjter, endskønt deres lærere er statsprøvede musikpædagoger med klaver som hovedfag. Disse elever har været igennem den normale censur, som har fundet deres præstationer så gode, at man ikke tog i betænkning at lade dem optræde på lige fod med elever af lærere, der havde hovedfagseksamen i det pågældende fag. Det er hvert år ved censuren et problem, hvorvidt man skulle lade disse hovedregelbrud, som begyndte på et tidspunkt før blokfløjteeksamen var etableret, fortsætte. Problemet vokser nu ved, at der i blokfløjte uddannes flere og flere pædagoger med dette instrument som hovedfag, pædagoger, som med rette kunne føle disse undtagelser som indgreb i deres ofte dyrt erhvervede rettigheder.\nBestyrelsen har til dette problem taget den stilling, at den fremover vil holde fast ved hovedreglen, at elever kun må optræde med deres lærers hovedfagsinstrument — med de fravigelser som akkompagnementsforhold og særlige sammenspilsforhold gør naturlige, samt at man som hidtil som undtagelser vil tillade censurkomiteen at antage særlige kvalitetspræstationer af elever, der optræder med instrumenter, der ikke er deres lærers hovedfag, når det skønnes hensigtsmæssigt af hensyn til koncerten.\nProblemet hovedfag-bifag har også været fremme i anden forbindelse. Bestyrelsen har ment det rigtigt at fastholde, at det korrekte i medlemmernes annoncering må være, at man kun benytter betegnelsen »statsprøvet musikpædagog« i forbindelse med det eller de fag, der er pædagogens hovedfag.\nDette synspunkt kommer lejlighedsvis til orde som notitser i »Musikpædagogen«s spalter. Vi mener, at det er forkasteligt, når betegnelsen »statsprøvet musikpædagog« bruges ud over de beføjelser, der er givet på eksamenspapiret, der siger: »Dette bevis giver N. N. ret til offentligt at betegne sig som statsprøvet musikpædagog i hovedfaget: xx«.\nLegater Le gatans øgninger sendes til Musikpædagogisk Forenings kontor, Frederiksborggade 50, København K, inden 15. april.\nAip Fs elevlegat, stiftet af Valdemar Esbensen til fordel for ubemidlede musikelever.\nKan søges af elever i violin, bratsch, cello og klaver. Eleverne skal være fyldt 8 år, men kan ikke modtage legatet efter at de er fyldte 21. Kun de medlemmer af Mp F, der har taget den fuldstændige fagprøve og som har været medlemmer af foreningen mindst et år, kan undervise legatnydende elever.\nMp F s m edle m siegelt, stiftet af Valdemar Esbensen til fordel for ældre eller syge medlemmer.\nMusikpædagog, frk. Augusta Jurgensens mindelegat, stiftet af frkn. Anna og Astrid Jürgensen.\nDøtre af legatstifternes kusiner og fætre samt ældreeller svagelige kvindelige medlemmer af Mp F kan efter ansøgning modtage legatportioner, navnlig til rekreationsophold.\nLegatkapitalens renter benyttes til understøttelse af ældre enker efter musikere, der ved deres død var aktive medlemmer af Mp F, eller trængende ældre kvindelige musikere.


Brión 2017: Top 20 Brión, Ferieboliger, Feriehjem & Lejligheder - Airbnb Brión, Galicien, Spanien\nBrión · Når som helst · 1 gæst\nCharmerende landsby ligger 10 minutter fra Santiago de Compostela med jord og swimmingpool. Det er ideelt for grupper op til 15 personer og har en stor terrasse og veranda til middage og fester kælder.\nTil fritid, er der også en Ping-Pong bord, en bordfodbold bord og to cykler mountainbike. Huset har 7 soveværelser, 4 af dem med dobbeltseng, 2 enkeltsenge og en enkelt og to ekstra senge i et værelse lige fra dem med dobbeltseng. Køkken, stue og 4 badeværelser er fuldt udstyret med redskaber, håndklæder, apparater, TV osv\nDet er overflødigt at nævne den fremragende beliggenhed, der giver mulighed være i centrum af Galicien, så du kan besøge de fleste af Galicien i daglige udflugter. Nyd Santiago, A Coruña, Rías Baixas eller Coast of Death eller bare slappe af i de umiddelbare omgivelser besøger den lokale svømmehal eller floden forskellige områder bad eller mange naturområder. Ejendommen har også en privat pool.\nCharmerende landsbyhus, beliggende i byen Brion, kun 10 minutter fra Santiago de Compostela. Ideel for grupper / familier, da det har 7 soveværelser og 4 badeværelser, alle opdelt på 4 etager. Minimum 2 overnatninger.\nSom en større fremhævning af huset er den pragtfulde udsigt over dalen Mahia, der kommer for at se byen Santiago de Compostela i det fjerne. Den private pool er orienteret således, at det er solrigt fra den stigende af solen, men har også en markise, hvis du ønsker at være i skyggen.\nVed placering nær centrum af Galicien kan du besøge næsten hele regionen på dagsture. Nyd Santiago de Compostela, A Coruña, Rias Baixas, Costa da Morte ... eller bare slappe af i det nære miljø i Balneario de O Tremo, Torres de Altamira, Carballeira de Santa Minia ... mange naturlige steder som gerne informere ejerne selv.


Ønsker du internationale behandlinger? - akupunktur-snorken.dk\njuni 4, 2020 juni 8, 2020 by akupunktur-snorken.dk\nHvad du skal overveje, før du vælger internationale behandlinger\nIgennem ens liv kan der hurtigt blive mange ting man skal have behandlinger for, og det er altid en hår dog langsommelig process. Der er stor forskel på de forskellige procedurere, om det er fordi du ønsker at få diverse skønhedsprocedurere og plastikoperationer eller leder efter en behandling for en svær sygdom. Alle de forskellige muligheder er valide, men det vigtige er at finde en behandlingsmåde der virker for dig, dine behov og din situation. Mange stedet kan der være rigtig lang kø eller et meget lille udvalg i Danmark og det kan derfor være probematisk hvis du leder efter at få lavet en behandling lige her og nu. Derfor er der mange der tyer til at tage til udlandet for at få lavere behandlinger af forskellige langs, for kunne vælge frit mellem specialister og undgå noget af ventetiden. Der er mange både fordele og ulemper ved internationale behandlinger, men det kan måske være noget for dig.\n– Hvor du ønsker at få behandlingen. Det er vigtigt at have lavet din research grundigt før du tager afsted, da det store udvalg du pluselig står overfor både har rigtig mange dygtige, men desværre også rigtig mange skumle specialister. Læs rundt på nettet om de forskellige, tjek reviews fra andre, hør dine venner ad om deres erfaringer og ring eventuelt til klinikken på forhånd, så du kan skaffe dig et billede af hvordan der er, og være sikker på, at du får hvad du betaler for.\n– Hvor hurtigt ønsker du processen lavet målt op mod, hvor mange penge du er villig til at give? Tit når du rejser til udlandet for at få lavet dine behandlinger kan du komme hurtigere tilværks hvis du er villig til at give lidt flere penge for det. Det er både relevant at tænke over i denne situation, hvad dit budget er, og hvor presserende det egentlig er for dig at få lavet hva du skal. Det kommer jo i høj grad an på, hvor akut situationen er.\n– Hvor pengene kommer fra. Hvis du gerne vil have en ordentlig behandling, bliver det hurtigt dyrt, da kvalitet koster. Prøver nogen at tage meget få penge for det, er der sikkert noget galt, og det er bedre at være på den sikre side. Hvis du mangler hjælp til at finansere din behandling kan du på Vivus finde kviklån der kan hjælpe dig igang.\nUndgå at blive ramt af konkurskarantæne


Nye maskiner | SK Havemaskiner\nVi har lige den nye havemaskine du søger.\nHos SK Havemaskiner er vi forhandlere af et hav af forskellige havemaskiner. Vi fører produkter fra mærker som:\nHos SK Havemaskiner ligger vi inde med et bredt udvalgt af nye havemaskiner til ethvert formål. Vi er sikre på, at vi har præcis den havemaskine du går og mangler, uanset om du skal bruge håndholdte havemaskiner, motorsave, hækkeklippere, løvblæsere, buskryddere, batterier til diverse havemaskiner og meget mere.\nFå den helt rigtige havemaskine med hjem\nHos SK Havemaskiner har vi over 25 års erfaring indenfor branchen, og vi står derfor altid klar til at give professionel råd og vejledning, så du kan få den helt rigtige havemaskine, der passer til din krav og behov.\nDerfor skal du vælge SK Havemaskiner\nHos SK havemaskiner står vi altid klar til at hjælpe vores kunder med at finde frem til hvilken type havemaskine, der passer bedst til deres situation. Ydermere står vi også klar til at hjælpe dig med ethvert problem du måtte have med havemaskiner. Vi kan reparere langt de fleste havemaskiner, og vi er sikre på, at vi også kan reparere din.\nVi er forhandlere af nye såvel som brugte havemaskiner, og vi er sikre på, at vi har lige den havemaskine, som passer til dig. Vi bygger vores virksomhed på tilfredse kunder og vores mål er altid, at du vil gå herfra med den helt rigtige havemaskine, og med en god mavefornemmelse.\nKontakt os og hør mere om vores nye maskiner\nHvis du står og mangler en ny havetraktor, motorsav eller noget helt tredje, så tøv ikke med at tage kontakt til os. Vi står klar til at give både råd og vejledning.


Gældende fra d. 15-03-2020\nVi har leveringsaftaler med DAO pakkshop, GLS, Bring og PostNord, som alle bringer til enten din dør eller nærmeste pakkeshop.\nNår du har lagt en vare i kurven og vil afslutte handlen, skal du bl.a. vælge forsendelsesmåde inden ordren kan godkendes. Den billigste forsendelsespris er altid valgt, men du kan frit vælge den pris og leveringsmetode, der passer dig bedst.\nFri fragt kun Danmark\nVi har fri fragt over 600 kr. Ved fri fragt benytter vi kun GLS pakkeshop.\nFrost forsendelser er dog undtaget uanset hvad der står på ordre bekræftelse, der leveres med PostNord eller HP Therkelsen. Du får et opkald før vi sende for at være sikker på at der er nogle hjemme.\nLevering udenfor de danske grænser, får en tillægspris.\nVores pakkeleverandører har mange forskellige leveringsmåder som du kan vælge imellem:\nLevering til pakkeshop eller -boks\nOmdeling til erhverv. Vi lever direkte til virksomheder. Giv os besked i god tid.\nNogle varer skal transporteres specielt og har derfor kun én eller evt. to leveringsmuligheder. Det gælder for:\nFrostvarer (for at varerne skal nå frem frosne)\nMeget store pakker\nVi er også i gang med et samarbejde med Swipbox om at undgå forsendelsesemballage. Det foregår ved at dine varer bliver sendt i en forsendelseskasse, der bliver leveret til den nærmeste Swipbox. Når du henter dine varer, tager du dem blot ud af kassen og lader kassen blive tilbage i boksen. På den måde kan pakkeemballagen genbruges igen og igen.\nAlle ordrer pakkes og sendes samme dag.\nBestiller du pakke fragt med PostNord, inden kl. 17.00. Du vil derfor som oftest modtage dine varer allerede førstkommende hverdag, efter du har placeret din ordre.\nBestiller du med GLS, er tidsgrænsen kl. 15.00. Du vil derfor som oftest modtage dine varer allerede 2-3 hverdag, efter du har placeret din ordre.\nVi har altid mange af varerne på lager. Har du dog bestilt en vare, som vi ikke har på lager hos Insektprotein.dk, skal du påregne en længere leveringstid 5 -14 dage. Ofte vises hvornår vare forventes at komme på lager. Du vil modtage en bekræftelse på mail, når din pakke har forladt vores lager. I tilfælde af at vores egen larve produktion eller vores leverandører har udsolgt af en specifik vare, giver vi dig naturligvis besked.\nHvis du i tilfælde af forsinket levering ønsker at hæve købet, har du ret til at få dine penge retur inden 14 dage. se vores handelsbetingelser omhandlende dette emne.\nVi tilstræber at pakker der sendes fra Insektprotein.dk kan spores med track & trace. Når vi har afsendt din pakke, vil du modtage en mail fra pakkeleverandøren med et link til en tracking service. Via linket kan du følge med i din pakkes rejse og se hvor langt den er kommet.\nDu får besked på mail og sms når din pakke kan hentes i pakkeshop eller -boks.\nEr der ikke sporing på Deres forsendelse har vi informeret om denne manglende sporing i indkøbskurven.\nHos Insektprotein.dk går vi op i miljøet og ind for genbrug. Derfor kan du vælge at din pakke bliver sendt i genanvendt emballage. Det betyder at de kasser vi modtager vores varer i, bliver brugt til at sende dine varer i.\nFlamingo er no-go\nVi har bestemte krav til vores emballage, og skyr bl.a. derfor væk fra unødvendig brug af flamingokasser og -fyld, da det ikke er miljøvenligt og er svært at genbruge. Faktisk nægter vi at modtage produkter i kasser med flamingofyld. Derfor har vi har sat krav til vores leverandører om at de bruger genanvendelig emballage. De krav har vi også overført til os selv.\nDog er vi nødsaget til at bruge flamingokasser til forsendelse af frostvarer, da produkterne skal kunne holde deres temperatur under transporten. Vi håber på at kunne finde et bedre og mere miljøvenligt alternativ. De flamingokasser vi sender varer i har været brugt til samme formål før.\nVi stræber efter at formindske vores brug af plast, ved kun at bruge det mest nødvendige til at pakke produktet ind i. Det vil sige ingen store poser med masser af luft, men propfyldte og tætlukkede poser. Vi bruger også plastikdåser, som du kan genbruge når de er tomme.\nVi søger pt. efter plast der er godt for miljøet og som er biologisk nedbrydelig, så det ikke skader naturen.\nBruger vi plast er det af de typer der kan genanvendes.\nVarer sendes i FSC-certificeret emballage\nDine varer bliver pakket i papkasser med FSC-mærke, der er din garanti for at emballagen er bæredygtig. Materiale med FSC-mærke kommer fra skove, hvor der kun bliver fældet de træer, som skoven kan nå at erstatte. Der tages også hånd om at beskytte dyre- og plantelivet i skoven, samt at skovarbejderne er uddannet, lønnet og har ordentligt sikkerhedsudstyr. FSC-mærket sikrer dig at det er overholdt.\nMiljøvenligPakning har fokus på genanvendelig emballage\nStørstedelen af alle pakker der sendes i Danmark, bliver sendt af virksomheder. Det bliver til mange tons emballage om året og det er hårdt for planeten. MiljøvenligPakning er en sammenslutning af virksomheder, der alle går op i at skåne miljøet og er bekymret for den indvirkning emballage har på Jordens ressourcer.\nMedlemmer vælger selv hvordan de vil hjælpe miljøet, men det der går igen, er at minimere forbruget af emballage. Man kan skære ned på pappet, ved at bruge kasser der har samme størrelse som varen. Emballage fremstillet af genbrugsmateriale i høj kvalitet, sikrer at det kan anvendes igen og igen. Der printes kun de nødvendige følgesedler til pakken, og kassefyldet er miljøvenligt og kan genbruges.\nVi er medlem af MiljøvenligPakning og vi holder af miljøet.


Tips til bløde læber - Mosolyorszag.com\nTips til bløde læber\nHuden på en persons læber er påvirket af elementer, der omfatter indre sundhed, miljøeksponering og hydrering niveauer i kroppen. I modsætning til huden på andre områder af kroppen producere læber ikke en naturlig olie for fugt. Bløde læber vedligeholdes ved at nå og opretholde et godt niveau af fugt i læberne.\nDrikkevand holder læberne bløde ved at hjælpe hudceller opretholde et godt niveau af hydrering. Tørre læber, ligesom tør hud, opstår, når en person er dehydreret. Tres procent af den menneskelige krop består af vand, og det er ansvarlig for funktioner, der omfatter at fjerne giftstoffer fra vitale organer og overføre næringsstoffer til cellerne. Drikke om otte kopper af otte ounces vand holder om dagen hudens celler fra tørring.\nLæbepomade sæler i læber fugt og beskytter dem mod skadelige elementer i miljøet. Bunden af læbepomade bør være en ingrediens som råolie og bivoks. Basen er elementet i læbepomade, at sæler i fugt. Blødgøringsmidler ligesom aloe eller lanolin er føjet til læbepomade til at blødgøre læber. De ekstra vitaminer og næringsstoffer i lip balm arbejde at regenerere beskadigede væv. Nogle balsam også beskytte læber fra solen med en ingrediens med mindst SPF 15.\nNår tørhed forårsager den øverste lag af huden på læberne til at skrælle, kan læbe eksfoliering fjerne den beskadigede hud og afsløre den ny og blødere lag af huden under den. Den enkleste metode til læbe eksfoliering er forsigtigt at gnide en fugtig vaskeklud på tværs af læberne. Multifunktionelle kommercielle læbe eksfoliering scrubs er også tilgængelige, med ingredienser, fugter, reducerer tegn på ældning og eksfolierer.\nGel i en aloe vera plante er en naturlig fugtighedscreme. Det tiltrækker fugt fra omgivelserne ved at indsamle enhver vand dampe i luften. Hvis aloe er anvendt direkte på læberne, vil dens evne til at tiltrække fugt fastholde læbe blødhed.\nHuden på en persons læber er lig hud andre steder på kroppen, når det kommer til at afspejler kroppens generelle sundhed. Fødevarer, der er rig på næringsstoffer, såsom frugt og grøntsager, kan forbedre den tilstand og udseende af læberne. Fødevarer eller kosttilskud, der indeholder vitaminer B og E er især nyttige i at opnå bløde læber.\nTips til effektiv håndvask\nEasy Tips til at øge HDL niveauer\nTips til at afslutte dypning tobak\nTips til veer\nHurtige Tips til at tabe sig hurtigt\nNaturlig skønhed Tips til vinter\n• Hvordan skal man behandle med hjertesorg\n• Dental Seler procedurer\n• Tonsillitis symptomer\n• Arkansas Medicaid indkomst krav\n• Årsagerne til en overaktiv blære\n• Virkningerne af Tribulus Terrestris\n• Farerne ved Mælkebøtte te\n• Kan en Person holde Private forsikring når de er på Medicaid?


Det der med at date på Tinder.... | Forum.woman.dk\nDet der med at date på Tinder....\nSkrevet 30. okt 2017, 22.09\nÅh piger... Jeg er simpelthen ved at give op. Jeg har været single de sidste 3 år, hvilket har været et bevidst valg, og jeg har undgået forhold pga flere årsager. Men siden maj har jeg egentlig for første gang i lang tid, haft lyst til at have noget mere seriøst med en. Jeg bor desværre i en lille by, hvor alle kender alle, og man møder ikke nogen nye sådan lige. Derfor har jeg tyet til Tinder. Jeg har mødt op til flere derfra, men jeg har ikke mødt en hvor kemien bare var der, eller også har fyren bare været useriøs. Jeg havde så mødt en, som jeg endelig troede at der kunne blive noget, og han virkede virkelig oprigtig og sød. Han sagde dog at han havde nogle commitment issues, men jeg valgte at lade ham tvivlen komme til gode. Efter 3 dates og en MASSE skrivning med mindre "kærlighedserklæringer", så har han pludselig valgt at trække stikket, fordi han er presset, og stresset. Hvilket jeg tror er noget bullshit, for det var vitterligt fra den ene dag til den anden. Nå men, det nu ikke fordi jeg nåede at få følelser for ham, men det er mere princippet i at nu skal jeg starte forfra med en anden igen... Og jeg orker bare ikke hvis det også skal være en fiasko.. Jeg er begyndt at tro, at det har noget med mig at gøre, men jeg ved bare ikke hvad. Eller om det bare kan være Tinder mentaliteten? Er der nogle, som har haft det på samme måde? Det er så rart at høre, hvis man er samme båd som andre..:(\nSkrevet 1. nov 2017, 11.07\nJeg har været single i 4 år. Jeg har faktisk kun datet én på de 4 år, hvor vi så hinanden et par uger og så var det ikke noget alligevel (fra hans side) og ellers har jeg kysset lidt rundt med folk jeg har mødt i byen osv. Intet seriøst eller længere varende. Jeg har prøvet tinder, men det er overhovedet ikke noget for mig. Har skrevet lidt med nogle derinde fra og mødt en enkelt, men jeg synes bare det er så overfladisk og nej.. Det virker som om de fleste ser tinder som en sex-dating app. Hvertfald får jeg enten lumre beskeder og ellers er det sådan noget "Er du i byen iaften?" Enkelte har jeg dog haft almindelige samtaler med, men der går den hurtigt død. Dog kender jeg flere der har mødt deres kærester på tinder. Jeg har simpelthen valgt at fokusere på andre ting end mænd og flirteri. Han kommer, når han kommer. :)\nSkrevet 1. nov 2017, 11.16\nDu har nok ret. Måske jeg i virkeligheden bare heller ikke har lyst til en møde en kæreste på Tinder. Synes ikke det er så romantisk, så måske det også holder mig tilbage. Det er nu heller ikke fordi jeg har SÅ stort et behov for at have en, men jeg er lidt i standby, synes jeg lige nu :| Jeg går bare og venter på at skal starte på studie i århus til februar. Indtil da bor jeg langt ude på landet, i en lille by hvor alle kender alle. De veninder som jeg har, der bor tæt på, de har alle kæreste, så kan godt føle mig lidt ensom til tider... :/ Jeg synes det er sejt, at du er så afslappet omkring det, at "han kommer, når han kommer", for det er jo rigtig nok. Hvor gammel er du, om man må spørge?\nSkrevet 3. nov 2017, 11.14\nJeg er 26 :) Nej, det er jo også det. Der er jo mange der møder sin kæreste der, men du har helt ret i at det er uromantisk. Når børnene engang spørger, hvor I har mødt hinanden "På en dating app, hvor man kun sviper til højre hvis man synes personen ser attraktiv ud" ;-) Ej spøg til side, og alligevel ikke. Det er jo rent udseende man kun kigger på tinder og mange tager det ret useriøst. Som jeg også skrev i en anden tråd herinde, så er det en utrolig kedelig tendens at man nærmest kun møder hinanden over nettet idag. Ingen kigger op fra sin tlf og ser hvem der står foran dem, som i gamle dage. Mine forældre mødtes fx i toget, min venindes forældre mødte hinanden gennem uddannelse, utroligt nok har oliver bjerrehuus fundet sin kæreste i netto. Det er da meget mere "reelt" hvis man kan sige det sådan, at møde folk ude i den virkelige verden. Jeg lagde mærke til for lidt tid siden, da jeg var i kbh, hvor mange flotte mænd jeg egentlig gik forbi. Men vi har så travlt med vores smartphone og alt muligt andet, at vi ikke ser hvad der er omkring os. Dog turde jeg ikke selv stoppe en af de flotte mænd jeg så, men gid jeg turde! Det må være mit næste projekt. Det værste der kan ske er de afviser, også ser man dem alligevel aldrig igen. Den nye serie på tv 2 "perfekte steder" er virkelig fascinerende omkring det at møde hinanden udenfor de sociale medier. Den må du se! Jeg tror på at når vi "jagter" kærligheden, så får vi ikke den rigtige. Når man dater, så har man jo nærmest en tjekliste ubevidst. "Hvad laver han?" "Hvad har han af hobbys?" "Matcher vi hinanden?" Istedet for at fokusere på kemien og hvilke følelser man får fra hinanden. Jeg synes det er noget pjat, at gå efter en fyr/kvinde som fx er højt uddannet, så høj, så bred, går op i dit og dat. For det har ingen betydning i sidste ende, hvis bare man kan snakke sammen og have det godt sammen. Det vigtigste må da være vi kan kommunikere, forstår og acceptere hinanden. Så fuck om han er vvs'er eller kasse medarbejder i lidl. Jeg tror på at der en til os alle sammen og jeg tror på at den rigtige forelskelse kommer når vi mindst venter det og på et tidspunkt der bare ikke passer i vores liv. Der hvor vi bliver NØD TIL at gøre plads til denne her person, fordi vi bare ikke kan undvære, selvom det bare er det værste tidspunkt ever. Men vi gør plads til ham/hende alligevel, fordi vi simpelthen blev ramt. Det har jeg prøvet én gang med min eks. Han var lige blevet skilt og havde et barn. Han boede hos forældrene og havde ingen planer om at skulle finde en lige nu. Jeg havde set et par fyre, hvor de bare ikke gik. Jeg var dødtræt af mænd, og ville slet ikke have noget med dem at gøre! Jeg fokuserede kun på min uddannelse og ville hverken i byen eller noget som helst, hvor jeg kunne møde mænd. *griner* men så mødte jeg ham. På min skole. Vi var igang med den samme uddannelse, men gik i hver vores klasse og var forskellige steder i forløbet. Jeg så ham og synes han så SÅ godt ud. Jeg holdte øje med hvornår han gik ud og røg, og gik også ud når han var der. Det endte med at jeg spurgte ham til råds om en opgave hvor han hjalp mig. Vi begyndte at drikke kaffe sammen om morgenen og skrive en del sammen. Vi blev kærester efter 2 uger fra første snak. Det var simpelthen en stormende forelskede. Helt fantastisk! Desværre holdte det ikke mellem os. Vi kunne simpelthen ikke kommunikere ordenligt sammen. Vi misforstod hinanden konstant og blev uvenner over misforståelser. Vi gik fra hinanden i ro og mag, vi har sidenhen prøvet at være venner, men det kan vi bare ikke. Ikke fordi vi bliver uvenner, men vi har bare noget overfor hinanden der blusser op, selvom vi ikke ønsker at være sammen som kærester. Venner bliver vi nok aldrig, men vi skriver sammen engang imellem og lige høre hvordan det går, og vi ønsker hinanden det bedste i fremtiden. Han har haft 3 kærester siden mig, men har sagt at det stadig kun er mig han har følt den der vilde forelskelse med, selvom vi bare ikke passede sammen. Vi begge er enige om at det var en fantastisk forelskelse, men at vi simpelthen ikke skal være sammen. Jeg tvivler på jeg oplever det igen, men jeg håber det inderligt. Også håber jeg inderligt at det bliver med en, hvor vi kan kommunikere bedre sammen end min eks og jeg!


'Havelågen' fylder 10 år - men nu bruger vi den anderledes - TV 2\n23. aug. 2017, 22:14\nHashtagget #prayforparis blev brugt under flere terrorangreb i Paris. Foto: TOBIAS SCHWARZ / Scanpix\nBrugen af hashtags har ændret sig med tiden. Men ikke til det bedre, mener ekspert i sociale medier.\nDet er fire streger, som krydser hinandens veje. To på den ene led, og to på den anden led.\nInden det sociale medie Twitter blev etableret i 2006, havde stregerne ikke en stor betydning. Ingen - udover computerprogrammører - kendte for alvor til #-symbolets betydning.\nDet blev mest af alt brugt til kanalsøgninger, og i telefonen hed - og hedder de fortsat - 'firkanter'.\nMen i dag er det stort set almen viden, at det går under navnet 'hashtag'. Og det er takket være Twitter, forklarer Thomas Bigum, som er ekspert i sociale medier og holder foredrag om blandt andet hashtags.\n- Twitter er grundlæggeren af hashtags. Det blev skabt for at sætte beskeder i kategori, så alle brugere på det sociale medie hurtigt kunne kommunikere sammen inden for et område.\n#JeSuisCharlie blev brugt globalt\nNu fylder 'havelågen' eller 'firkanten', som hashtags også bliver kaldt, 10 år.\nGennem tiden har adskillige hashtags været populære. Men et af de mest brugte er #JeSuisCharlie i forbindelse med terrorangrebet mod satiremagasinet Charlie Hebdo i Frankrigs hovedstad, Paris. Her skrev brugerne lige efter angrebet omkring 6500 tweets i minuttet.\nOgså hashtagget #PrayForParis er blevet brugt adskillige gange for at vise sympati for flere terrorangreb i byen.\nSiden hashtags opståen på Twitter er der sket meget i måden, folk bruger dem på, fortæller Thomas Bigum.\nHashtag er eksempelvis også i dag at finde på flere sociale platforme som Facebook, Twitter, Snapchat og Instagram.\n- På Instagram går flere personer væk fra dets oprindelige forbrug. De skriver eksempelvis #byronbay, som er en strand i Australien, selvom de står på Amager Strand, siger han.\n- Det er udelukkende kun for at få likes.\nIfølge Thomas Bigum ødelægger den nye form for hashtag den oprindelige tanke med symbolet.\n- Kategoriseringen af hashtag lider under det. Likehuntere gør det til en sport at tagge populære områder, da flere brugere på den måde vil se deres opslag. De spammer det gamle system.\nHashtags tilføjer udtryk\nDet er ikke kun måden at bruge kategoriseringen af hashtags på, der har ændret sig.\nThomas Bigum peger også på, at hashtags i dag bruges til at udtrykke sig på en ny måde skriftligt. Folk opfinder ofte på deres egne hashtags, da det er den hurtigste måde at formidle en stemning kort og præcist.\n- I 00'erne kom smileys, som blev brugt til at illustrere ens humør. De tilføjede noget til skriftsproget. Vi manglede et humør. Det udviklede sig til emoijs. Det samme er gældende med hashtag. Nu kan man kombinere smileys og hashtags til at fortælle meget mere præcist, hvad man mener, siger han.\n- Hvis man skriver et tweet, tilføjer en smiley, og bagefter skriver "#ironi", er det selvforklarende og meget hurtigere end at tilføje: "Jeg mente det ironisk".\nMen nu har hashtag været tilgængelig i et årti. Spørgsmålet er blot, om det bliver hængende?\n- De kommer ikke til at gå væk. Smileys forsvinder heller ikke lige sådan. Hvis det gør, er vi ude i mange generationer fremad, hvor skrift også er væk, siger Thomas Bigum.\nTwitter: Populære hashtag gennem tiden\nI 2013 deltog tidligere fodboldspiller Allan Simonsen i 'Vild med dans'.\nHver gang programmet var i sendefladen, tweetede folk løs på Twitter. Også Dansk Boldspils Union brugte hashtagget.\nI årets program stemte mange på Allan Simonsen uden at se programmet. Koden 'ALS', der i starten skulle bruges for at stemme på ham, blev flittigt delt på de sociale medier, for at fodboldhelten skulle få så mange stemmer som muligt. Allan Simonsen endte dog ikke med at vinde.\nDanske kvinder vakte i 2015 opsigt på Twitter med deres oplevelser med sexisme og overgreb - i så høj grad, at hashtagget #jegharoplevet blev brugt tusindvis af gange.\nDe danske kvinder var inspireret af Norge, hvor kvinder de seneste dage fortalte om deres grimme oplevelser på et lignende hashtag.\nFoto: FREDERICK FLORIN / Scanpix Denmark\nEfter terrorangrebet på satiremagasinet Charlie Hebdo i Frankrigs hovedstad, Paris, udtrykte mange deres sympati med ofrene for massakren på Twitter.\nDe dramatiske døgn i 2015 førte til, at hashtagget #JeSuisCharlie - Jeg er Charlie - blev det mest anvendte hashtag på Twitter nogensinde.\nHashtagget blev også kopieret, da der skete terrorangreb i andre storbyer. Eksempelvis #JeSuisBerlin og #JeSuisStockholm.\nFoto: MARCUS CONSTANTINO / Scanpix Denmark\nEfter at betjenten George Zimmerman i 2013 skød og dræbte den ubevæbnede sorte, 17-årige Trayvon Martin - og blev frifundet for drab, lød startskuddet til bevægelsen Black Lives Matter.\nDet er i dag en international bevægelse, der blev mobiliseret først på Twitter. Det er en bevægelse, der har til formål at bringe folk sammen for at skabe et retfærdigt samfund for sorte mennesker.\nGerningsmanden bag terrorangrebet i København i 2015 fik danske muslimer til at frygte, at hans handlinger ville skabe splid i det danske samfund.\nDet fortalte den 34-årige danske muslim Maryam Hussain til Politiken.\nHendes rørende ord lagde navn til et hashtag, der blev delt flittigt på sociale medier.\nPå opfordring fra Alphabeat-forsanger Stine Bramsen begyndte adskillige danskere i 2015 at dele billeder af deres appelsinhud, skæve lemmer, ar og andre imperfektioner for at sætte fokus på, at alle er smukke, som de er. Det var under hashtagget #SmukSomJegEr.\nI en periode var det muligt at følge kræftramte Bjørn Frost.\nHashtagget blev startet af Sebastian Lynggard, der ikke var venner med Bjørn Frost, men blot synes, at Bjørns kamp mod kræften var en af de mest inspirerende historier i 2015. Hashtagget #JegDrikkerMedBjørn blev et stort hit, som mange brugte for at vise deres sympati med ham.\nHele Danmark fulgte med, indtil han døde i januar 2016.\nFoto: Samira Nawa, Facebook\nEn kampagne lanceret af folketingskandidat Samira Nawa (R) gik efter 24 timers gang på de sociale medier viralt.\nKampagnen centrerede sig om nydanskeres rolle i samfundet og var igangsat i forlængelse af den daværende flygtningedebat.\nDen grundlæggende ide bag kampagnen var at "udfordre den meget ensidige flygtningedebat, der præger valgkampen" ved at sætte spotlight på positive personlige fortællinger. Kampagnen fandt sted i 2015.


Gravel Bikes i høj kvalitet → Gode priser hos Jensen Cykler\n20.000,00 kr - 29.999,99 kr (11)\n30.000,00 kr - 39.999,99 kr (4)\n40.000,00 kr og derover (1)\nFå det bedste fra begge verdener med en gravel bike!\nMed sin høje komfort og specielle design sikrer gravelcyklen dig en lynhurtig og god oplevelse på skov- og grusstier såvel som asfalt. En gravel bike er det helt rette valg for dig, der ønsker en cykel, som du kan bruge året rundt i alle typer terræn. Få en cykel, der blander transport med sjov – du vil ikke fortryde det!\nHer på siden finder du gravel cykler af mærket Specialized, samt fra vores eget kvalitetsmærke JENSEN, der er håndbygget fra bunden.\n2022 SPECIALIZED DIVERGE SATIN GRÅ\nJENSEN GRAVEL GRX 2x10 SPEED BRUN\nJENSEN GRAVEL GRX 2x10 SPEED SORT\nJENSEN GRAVEL SL CARBON SHIMANO TIAGRA\n2021 SPECIALIZED DIVERGE COMP E5 GLOSS BLUSH\nJENSEN GRAVEL SL CARBON MATSORT SHIMANO 105\nJENSEN GRAVEL SL CARBON BLÅ GRX 1x11 SPEED\nJENSEN GRAVEL SL CARBON SORT GRX 1x11 SPEED\nJENSEN GRAVEL SL CARBON GRX 1x11 SPEED KOBBER\nJENSEN GRAVEL SL CARBON KOBBER GRX 2x11 SPEED\nJENSEN GRAVEL SL CARBON SORT GRX 2x11 SPEED\nSPECIALIZED DIVERGE EVO EXPERT E5 FLAKE SILVER\nJENSEN GRAVEL SL CARBON GRX Di2 1X11 SPEED KOBBER\nJENSEN GRAVEL SL CARBON GRX Di2 1X11 SPEED MATSORT\nJENSEN GRAVEL SL CARBON GRX Di2 1X11 SPEED BLÅ\nJENSEN GRAVEL SL CARBON KOBBER GRX Di2 2X11 SPEED\n2022 Specialized Diverge Sport Carbon Limestone\n2022 SPECIALIZED DIVERGE ELITE BLÅ\nJENSEN GRAVEL SL CARBON SRAM RIVAL/APEX 1x11 SPEED\n2022 SPECIALIZED CRUX COMP SATIN SMOKE\n2022 SPECIALIZED CRUX COMP ARCTIC BLUE\n2022 SPECIALIZED CRUx EXPERT DOVE GREY\nGravel Bikes – Når du skal rulle nemt gennem naturen\nEn gravel bike er en cykel, der er lavet specielt til at kunne køre i både hårdt terræn og på rolige asfaltveje. Overordnet set er en gravelcykel et miks af en mountainbike og en racercykel. Den har samme udformning som en racercykel, men bredere styr og hjul som en mountainbike. Med det bedste fra begge verdener, kan gravelcyklen modstå udfordringer i al terræn, på landevejen såvel som i skoven. Derudover giver den dig en høj grad af komfort. Kort sagt, er gravelcyklen den perfekte all-road-cykel!\nCykler til ethvert formål\nEr du derimod på udkig efter en cykel, vis design er specifikt målrettet til den danske natur, skal du i stedet for tage et kig på vores mountainbikes. Her finder du et bredt udvalg af cykler, der kan modstå ethvert bump i skovbunden!\nSkal byen derimod cykles tynd, skal du have en let og velkørende cykel. Dertil anbefaler vi en citybike. Jensen Cykler har et stort udvalg af citybikes til herrer samt citybikes til damer. Med en citybike får du en velkørende cykel, der bringer dig hurtigt fra A-B. Se også vores elcykler og børnecykler. Vi har alt til hele familien!\nDerudover har vi et bredt udvalg af alt tænkeligt tilbehør til cykelturen. Vi tilbyder både cykelhjelme, beklædning, vedligeholdelsestilbehør – listen er lang! Du kan altid være sikker på at finde, lige hvad du mangler hos Jensen Cykler.\nHos Jensen Cykler står vi altid til rådighed, hvis du skulle have spørgsmål og betænkeligheder, inden du køber din nye gravel bike. Du kan altid give os et kald på telefon 86 15 55 99 eller sende os en mail på info@jensencykler.com. Desuden kan du sende os en besked via vores kontaktformular på hjemmesiden – så vender vi tilbage hurtigst muligt!\nJensen Cykler har mere end 40 års erfaring inden for salg af cykler. Vi er den eneste butik i danmark der har sit egen mærke og produktion hvor du kan få bygget din gravel cykel lige som du ønsker det. Leveringstiden for specialbygget gravel cykler er ca. 1-2 uger afhængig af sæson travlheden. Hos os kan du være sikker på altid at finde et godt tilbud på en gravel bike!\nVil du være sikker på at få den bedste gravel cykel til dig og dine behov, er du velkommen til at komme forbi vores butik og se de lækre cykler i virkeligheden.\nVi ligger på Vestre Ringgade 27-29 i Aarhus C.


Fagfaglig undervisning - Skole-Kirke Tjenesten\nMaterialer / Emner\nEngle - inspirationskasse om engle\nHvad er skt\nVåben & Våbenfred\nTungen er en af kroppens mindste lemmer, men når alt kommer til alt, er ord og gode talegaver formentlig et af de stærkeste våben i verden.\nArbejd med konflikter og konfliktløsning. Læs om Josef og hans brødre - David, der fældede kæmpen Goliat med en simpel stenslynge - og jættepigen Skade, som mødte op hos aserne iført fuld udrustning, men endte med at gå derfra som en gift kvinde.\nAlle elever får en læsebog (A5) og en arbejdsbog i farver (A4). Læreren modtager en oplæsningsbog og en udførlig lærervejledning..\nMålgruppe: 2. - 4. klassetrin\nKalkmalerier - danskernes første billeder\nEleverne får viden om baggrunden for kalkmalerier, og hvor man stadig kan opleve disse gamle bibelske og mytiske billedudtryk. Hvad er Biblia Pauperum og er det rigtigt at Luther helst så alle kalkmerier fjernet?\nMaterialet indeholder bl.a. forslag til, hvordan eleverne selv kan lave kalkmalerier. Kan fint bruges sammen med materialet 'Klostre og kloster liv' samt tegneserien om Stygge Krumpen\nMålgruppe: 4. - 7. klassetrin\nKlostre og klosterliv\nMed den fremtrædende placering mange klostre har i det danske landskab, vil mange spørge:\nHvad er det for nogle bygninger,\nhvad er der foregået bag de tykke mur,\nog hvad bruges bygningerne til nu?\nUndervisningsmaterialet, der indeholder såvel lærer- som elevstof/opgaver, har omdrejningspunkt i overgangen\nfra katolicisme til protestantisme og redegør for munkevæsenet og de forskellige klosterordener.\nStygge Krumpen - en lille brik i den store kirkehistorie\nLad eleverne læse den sjove og spændende tegneserie - der findes i klassesæt - som optakt til en kort fakuel redegørelse for tiden omkring reformationen, om hvordan konflikten blussede mellem forholdet til penge, tro og anseelse.\nDet korte oplæg indeholder faktuelle oplysninger om katolicisme, Luther og naturligvis hele scenariet omkrig Børglum.bispen, Sygge Krumpen. Julekalenderen er stadig aktiv på http://ucn.bunker43.dk/\nSKYLD, KÆRLIGHED, ANGST, FRIHED og TRO\nOmdrejningspunktet er Søren Kierkegaard og det overordnede formål med projektet er, at få eleverne til at reflektere over grundlæggende tilværelsesspørgsmål ud fra fem centrale eksistentielle begreber i SKs tænkning og sætte dem i relation til deres egen hverdag og tilværelse.\nMaterialet indeholder tegneserie til alle elever, interaktiv web www.paakant.dk , læreroplæg og tatoveringsmærker med Kierkegard-citater, tilbydes.\nFlotte plakater tilbydes hver tilmeldt klasse\nMålgruppe: 7. - 10. klassetrin\nHvorfor ligner mange kirker hinanden? Og hvorfor er de nyere kirker helt anderledes?\nBrug denne hjemmeside, der indeholder både lærer- og elevstof samt fire små videoer om forskellige kirkebygninger til at give eleverne en forståelse for hvordan kirken har forandret sig op gennem tiderne og som optakt til et besøg i den lokale kirke.\nSå skal vi på 'kirketur'www.kirketour.dk\nHer kan du finde små videoer og undervisningsmateriale for mellemtrinnet om kirken gennem tiderne\nMålgruppe: 4. - 6. klassetrin\nBestilling af login til lærervejledning her\nHØST - i bibelsk og historisk perspektiv\nDen overordnede tanke med dette tværfaglige undervisningsmateriale er at give eleverne et indblik i begrebet HØST, som det kommer til udtryk i Bibelen, historien, kulturen, litteraturen, musikken og kunsten - alt det, som er den kristne kulturarv.\nDer medfølger en cd med høstsalmer og -sange indsunget af Sct. Catharinæ Kirkes børne- og ungdomskor pog Sindal Kirkes børne- og ungdomskor.\nMålgruppe: 5. - 7. klassetrin


Apartments near Railway Station i Novosibirsk til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nStreet Cheluskintsev, Zheleznodorozhny, Novosibirsk, Rusland, 630004 - Se på kort\nTwo-Bedrooom Apartment - Cheluskintsev Ulitsa 14\nMere om Apartments near Railway Station\nNår du besøger Novosibirsk, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartments near Railway Station, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartments near Railway Station tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartments near Railway Station til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Novosibirsk.\nDette overnatningssted har ingen reception. Nøglerne kan hentes her: ул. Ленина, 88, 630132 Новосибирск. Du bedes give Apartments near Railway Station besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (20)Par (5)Rejsende alene (5)Familie med små børn (7)Gruppe (4)


Få særleverance fra grøntmarked i Milano - Prima frugt\nSkrigrøde tomater, træmodne appelsiner, artiskokker og alverdens friske, sprøde fristelser specielt udvalgt fra grøntmarkeder i Milano og Verona til dit professionelle køkken.\nServér en ægte, autentisk bid af Italien, når du tilfører dine retter særudvalgte grøntsager, som er nøje udvalgt på markeder i Italien til Prima Frugt – forsendelser vi modtager et par gange om ugen fra uge 43 og henover efteråret 2021.\nRepræsentant i Italien\nPrima Frugt har udstationeret en repræsentant, Marco, direkte på grøntmarkederne i Milano og Verona.\nMarco, som er bosat i Milano, og til dagligt køber op for lokale restauranter og butikker, vil den kommende tid særudvælge friske forsyninger på de italienske markeder, som vil blive leveret til Prima frugt 1-2 gange ugentligt.\nHos Prima Frugt kan vi derfor ikke garantere hvilke grøntsager eller mængder, vi får hjem. Derimod kan vi skrive under på en ultimativ kvalitetssikring og friskhed, når vi har en lokal kending på markederne, som sikrer os de bedst mulige forsyninger.\nKokkerering med hjertet\nDisse særlige leverancer indbyder til fri leg og kreativitet i køkkenet, hvor du kan kokkerere med hjertet. Med nye, uventede grøntsager skal fantasien i spil – du kan nyfortolke og udvikle din menu eller bruge grøntsagerne til dagens garniture.\nDu får adgang til sortimentet ved at søge på “Milano marked” på webshoppen, så opdaterer vi derinde hver gang, vi får besked fra Italien!\nSe lige billederne herunder, som Marco har taget til os som eksempler på, hvad der er at finde på grøntmarkederne.\nFind de særudvalgte grøntsager her!


Nedslidning koster 100.000 danskere arbejdet - Avisen.dk\nNedslidning koster 100.000 danskere arbejdet\nCirka 100.000 danskere kunne blive på arbejdsmarkedet i stedet for blive slidt ned, hvis vi indrettede arbejdsmarkedet anderledes. (Foto: Colourbox)\nCirka 100.000 danskere kunne blive på arbejdsmarkedet i stedet for blive slidt ned, hvis vi indrettede arbejdsmarkedet anderledes. Det vurderer professor i arbejdsmedicin over for Avisen.dk.\n21. april 2011 22:45\nDe er dømt ude af arbejdsmarkedet, fordi de døjer med smerter i muskler og led.\nMen faktisk kan mere end 100.000 danskere forblive i arbejde helt frem til pensionsalderen, hvis vi tager kampen op mod nedslidning af kroppen.\nDet vurderer professor i arbejdsmedicin, Johan Hviid Andersen.\n"Det er mit bud, at 100.000 i det lange løb kunne blive i arbejde, hvis vi indrettede arbejdslivet anderledes," siger han til Avisen.dk.\nIngen tal for nedslidte\nNedslidning af kroppen er en af de største mavepustere for arbejdsglæden og kan tage luften ud af et langt arbejdsliv.\nDer findes ingen tal for, hvor mange der er nedslidte i Danmark. Men i runde tal er 125.000 danskere i dag på efterløn, 240.000 på førtidspension og 130.000 på sygedagpenge.\nDet svarer til knap en halv million danskere i den arbejdsdygtige alder. En stor del af dem er nedslidte, skønner Johan Hviid Andersen ud fra sin erfaring.\nProfessoren mener, at Danmark halter bagud i kampen mod nedslidning.\n"Der findes en masse fonde, arbejdsgivere kan søge, men der er ingen dokumentation for, at der er sket noget," konstaterer han.\nAlt imens slæber, løfter eller trækker 600.000 bygningsarbejdere, slagteriarbejdere, plejepersonaler eller ansatte i andre tunge erhverv så megen vægt i deres arbejde, at de er i risikozonen for at få skader i muskler eller skelet.\nDet viser en undersøgelse fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) fra 2009.\nSlagterierne slagter deres medarbejdere\nI slagterimedarbejdernes fagforening, NNF, kender de alt til nedslidning og en tidlig billet ud af arbejdsmarkedet på enten førtidspension eller efterløn.\n"Det er en meget, meget hård branche, og der er mange nedslidte," siger næstformand i NNF, Jens Peter Bostrup.\n"Man vil allerhelst omplacere dem, der har skader, eller give dem fleksible ordninger med nedsat tid. Men de jobs eksisterer bare knapt nok," siger næstformanden.\nSom eneste løsning for de nedslidte foreslår han med et træk på skuldrene, at "man kan sende dem på efterløn".\nHos Danmarks største slagteri, Danish Crown, erkender man, at det er en hård branche med meget manuelt arbejde.\nTil kamp i bokseringen mod nedslidning\n"Der er en række jobs, der ikke kan laves om. Men de danske slagterier er de mest automatiserede i verden," siger Anne Villemoes, kommunikationsdirektør i Danish Crown.\nUanset tegner branchen sig stadig for de fleste arbejdsulykker og en overvægt af medarbejdere, der trækker efterlønskortet eller med skader i kroppen kryber på førtidspension.\nMen Anne Villemoes understreger, at Danish Crown med fysioterapeuter og muligheder for omplacering tager nedslidning alvorligt.\nDI: Der sker en masse\nFor at komme nedslidning til livs efterlyser arbejdsmediciner og professor i forebyggelse, Johan Hviid Andersen, derfor et bedre arbejdsmiljø, hvor kravene passer til den enkelte medarbejders alder.\nDet samme gør de fagforeninger, der organiserer mange ufaglærte, der er den gruppe på arbejdsmarkedet, som nedslidning oftest rammer.\nDe anderledes krav kan betyde en kortere arbejdsuge, et lavere tempo på slagterierne eller i byggebranchen samt andre arbejdsopgaver, som for eksempel mentor med fokus på oplæring af yngre medarbejder.\nMen arbejdsgiverne er allerede opmærksom på problemet med nedslidning, siger Dansk Industri.\n"Det er virkelig noget, der arbejdes på ude i virksomhederne. Vores indtryk er, at der er sat en masse i gang, men man kan selvfølgelig altid blive bedre," siger chefkonsulent i Dansk Industri, Susanne Linhart.\nFor eksempel investerer flere arbejdsgivere i tekniske hjælpemidler. Og arbejdsmiljørådet for transport- og engrosbranchen har netop udviklet en gratis videofilm, der viser byggearbejderne, hvordan man løfter korrekt.\nMen den køber professor i arbejdsmedicin Johan Hviid Andersen ikke.\n"Kravene stiger hele tiden. I dag skal medarbejderne for eksempel være omstillingsparate, fleksible og klar på efteruddannelse i alle aldre. Derfor vil vi for eksempel se mere og mere psykisk nedslidning i fremtiden," siger han til Avisen.dk.


Om vejnavnene - Hasseris Grundejerforening\nForside / Foreningen / Medlemsområde / Hasseris – medlemsområdet / Om vejnavnene\nOplysningerne er dels fundet i bogen “Hasseris – fra landsby til forstad” af Jørgen Elsøe Jensen, og dels i en skøn lille publikation af Axel Stoustrup “Lidt lys over vejnavne i Hasseris”, som Sparekassen Nordjylland, Hasseris afdeling udgav i 1978.\nBogen indeholder også nogle smukke tegninger af Lise Færch, hvoraf nogle er gengivet på denne side.\nBegge bøger kan lånes på biblioteket, og De kan få yderligere oplysninger om bøgerne på adressen “Litteratur” på denne hjemmeside.\nNavngivet 15. april 1908\nA. P. Wibroe, farveri- og væveriejer i Aalborg var den første Aalborgborger, der tog fast bopæl i Hasseris.\nHan købte i 1859 “Hasserisgården”, en landbrugsejendom på 60-65 tdr. land, der havde sin hovedbygning omtrent hvor den nuværende villa af samme navn ligger på Hasserisvej 117.\nNavngivet 7. november 1910\nVejen er opkaldt efter direktør Elis Schneiders hustru Constance, født Wendt i 1856. Elis Schneider var forretningsfører eller direktør på De Danske Spritfabrikker i Aalborg.\nI 1892 købte han en grund på ca. 8 tdr. land, hvor han byggede villaen Hasserisvej 112.\nNavngivet 11. juni 1917\nØstrigeren C. Langer kom til Danmark i 1880’erne og etablerede et væveri i Aalborg i konkurrence med Wiibroe. I 1890’erne fusionerede de to virksomheder som firmaet Langer og Wibroe, senere De Danske Textilfabrikker. Langer købte “Hasserisgården, og udstykkede den i begyndelsen af 1900-tallet. Til brug for arbejdere på fabrikken, byggede han de kendte “Tobakshuse” på Langersvej.\nMange af disse huse er smukt vedligeholdt, og man kan stadig se at de er bygget af samme bygherre. C. Langer opnåede desuden at blive Etatsråd.\nNavngivet 10. januar 1949\nDatter af Etatsråd C. Langer, gift med Overretssagfører Gorm Bremmer, der senere blev direktør for svigerfaderens fabrik og Østrigsk konsul. Konsul Bremmer byggede Hasserisvej 113 – det nuværende domicil for SparNord Banks Hasserisafdeling.\nFru Lilli Bremmer døde 15. juni 1953.\nKonsul Bremmer udstykkede i 1940’erne grundene på de nuværende Lillisvej, Evasvej, Elsevej m.fl. Eva og Else er ikke navngivet efter bestemte personer, men har alene fået navnene fordi sognerådet vil navngive vejene i omkring Lillisvej med pigenavne.\nNavngivet 13. januar 1915\nDen første Strøyberg, Svaneapotekeren i Aalborg Christopher Strøyberg købte allerede i 1839 et grundstykke, som strakte sig fra Hasserisvej ned over Sannasvej til Strøybergsvej.\nPå grunden byggedes en sommerbeboelse “Sommerlyst”, hvoraf den gule bindingsværksvilla på Hasserisvej 130 udgør resterne.\nNavngivet 12. oktober 1925\nSusanne f. Strøyberg var datter er Valdemar Strøyberg, sønnesøn af Christopher Strøyberg. Vejen er anlagt i 1920’er i forbindelse med en udstykning af den Strøybergske grund.\nKøbmand I. N. Skibsted, Aalborg købte i 1872 en grund nord for den nuværende Skibstedvej.\nHer opførte gården “Krogen”, hvis hovedbygning stadig findes som Missionshotel under samme navn.\nHustru til murermester Jens Rasmussen, som i 1895 overtog gården “Krogen”, og udstykkede jorden.\nBoghandler Magnus A. Schultz (1839 – 1908) grundlagde i 1863 sin egen boghandel i Bispensgade 13. Oprindeligt købte han gården “Sofielyst”, som han anvendte som sommerbolig. Gården lå hvor nu Hasserisvej 107, som Konsul Sigurd Müller byggede ligger.\nSenere byggede han “Bakkely”, som havde jord fra Rafns Allé til Skovbakkevej, og tog fast bopæl her. Navnet M. A. Scultzvej har han formentlig selv givet vejen.\nNavngivet 26. maj 1915 af “Grundejerforeningen Hasseris Villakvarter” (senere navngivet Hasseris Grundejerforening).\nFabrikant C. Rafn (1839 – 1917) købte et areal af Boghandler M. A. Schultz 1891, hvorpå han byggede villaen “Solbakken”.\nOprindelig var Rafns Allé en sti, som af de lokale blev kaldt “Den sorte sti” eller “Kulstien”. Formentlig omkring 1910 blev stien udvidet og navngivet Ahornallé.\nI forbindelse med ægteparret Rafns guldbryllup den 26. maj 1915 modtog de et telegram fra Grundejerforeningen Hasseris Villakvarter, hvori man som tak for C. Rafns indsats som medstifter af vandværket og Grundejerforeningen “som varigt minde om Dem” har tilladt sig at omdøbe Ahornallé til C. Rafns Vej.\nAnton Bachs Vej\nNavngivet i 1961\nKøbmand Anton Bach (1859 – 1934) havde manufakturforretning i Urbansgade, senere på hjørnet af Vesterå og Bispensgade.\nI 1909 købte han villaen “Bakkely” efter afdøde M. A. Schultz.\nI 1961 anlagdes en vej fra M. A. Schultzvej mod øst, som blev navngivet efter Anton Bach.\nNavngivet i 1932\nSagfører V. L. Cortes ( ? – 1932) byggede i 1913 en villa på den nuværende adresse Hasserisvej 151.\nCortes var en fremtrædende advokat i byen, og var en periode formand for grundejerforeningen “Hasseris Villakvarters Grundejerforening”.\nNavngivet i 1952\nArkitekt og Kgl. Bygningsinspektør Einar Packness (1879 – 1952). Han ejede “Julianesminde”, den røde gård på Hasserisvej.\nEinar Packness var en fremtrædende arkitekt, og har bl.a. tegnet Hasseris Kirke, som han desværre ikke nåede at se opført. Ligeledes var har en af foregangsmændene omkring flytningen af Svalegården fra Nytorv til sin nuværende placering i Hasseris.\nEinar Packness døde få dage efter indvielsen af den genopførte “Svalegård”. Til et minde om ham navngav Sognerådet vejen ud for Svalegården efter Einar Packness.\nTidspunkt for navngivning ukendt. Har formentlig navngivet vejen selv.\nStenhuggermester Ernst M. Voss købte i 1873 arealet langs kommunegrænsen mellem Aalborg og Hasseris, nogenlunde svarende til den nuværende Skovbakkevej. Her byggede han Skovbakkevej 14, og udstykkede i perioden 1885 – 86 en række grunde, hvor nogle af de ældste villaer i Hasseris ligger.\nSophus Adolf Jensen Raaen (1852 – ?) var født i Flensburg, og blev efter at have været i handelslære i Næstved ansat ved Rafns Fabriker i Vesterå, som han efter Rafns død købte.\nI 1889 blev han gift med Louise Kirstine Petersen, datter af Skræddermester I. C. Petersen, som i 1885 havde bygget villaen “Landlyst” på Hasserisvej, hvor nu “Raaens Minde” ligger.\nI 1906 døde Skræddermesteren, og hans enke indrettede nu villaen til optagelseshjem, under de nordjyske værgeråd.\nSophus Raaen bidrog til driften af dette hjem, og i 1914 skænkede han hjemmet 2 tdr. land ved Stolpedalsvej overfor skolen til arbejdsplads for drengene på hjemmet.\nI 1916 byggede han en gymnastikfløj til hjemmet, og efter hans død overdrog Louise Raaen hjemmet kvit og frit til “Kristelig Forening for Børns Redning”.\nSophus Raaen har således aldrig boet i Hasseris, men Hasseris Sogneråd ønskede at hædre ham for sin store godgørendhed, at man navngav vejen bag Raaensminde “Raaensvej”. Villaen er nu solgt som ejerlejligheder.\nDette vejnavn skal med i denne oversigt, selv om det ikke hidrører fra en borger i Hasseris, men alene fordi mange sikkert undrer sig over navnet. Så her er forklaringen, gengivet efter Axel Stoustups bog:\n“Dette mærkelige navn er af historiske grunde bevaret i en sidevej til Svalegårdsvej. Historien er følgende: Så sent som i 1950 hørte en smal stribe jord, hvorpå nu Hasseris Kollektivhus, Fyrrebakken, (det tidligere) Hasseris Rådhus, Rådhusparken, Bundgårdsvej og Atriumhusene ved Svalegårdsvej (Kaninburene) ligger, kommunalt under Aalborg, mens arealerne på begge sider af denne smalle tarm er Hasserisjord. Forklaringen går tilbage til de ældste tider, hvor Aalborgbønderne, der jo havde højtliggende jorder på Skovbakken og Bejsebakken, ikke kunne finde vand til kreaturerne. De fik derfor ret til ad den smalle tarm at drive kreaturerne til vanding i de lave enge i Mølholm. Derfor hørte denne kreaturgang under Aalborg. Men hvorfra så navnet “Hundeklemmen” ? Jo, ved en hundeklemme forstod man i gammel tid en snæver blindgyde, ind i hvilken vægterne kunne drive og indfange byens vilde hunde, som periodevis var en terror for borgerne. Altså det matrikulært snævre Aalborgareal blev sammenlignet med en blindgyde, og er til den dag i dag blevet kaldt “Hundeklemmen”.”\nFor klarhedens skyld tilføjes nedenstående citat:\n“Aalborgs ret til at græsse kreaturer i nogle af Hasseris’s udmarker voldte også mange stridigheder. Ved et forlig af 28. november 1755 fastsloges grænserne for de to byers særdrift og græsningsret, og for den fælles græsning i Hasseris Enge. I vedtægtens sjette post siges det, at Aalborgs kreaturer må drives gennem Hundeklemmen, der oprindeligt var en smal strimmel jord mellem Hasseris mark og Ladegårdsmarken, som Aalborg By havde gammel hævd på som driftsvej. Jordstykket lå endnu i 1950 til Aalborg Kommune og kaldtes Nørholmsvej. Ved overdragelsen til Hasseris Kommune det år ønskede man at bevare det gamle navn, men gav det til en lille sidevej mellem gaderne Under Lien og Skolevej (det senere Mester Eriks Vej), mens vejen gennem den gamle Hundeklemme omdøbtes til Svalegårdsvej, efter den her samtidigt opførte renaissancegård fra Nytorv i Aalborg”.\nfra Jørgen Elsøe Jensens bog “Hasseris – fra landsby til forstad”


Tofthøjskolen - Stokvad\nNybygning udføres i ét plan med klasselokaler og DUS (Det Udvidede Samarbejde mellem skole og fritid) omkring et fælles torvrum, der fungerer som samlingsrum for indskolingens elever.\nNybygning udføres med et moderne og alligevel tidløst arkitektonisk udtryk og i ydre dimensioner, der svarer til skolens nuværende skala. Det har været arbejdsgruppens mål at bevare så meget som muligt af den eksisterende træbevoksning på grunden.\nMaterialemæssigt har der været lagt vægt på robusthed, totaløkonomi og minimering af vedligeholdelsesomkostninger, ligesom de nu skærpede krav til akustik har været en betydende parameter ved valg af overfladematerialer indvendigt.\nDerudover har der været tænkt konstruktiv omkring indeklima for at sikre gode og tilfredsstillende forhold for brugerne.\nBygherre har på fornuftig vis haft stor fokus på gode akustiske forhold, der kan medvirke til gode betingelser for elevernes indlæring og de ansattes arbejdsmiljømæssige forhold.\nVed udnyttelse af de givne overflader, de mulige ekstraordinære tiltag samt udnyttelse af blivende og flytbart inventar er de lydtekniske forhold optimeret og designet til sikring af ønsker og overholdelse af definerede krav og anbefalinger.\nProjekteringen er foretaget af egen akustisk kyndig ingeniør og efterfølgende kvalitetssikret af ekstern akustiker.\nBeliggenhed: Tofthøjvej 32, 9280 Storvorde


Hvad er en trådløs netværksnøgle?\nHvordan opretter jeg min egen hjemmeside gratis\nTrådløse netværk er nu allestedsnærværende, og et stort antal boliger indarbejder et trådløst netværk i deres infrastruktur. Fordi et ubeskyttet netværk er en ulåst virtuel dør, kan enhver inden for rækkevidde piggyback på nettet uopdaget. Deres aktivitet kan spænde fra den godartede (bruger den til websurfing og e-mail) til virtuel fejl (downloading af store filer, der ofte er copyright-beskyttet materiale for at undgå flaskehals på deres egen forbindelse) til retfærdig kriminel aktivitet (adgang til personlige data på dine computere , stjæle adgangskoder og finansiel information).\nDer er mange typer trådløse sikkerhedsscenarier, der skal overvejes, når du konfigurerer et trådløst netværk. De mest almindelige typer til brug i hjemmet og på kontoret er WEP (Wired Equivalent Privacy) og WPA (Wi-Fi Protected Access). Hver af disse typer har flere muligheder og forskellige bits (som øger sikkerheden for det trådløse netværk). Der er også et helt spektrum af mere komplekse trådløse sikkerhedsstandarder over hele virksomheden, men de fleste af disse ligger langt ud over den gennemsnitlige computerbruger.\nDen trådløse router (eller adgangspunktet) er hvor Sikkerheden for det trådløse netværk er konfigureret. Her indstiller administratoren sikkerhedsparametrene, herunder brugeradgang, firewallkonfigurationer og adgangsgrænser. Derefter indtastes nøglen på hver computer, der har adgang til det trådløse netværk. For et mere sikkert netværk skal netværksnøglen indtastes på brugerens computer af administratoren og ikke gives til slutbrugeren.\nEn tabt eller glemt trådløs netværksnøgle kan være et problem, især på et netværk med mange brugere og mange trådløse adgangspunkter og repeaters. Nulstilling af en enkelt router i et hjem eller en lille kontorsituation er en lidt irriterende, men alligevel simpel proces, men når du behandler mere end fire eller fem slutbrugere , dette kan blive et tidskrævende problem. En god netværksadministrator skal have routerens konfiguration sikkerhedskopieret og klar til overførsel til en ny router i tilfælde af tabt kodeord eller router hardwarefejl.\nDen sikreste type trådløst netværk nøglen er en, der består af tilfældigt genererede bogstaver og tal. Men på grund af arten af denne type netværksnøgle er det svært for brugerne at huske det. Et skærmbillede på routerens konfigurationsside kan være et praktisk værktøj, men efterladt det på et let tilgængeligt sted på din computer, vil arbejdsområdet ødelægge dit netværks sikkerhed, da en tyv eller uautoriseret bruger ville kunne Få adgang til netværket med disse oplysninger. En trådløs netværksnøgle er en sikkerhedsfunktion, der forhindrer uautoriserede brugere i at få adgang til et trådløst netværk. Det kan være en simpel adgangskode eller en selvstændig genereret kombination af cifre og bogstaver. Et godt antal trådløse netværk forbliver stadig ubeskyttet, hvilket gør dem sårbare over for hackere og datatyvere. De fleste hjemme- og SOHO-routere giver brugere mulighed for nemt at konfigurere en høj grad af trådløs sikkerhed.


3,5L bedste komfur med komfur China Manufacturer\nBeskrivelse:Macy's Whistling Tea Kettle,Te-kedel Revere Ware,Te kedel med vintage udseende\nHome > Produkter > Kedel i rustfrit stålfarver > 3,5L bedste komfur med komfur\nmodel nr.: KHK060\nWhistling Kettle med fremragende fløjte-design. Sørg for, at du hører fløjten ringer, hvis du glemmer dig selv at varme op vand. macy's fløjtende tekedel, Nylonhåndtagets design af fløjtekedlen er modstandsdygtig overfor den høje temperatur, Te-kedel i rustfrit stål, skridsikker, behagelig, vintage udseende tekande, bredt greb design er let at bringe og hælde over vand. Komfortabelt håndtag med fløjtekande er lavet af rustfrit stål, holdbart og ikke glidende. Husk venligst, lad ikke håndtaget berøre kedlen, når du opvarmer vand. Håndtag med høj temperatur vil skade dine hænder\nVi leverer altid bedre service, hvis du har brug for at anbefale og tilbudsprisen, så tøv ikke med at kontakte os.\n4,5L guldte-kedel Kontakt nu\n5,0 g guld te kedel Kontakt nu\n2,5L bedste komfur med komfur Kontakt nu\n3.0L bedste komfur med komfur Kontakt nu\n3,5L bedste komfur med komfur Kontakt nu\n4,5L bedste komfur med komfur Kontakt nu\n5,0 l bedste komfur med komfur Kontakt nu\n2,5L bodum-tekedel Kontakt nu\nMacy's Whistling Tea Kettle Te-kedel Revere Ware Te kedel med vintage udseende Copco Whistling Tea Kettle Oxo Whistling Tea Kettle Cute Whistling Tea Kettle Chantal Whistling Tea Kettle Lenox Whistling Tea Kettle


Talere – Mission 18\nJeg er stud.theol. og bosat i København. Ved siden af studiet har jeg haft lidt forskellige studiejob – bl.a. på LMH, og så skriver jeg en blog, teologiske-smuler.dk. Jeg er gift med Johanna, som er uddannet katastrofe- og risikomanager, hvilket er en stor hjælp, når vi sammen passer vores datter, Augusta, på snart to år.\nEn aften for ca. 6 år siden måtte jeg selv råbe “Er der en læge til stede?”. Jeg var ankommet med toget til Vejle banegård med en ven, da vi så en mand, der lå halvvejs ud over en bænk i kramper og med skum i mundvigene. Vi kunne ikke få kontakt til ham, men vi fik ham flyttet om på siden og så ringede vi til 1-1-2. Inden ambulancen ankom, var der en mand, som var uddannet inden for beredskabet, der med beundringsværdig autoritet og ro overtog situationen. Ambulancen ankom, og vi hørte aldrig mere – men ambulancepersonalet var fortrøstningsfulde.\nJeg er gift med Oddrun, som kommer fra Norge, og vi har tre drenge på 13, 14, og 15 år. Hele familien – undtagen jeg – er født i Etiopien. Jeg har til gengæld været der rigtig mange gange. Vi bor i Rønne, hvorfra jeg pendler til mit arbejde på Dansk Bibel-Institut. Her underviser jeg kommende præster og missionærer i kirkehistorie, især i Ikke-vestlig kirkehistorie.\nJeg har aldrig hørt nogen råbe ”er der en læge til stede.” Men jeg gjorde det selv, da jeg under et ophold i Etiopien fik tyfus og var ved at dø af det. Jeg fik sygdommen ude i bushen, men nåede heldigvis tilbage til hovedstaden, inden den brød ud, så jeg kunne få den nødvendige behandling.\nJeg er teolog og har arbejdet som bibelskolelærer på LMH de sidste 15 år. Jeg bor i Hillerød sammen med min kone, vores datter, og familiens yngste – en hund der blev født i februar.\nEn morgen hvor jeg cyklede til studiet, skete der et eller andet med mit forhjul. Jeg fløj ud over cykelstyret og smadrede hovedet mod asfalten. Der var ikke en læge til stede, men heldigvis kom der en fra studiet cyklende lige bagefter, som kunne få fat i en ambulance, der kørte mig til hospitalet, hvor lægen var til stede.


Budolfi kirke, Aalborg domkirke: Historie · Aalborg Stift\nAalborg Stift › Kirker › Budolfi kirke, Aalborg domkirke › Historie\nBudolfi kirke, Aalborg domkirke: Historie\nApostle og De 10 bud\nKirken er indviet til Budolfus – eller Botulf, der var en engelsk helgen. Hans legende er nedskrevet i 1068.\nBudolfus byggede i 7. århundrede et kloster i ødemarken i Sydengland. Der levede han et fredeligt liv som en en vis og from abbed. Det fortælles om ham, at fugle og fisk spiste af hans hånd, og at kong Edmund gav ham en grund ved Themsen, hvor han byggede en kirke til St. Martins ære. «Omsider gav han sig til at holde høns, men en ørn fra skoven i nærheden kom og stjal dem. Dog en dag fik Botulf øje på den, da den fløj af sted med hans hane. Han truede ad ørnen, der vendte om og satte hanen levende ned for hans fødder, hvorpå den selv udåndende.«\nI 870 blev det kloster, Botulf havde grundlagt, ødelagt af danskere. Hans relikvier blev dog reddet og fordelt på tre store engelske klostre: Thorney, Ely og Westminster. Denne begivenhed har gjort ham kendt både i England og ud over landets grænser. I England er 70 kirker indviet til ham. I Danmark var der 7 Budolfi kirker: bl.a. i Viborg, Lund og Roskilde. Kun Aalborg Budolfi og Bodilsker på Bornholm har bevaret navnet. Kilde: Tue Gad: Helgener. Legender fortalt i Norden. København 1971\nKirken har fået sit nuværende udseende efter en stor ombygning og udvidelse i 1941-43. Ved udgravninger i forbindelse med denne ombygning fandt man syldsten fra en senere nedbrændt trækirke fra Knud den Stores tid (1018-35) eller umiddelbart efter. Domkirke fra 1554\nFrem til reformationen lå bispesædet i Børglum, og den nuværende Børglum Klosterkirke var domkirke. En tradition mener dog at vide, at bispesædet først lå i Vestervig, men blev flyttet til Børglum mellem 1134 og 1139. Ved reformationen blev det besluttet at flytte bispesædet væk fra Børglum. En medvirkende årsag kan have været, at Peder Thomesen, den første lutherske biskop, der selv havde været kannik i Børglum, fandt det hensigtsmæssigt at flytte, da de tidligere kanikker fik lov at blive boende på klosteret. Han valgte at slå sig ned i Nykøbing Mors. Allerede i 1542 flyttede han til Thisted. Da han efter eget ønske fratrådte i 1548, besluttede kongen, at den nye biskop, Oluf Chrysostomus, skulle have residens i Hjørring. Efter hans død i 1553 besluttede kongen, at Aalborg skulle være residensby for biskoppen. Aalborg og Himmerland hørte imidlertid til Viborg stift. Men i 1554 blev Aalborg overført fra Viborg stift. Efterhånden gled navnet Vendelbo stift ud og blev er stattet af det nuværende: Aalborg stift.\nKilde: Stig Bergmann Møller: Det nordjyske bispesæde – Børglum til Aalborg, i: Aalborg bispesæde 1554-2004, udgivet af Aalborg Stifts landemode 2004.\nEn ny kirke blev opført i 11- eller 1200-tallet til erstatning for den nedbrændte. En del af fundamenterne og sokkelstenene i den gamle kirkes kor er blotlagt og kan ses i krypten. Både kor og skib havde dobbeltsokkel. Senere er der tilføjet en apsis. Den romanske kirke fik endvidere tilføjet en en apsis mod vest. Der findes kun ét eksempel mere på en vestapsis i Danmark, nemlig Asmild kirke ved Viborg. Vestapsiden er dog ret hurtigt blevet fjernet igen til fordel for en vestforlængelse af skibet.\nDen gotiske kirke afløste den romanske kirke. Det er meget usikkert, hvornår det er sket, men måske i slutningen af 1300-tallet eller første halvdel af 1400-tallet. Det er endvidere usikkert, om de to sideskibe er oprindelige eller senere tilføjelser. Flere bygningsdetaljer tyder på, at kirken på et tidspunkt er blevet forhøjet. Tårnet menes at være opført midt i 1400-tallet. Blændingerne midt på tårnet er gotiske stiltræk.\nÆndringer frem til 1899\nI århundrederne efter den gotiske kirkes færdiggørelse sker der ingen større ændringer, men der foretages dog adskillige vedligeholdelsesarbejder. Murene sættes om, og kirken får nye og større vinduer i 1739. Kirken har oprindelig haft tegltag,men i 1786 blev midterskibet tækket med bly. Søndre sideskib fik blytag i1798 og nordre sideskib i 1802. Ved byens brand den 11. august 1663 blev tårnet ødelagt, men ikke kirken. Det måtte genopbygges. Taget blev tækket med tegl i modsætning til det gamle blytækte. De kamtakkede gavle vendte »forkert« (nord-syd) og havde fløjstænger med vindfløje ligesom Nørresundby kirke. De øverste kamme på tårnet faldt ned ved et jordskælv natten mellem 21. og 22. december 1759. I 1715 opførte biskop Frans Thestrup et gravkammer bag alteret til sig selv og sin familie ved sin anden hustru, Magdalene Bornemanns død. Gravkammeret blev fjernet ved kirkens udvidelse mod øst i 1941-43. Se kistepladerne fra begravelserne.\nI 1779 opførtes det nuværende spir efter en testamentarisk gave fra Elisabeth Himmerig Kynde, enke efter købmand Peder Kynde og død 1774. Spiret er lavet med spiret på Københavns daværendes rådhus som forbillede. Renovering 1899-1900\nI årene 1899-1900 gennemføres en betydelig renovering under ledelse af kgl. bygningsinspektør Hack Kampmann. Der blev etableret en hovedindgang fra vest gennem tårnrummet. Opgangen til orgelpulpituret blev flyttet til nordre sideskib. Sakristiet blev opført mod nord. Kirken blev hvidkalket. Det havde den været før, men det var så længe siden, at kalken var regnet af, og den fremstod som en gulstensbygning.\nRenovering 1941-43 og 2001-02\nKirken gennemgår en større renovering under ledelse af kgl. bygningsinspektør Ejnar Packness. Koret forlænges med 14 meter. Det markeres med et kors i en cirkel på tagrygningen. Indvendigt hæves gulvet i koret med 80 cm eller fem trin, så der bliver plads til en mødesal nedenunder. Der opføres en sidebygning mod syd, hvor der i dag er kirketjenerkontor. Bag alteret indrettes et præsteværelse.\nPå grund af besættelsen var der mangel på byggematerialer. Taget blev beklædt med eternitplader. Blytaget blev først lagt på i 1961. I årene 2001-2002 foretages en række større renoveringsarbejder, så kirken måtte lukkes i en længere periode.\nDer findes fire klokker. 1. Stormklokken, der hænger i glamhullet på tårnets nordside, er støbt af Rolf Baltzarsen Melchior i 1681. Den bærer følgende indskription, der egentlig er på latin: Menighedens forsamling og nattens stilhed jeg melder,\nDertil menneskers død. Du dog o flamme mig spar!\nAgerdyrker! du Herren betro både dig og din arne,\nat til min brummende klang aldrig skal trænge din ild.\n2. Den store klokkes indskrift mod vest:\nVed Branden jeg slet forsvandt anno 1663\nStrax omstøbt blev og kom istand 11. August.\nVed Baltzar Melkior.\nAf Vaade jeg og tabte Lyd 1686 Septbr. 28.\nOg omstøbt blev til fælles Fryd 1687 August 21\nVed Rudolph Melkior.\nPaany en Revne mig paakom af Vaade 12. Februar 1765,\nJeg omstøbt blev ved Kirkens Hjælp og af Guds Naade\nVed Kasper Kønig.\nPå klokkens østside står der:\nDa samme Skade traf mig end engang\nJeg omstøbt blev og fik paany min Klang\n25. November 1892.\nVed B. Løw & Søn Kjøbenhavn.\nTil Prædiken og Bøn jeg kalder Sognemand\nGud vogte Stad og mig fra Vand og Ildebrand.\n3. Den lille klokke\nDa Daniel Calou undt Henrich de Hemmer Wahr\nBurgermeistere in dem Tausent sex Hundert drei undt\nsechzichstem Jahr allhier in Alborg dieser Stadt Baltzer\nMelchior dies Stormglock gegossen hat.\n4. Gis-klokken er ophængt i 1979. Den har tre indskrifter.\nSkriftbånd omkring klokkehalsen:\nPetit & Fritsen støbte mig i Holland i efteraaret 1979 til Budolfi kirke.\nMidt på klokkens ene side:\nI 1779 opførtes det kirkespir\nder siden har prydet Budolfi kirke\nAalborg Stifts domkirke\nog været vartegn for Aalborg by\nI 200-aaret herfor har kirken\nladet denne klokke fremstille og ophænge.\nMidt på klokkens anden side:\nTak skal min tone til himlen opsende\nfred og velsignelse følge min røst\nmåtte jeg sorgen og frygten afvende\nringe i sognet til glæde og trøst.\nKirkens første klokkespil, der bestod af 18 klokker, blev taget i brug juleaften 1934. Et nyt klokkespil på 48 klokker blev anskaffet i 1970. Klokkespillet er senest renoveret i 2008.\nKlokkespillet er udført af Petit og Fritsen, Holland. De 48 klokker vejer i alt 1600 kg.\nKirkens regnskaber udviser en udgift til reparation af et tårnur i 1646. Det nuværende ur er fra 1795 og udført af urmager Jens Christensen Sahl. Urskiverne er udført af arkitekt Packness i 1940’erne. Det gamle urværk står stadig i tårnet, men drives i dag elektronisk. Solur\nDen latinske indskrift på soluret angiver kirkens position på 57 grader nord samt urets afvigelse fra den nøjagtige øst-veslig retning. Teksten er forfattet af lærer Niels Krog, Aalborg Katedralskole, 1724. Stenen er en genanvendt gravsten. Vejrhane og tårn\nReparation og vedligeholdelse af vejrhanen har altid budt på særlige udfordringer. Der er flere fortillfælde for, at håndværkerne har fået en særlig dusør for arbejdet.\nAlgade 409000 Aalborg\nOplysninger om Budolfi pastorat.\nSvend B. Olesen: Budolfi – Aalborg Domkirke, Aalborg 1986\nJørgen Orlien og Viggo Petersen: Domkirken i Aalborg. Budolfi kirke – fra begyndelsen til i dag. Budolfi Sogns Menighedsråd 2012, 151 sider.


Stort og småt... - fruhein\nForrige indlægJulehumør trods alt…Næste indlægGlædelig jul!\n4 tanker om “Stort og småt…”\n19. december 2017 kl. 14:25\nKære dejlige Bente!\nJulen er hjerternes fest – som man siger – jeg tænker altid tilbage på mine jul som barn – når jeg var med til fagforenings juletræsfest – og da min far var formand – for elektrikerne – fik jeg lov til at puste de levende lys ud på træet – gennem et stor tyndt jernrør – det står som noget ganske særligt – dette store træ.\nSenere meget senere boede jeg i det store udland – nord England – og der kom jeg for alvor til at sætte pris på den danske jul.\nSå der har altid været en positiv julestemning hvor jeg har haft hjem – også da Anja og jeg sad alene juleaftener – da min søn var sendt i krig – ja jeg var ene med ungerne – men det var fordi jeg blev tidlig det man kalder enke. Jeg prøvede at skabe en dejlig jul hvert år – skønt pengene var små mange gange.\nDen juleånd har jeg med mig også nu , hvor vi bare er to – Anja er alene og tager juleånden med sig – og sønnike er også blevet alene – med en dejlig bonus søn! Der hentes juletræer både her og der – ! Der jules – og min veninde gennem mange år – der også blev tidligt alene – har fejret før jul sammen med andre enlige venner.\nMin gemal som jeg har været gift med i 22 år nu – han er ude juleaften og køre handicappede til jul – rundt omkring – det har jeg det rigtigt godt med – vi går sammen og spiser julemad – heldigvis for det – men mange år – har jeg været ene efter at have kørt Anja tidligt hjem.\nSå vil så gerne sende dig mange mange gode juleønsker og tanker – om en rigtig god aften til dig!\nog mange juleknus\n21. december 2017 kl. 20:06\nTusind tak for et indblik i dine juletraditioner, og for de søde ord. Rigtig dejlig jul til dig og Anja -og din mand, som jeg jo ikke kender.\n21. december 2017 kl. 22:23\nRigtig god juleaften til dig – har lige mailet med min veninde gennem mange år – vi blev begge to de man kalder enker tidligt – de nåede ikke at få børn – vi talte netop om det med julen – og det at være ene – osv. at turde lukke op for andre.\nSønnen min holder jul for os i år – hele to dage!\nØnsker dig nogle rigtig gode dage mellem jul og ind i det nye år – gemalen skal ud og køre nyt år – så da er jeg og vores dejlige Mads alene hjemme. Et rigtigt godt nyt år til dig. Glæder mig til at se alle de dejlige ting du frembringer.\n21. december 2017 kl. 22:02\nRigtig glaelig jul og godt nytaar oenskes du fra Groenland. Vi faar som vanlig hvid jul igen i aar. Jeg er udstationeret vaek fra min by skulle hjem til min mand, soen svigerdatter og lille barnebarn i Nuuk fra Qaqortoq Sydgroenland, men flyet blev aflyst pga af storm. Vi proever igen i morgen haaber at naa hjem inden jul, da jeg skal staa for maden 🙂\nPaa groenlandsk: Juullimi pilluarit – glaedelig jul


Vejsalt i Gadstrup? Få overblik over mulighederne i Region Sjælland\nVejsalt i Gadstrup? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter vejsalt i Region Sjælland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 4621 Gadstrup, og generelt i Roskilde Kommune.\nDet er i dag usædvanlig fremkommeligt for alle og enhver at analysere priser på vejsalt i Gadstrup hos flere internet outlets, og så har en lang række forhandlere på nettet ikke kunne slippe for at nedskære prisniveauet på deres varer – til piger og drenge, og ligeså til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange love portofri levering.\nDerfor kan det alligevel blive profitabelt at checke et par internet forhandlere i Gadstrup efter rabat på vejsalt forinden du shopper, sådan at man er garanteret at få den mindst kostelige pris.\nDu må lige meget hvad ikke undervurdere, at hvis en online butik i Gadstrup frembyder deres varer til salg for en salgspris som kan ses som helt ekstremt fremragende, bør det i nogle tilfælde være en indikator for en snydagtig e-butik. Køb med kort er på den anden side indbefattet af en ordning, der støtter en imod bedrageriske firmaer på nettet.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du vælge en afdragsløsning fra fx ViaBill, forudsat du higer efter at dække betalingen til vejsalt over tid.\nForud for at folk køber vejsalt hos en forretning på nettet burde man principielt gøre sig bekendt med indholdet af webshoppens forretningsbetingelser, det er dog normalt ikke super interessant.\nEt andet alternativ kan derfor være at bemærke hvorvidt internet shoppen er verificeret af e-mærket, grundet at det skulle være en indikator for at netbutikken tilslutter sig dansk lovgivning, og at hjemmesiden en gang i mellem besøges af sagkyndige i Gadstrup som forstår retningslinjerne. Desuden giver det dig lejlighed til assistance, ifald du forvoldes besvær som følge af din bestilling.\nTilsvarende slår vi et slag for at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest centrale reglementer der kan håndhæves i forbindelse med transaktionen, f.eks. den returneringsret webshoppen tilbyder. Derfor er det virkelig afgørende, at man til enhver tid bevarer sin kvittering på e-mail, således man i fremtiden kan bevise handlen, uafhængig om du efterspørger produkter til en dame eller herre.\nTrustpilot yder absolut tiltalende genveje til at granske ret mange øvrige forbrugeres vejsalt-evalueringer og herved er det anbefalelsesværdigt, at du ser nærmere på e-firmaets ratings i Gadstrup før du shopper.\nFacebook forærer dig ydermere en del fremragende chancer for at få kendskab til internet virksomhedens popularitet. Foruden det møder vi en del internet varehuse i Gadstrup som giver folk mulighed for at forfatte en omtale af deres køb, hvilket også må anvendes til at få et indblik i kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside er finansieret af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med utallige internet virksomheder i Gadstrup da vi publicerer butikkernes varer, og høster betaling ifald vores brugere fra vejsalt-siden gennemfører en bestilling.\nOrientering angående tilbud og webbutikker vedligeholdes tit, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der måtte være implementeret efter sidste opdatering af sidens informationer.


Kommunikationsforum | Finansskatten er Centrumvenstres nye sutteklud | Joachim Sperling\nKarma: 1805 (?)\nEn skat på finansielle transaktioner er blevet en populær ide hos centrumvenstre, men er nogenlunde lige så upopulær på den anden side af det politiske spektrum. Egentlig er der tale om en lille – ja nærmest symbolsk skat, så hvorfor er den blevet sådan en slagmark?\nSom noget ret uhørt har EU-Kommissionen valgt at gennemføre finansskatten,selvom kun 11 ud af 27 lande vil kendes ved den. Det er en ret usædvanlig praksis. Hvornår har man sidst hørt om et højprofileret direktiv, der kun gælder i halvdelen af EU? Måske er årsagen til Kommissionens begejstring, at provenuet vil tilfalde EU selv. Hidtil er EU jo blevet finansieret gennem bidrag fra medlemslandene, så det er en nyskabelse, at EU selv opkræver en skat.\nDe 11 lande sender et interessant signal. De er alle med i Euroen og tilsammen repræsenterer landene 2/3 af EU’s samlede BNP. Så finansskatten er også et ønske om øget europæisk integration. Et EU i flere hastigheder.\nEU-Kommissionen siger, at der er tre mål med afgiften. At reducere antallet af nationale tilgange til beskatning af finansielle transaktioner, at sikre et provenu (som vurderes at blive på 30-35 mia. €). Og endelig at reducere spekulation, så vi undgår en ny finanskrise.\nRisikoen er, at finansskatten vil betyde en kraftig nedgang i transaktioner i de lande, der gennemfører skatten, for hvorfor handle i lande, der gennemfører en skat, man ikke har i andre lande?\nInternationalt har der været stor uenighed om skatten. I Storbritannien vil forargelsen ingen ende tage, navnlig fordi den finansielle sektor udgør en så betydelig del af britiske økonomi og på grund af landets historiske EU-skepsis. En transaktionsskat kan jage kapital ud af Europa og dermed svække den engelske økonomi yderligere. Mange mener også, at skatten i sig selv vil skabe mindre vækst – det anerkender Kommissionen da også selv. Alligevel bliver skatten nu snart en realitet, og det vil også få betydning for Danmark, for hvis en dansker vil handle en tysk aktie, skal der betales en transaktionsskat. Det skal der i princippet også, hvis den tyske aktie handles i USA, men det er svært at tro på, at lande uden for EU vil hjælpe med at opkræve sådan en skat.\nHerhjemme er der et interessant sammenfald mellem tilhængerne af finansskatten og dem der anklager bankerne for at stå bag finanskrisen – og som derudover mener, at Danske Bank burde splittes op, og at bankerne er sluppet alt for billigt fra bankpakkernes. Det er bl.a. Politikens Kristian Madsen, tænketanken Cevea og SF-politikeren Emilie Turunen. De er meget sure på regeringen over, at finansskatten ikke bliver indført her i Danmark.\nDet er også Kristian Madsen, Cevea og Emilie Turunen, der kraftigst har opponeret mod regeringens forslag om at sænke selskabsskatterne ud fra en meget ideologisk synsvinkel. Så kom ikke her og sig, at fronterne i dansk politik ikke er trukket kraftigt op. Diskussionen foregår bare ikke længere mellem partierne, men inde i partierne, for man kan roligt sige, at der langt fra er enighed i S og SF om hverken finansskat eller selskabsskat.\nMan kan nemt få den mistanke, at truslen om en finansskat er en måde at sige tak for sidst på til bankerne. For hvis man kan få en finansskat, har man jo også fået knæsat filosofien om, at finanssektoren skal i strammere tøjler. Og så er der jo åbnet op for alle mulige andre forslag til begrænsninger af finanssektorens råderum. Opsplitninger mv.\nMen udfordringerne i den danske banksektor har intet at gøre med spekulative transaktioner. De skyldes for høje udlån til ejendomsinvesteringer og overbelåning af landbrug. Det kan en transaktionsskat ikke forhindre.\nTilhængerne af finansskatten får det til at lyde som om, at den vil kunne skabe guld og grønne skove. Men siden hvornår har nye skatter kunnet det? Kunne centrumvenstre ikke snart komme på banen med andet end had til banker og en finansskat? Det er på høje tid, at Kristian Madsen og Co. løfter sløret for hvad man ellers har af ideer til øget europæisk integration. For finansskatten er vel bare et første skridt i retning af en fælles økonomisk politik? Eller er den bare blevet centrumvenstres sutteklud?