Sådan måles stress og hvorfor det er nødvendigt\n1 Ancha Baranova"Science Firsthand" №4 (75), 2017\n3 Oxideret DNA som en stressmarkør\n4 Følsom og resistent\n5 Biosensorer – en række ideer\nDen fælles opfattelse, at "stress i en person i hovedet" og bare slappe af, så han forsvandt af sig selv, er ikke sandt. Faktisk eksisterer stress objektivt, det har fysiske bærere – det er et væld af molekyler, aktiviteten og antallet heraf kan stige under stress. Heldigvis er der også anti-stress molekyler. Ud fra et videnskabs synspunkt er det værste, der kan siges om stress, at vi endnu ikke har nogen objektiv måling til det. Måling af mængden af hvert stressmolekyle separat giver ingen mening, fordi forskellige mennesker eller i forskellige tilfælde kan have for eksempel stor stress på molekyle A og små på molekyle B. En vis integreret indikator er nødvendig. Og det er nødvendigt at måle stress, så vi endelig lærer at forstå, hvad der sker med vores krop, når vi oplever visse begivenheder.\nAncha (Anna) Vyacheslavovna Baranova – Doktor i biologiske videnskaber, chefforsker ved det laboratorium for funktionelt genomforskning fra det medicinske genetikforskningscenter for det russiske videnskabsakademi (Moskva), professor ved systematikbiologi i George Mason University (Fairfax, Virginia, USA)Direktør for Center for Undersøgelse af Sjældne Sygdomme og Metabolske Forstyrrelser ved George Mason University of Science, Videnskabelig direktør for Atlas biomedicinske bedrift (Moskva). Forfatter og medforfatter af 150 videnskabelige artikler og 10 patenter.\nMolekylær basis af stress består af reaktive oxygenformer: disse er stærkt reaktive forbindelser, der beskadiger cellulære makromolekyler – proteiner og DNA. Stress er proportional med niveauet af reaktive oxygenarter, der kan forøges eller formindske afhængigt af cellens generelle tilstand. Bemærk, her taler vi om cellulær stress, men stress i vores sædvanlige forstand, det vil sige klassisk stress ifølge G. Selyes koncept, har også fysiske bærere. Disse bærere forårsager en stigning i niveauet af reaktive oxygenarter og dermed cellebelastning.\nSådan stress er "ujævnt fordelt" i vores krop. Nogle gange kan det ses i et enkelt væv, mens det andet forbliver i perfekt orden. For eksempel er den hypoxiske tilstand, der ledsager en migræne, stress for hjernevævet, men benene må ikke lide. Men hvis en mand måtte løbe meget uden vane, ville hans ben lide, men ikke hans hoved.\nSmerter er også stress.Generelt, hvis du føler dig dårlig – du føler dig syg eller din nakke gør ondt – det betyder at du har stress, selvom der ikke er nogen synlige skader i kroppen. Jeg vil sige mere: Hvis en chef (eller svigerinde) råber på dig, forårsager disse mennesker ret reel skade på hjernens væv, som kan måles kvantitativt. Den høje følelsesmæssigt farvede lyd i hjernevævene øger niveauerne af aktive former for ilt, og dette påvirker igen neuroner, astrocytter, der fodrer dem og endotelet af blodkar. Der er en god stressmodel for en mus, når et forsøgsdyr sættes i et smalt plastrør i flere timer og dermed immobiliseres. Samtidig er musen ikke fysisk "beskadiget" overhovedet, men det forårsager enorm stress, og hvis du gør det gentagne gange med et dyr, vil det dø.\nForskere er længe blevet udvalgt til objektiv vurdering af stress. Generelt kan spændingsniveauer måles ved at spore forskellige reaktive oxygenarter og andre oxidanter, beskadigede proteiner og DNA, samt forskellige komponenter i vores egne antioxidantsystemer i blodet. Desværre er hvert af disse molekyler, kollektivt kaldet biomarkører af stress, afspejler et enkelt aspekt af dette fænomen, men ikke stress generelt.Desuden er det nødvendigt at donere blod i laboratoriet for en objektiv vurdering af hver af disse parametre, hvilket i nogen grad afspejler det overordnede niveau af stress, og ingen vil gøre det hver dag. Vi har fundet en måde at gøre dette nemt og enkelt på, så hver person kan overvåge stressniveauet i hans krop hver dag og hver time.\nOxideret DNA som en stressmarkør\nDet er kendt, at noget fritflydende ekstracellulært DNA er til stede i blodet. Dybest set kommer dette DNA ind i blodbanen fra celler, der dør i processen. apoptose (programmeret celledød). Antallet af celler, der gennemgår apoptose, og graden af skade på dette DNA ved aktive former for oxygen er proportional med det niveau af stress, som vores celler gennemgår.\nI de undersøgelser, der udføres af forfatteren i væggene i det medicinske genetiske forskningscenter for det russiske akademi for medicinske videnskaber i samarbejde med D. b. n. N. N. Veiko, blev der udviklet en metode til vurdering af det overordnede niveau af stress baseret på graden af oxidation af ekstracellulært DNA, mere præcist forholdet mellem mængden af en normal nitrogenbaseret base guanin til den beskadigede – oksoguanin. Denne markør afspejler det spændingsniveau, der akkumuleres i omkring en dag. Det giver ingen mening at måle stresset akkumuleret over en måned eller tre.Men for dagen – det er det, vi har brug for.\nDet mest følsomme mål i DNA-sammensætningen for reaktive oxygenarter er den nitrogenbaserede bas guanin, og produktet af denne reaktion, 8-oxoguanin, betragtes som en af de vigtigste biomarkører for oxidativ DNA-beskadigelse.\nDesuden viste det sig, at oxideret DNA, der frigives i blodet ved at dø celler, er igen en stressfaktor, der "fortæller" andre celler i kroppen, at ikke alt er godt i dybden af vores krop. Efter at have modtaget disse oplysninger, føler selv celler, der er fjernt fra det beskadigede område, ubehageligt og går på høj alarm for at ændre deres liv til værre, det vil sige de er stressede.\nDerefter sammen med virksomheden Zansors (USA) kom vi op med, at måling af niveauet af oxideret DNA i blodet kan udføres ved anvendelse af en elektrokemisk metode. Når et DNA kontakter en følsom matrix med sin guanin eller oxoguanin, opstår der et lidt andet signal. Forholdet mellem disse signaler kan beregnes ved hjælp af en særlig algoritme og udtrykt som et tal. Det er nemt: Teknisk er dette problem allerede blevet løst, og med meget høj nøjagtighed. For eksempel, når du kører sequencer Oxford nanopore DNA-molekylet trækkes gennem nanoporien, og i øjeblikket måles potentialet af nukleotidet, det er "læsbart". Vi har en enklere opgave – at beregne det samlede antal af "standard" og oxiderede former for guanin.\nKonceptet med at anvende oxideret DNA som den vigtigste kumulative stressmarkør. Enhver uønsket virkning (for eksempel ioniserende stråling) øger dannelsen af reaktive oxygenarter (ROS) i cellen, hvilket forårsager oxidativ skade på DNA og fremmer celledød som følge af apoptose-cellers "selvmord". Oxiderede DNA-molekyler, der går ind i miljøet fra den døende celle, interagerer med nabo-celler, hvilket også forårsager øget ROS-dannelse og frigivelse af inflammatoriske cytokiner, som også er stressfaktorer.\nSammen med Zansors Vi planlægger at oprette en enhed, der ligner et almindeligt armbånd, men være en biosensor med mikrostubber, der minimalt invasivt kommer i kontakt med interstitialvæske. Sådanne mikroskaller eksisterer allerede, de produceres af flere forskellige virksomheder.Vi har til hensigt at sikre, at sensoren i første fase ikke udsender numeriske data, men kun advare om fare. Hvis der sker noget i kroppen, som f.eks. Et microstroke, giver sensoren dig en besked om, at du straks skal se en læge. Næste generation enhed vil producere et tal, der opsummerer niveauet af stress, der modtages pr. Dag.\nBag sådanne biosensorer er fremtiden, for endelig vil de give os mulighed for at forstå, hvad vi gør hver dag med det samme. For eksempel går en person til gymnastiksalen tre gange om ugen, og den anden gør det ikke, men en gang om året spiller han fodbold med venner. Han mener, at han vil gavne sig selv ved at køre i frisk luft, indtil du taber, og i virkeligheden uregelmæssige fysiske undervisningsklasser forårsager stor skade for kroppen. Og hvis han har vores sensor på armen, efter en sådan træning, vil signalet skarpt gå op, og personen vil forstå, at det ikke er nødvendigt at gøre dette mere. Eller at flyve på et fly er stressende, men hvor meget? Hvor meget har jeg for eksempel skadet mig selv ved at flyve til Novosibirsk?\nSelvfølgelig er alt her individuel. I overensstemmelse med G. Selyes ideer kan stress inddeles i "gode" eustress og "dårlige" nød. Men hvordan kan vi forstå, at vi allerede er faldet i nødsituationen? Det er ikke for ingenting, at de siger, at to bryllupper i form af stress er som en begravelse, og to bevæger sig som en ild. Det er derfor, at sådanne spændingsfølere skal bæres konstant, og hvis signalet svinger rundt om basislinjen, så er alt mere eller mindre i orden. Men hvis sensoren pludselig giver en højdepunkt – det er helt sikkert dårligt, og der skal træffes uopsættelige foranstaltninger.\nMen genkende kronisk stress er ikke så simpelt. Baseline på sensoren vil være forskellig for forskellige personer: Sensoren på en person, der lever i kronisk stress, vil ikke vise indlysende toppe. Det er derfor, at biosensoren af stress skal bæres fra en tidlig alder, indtil du har særlige belastninger. Så i tilfælde af kronisk stress kan det bestemmes ved at hæve basislinjen.\nFølsom og resistent\nFølsomhed over for stress er genetisk bestemt. Du kan finde ud af din status ved at gennemgå genetisk test for tilstedeværelsen eller fraværet af visse genvarianter, for eksempel i Atlas-firmaet, der udfører sådan testning i Rusland.\nSom et levende eksempel på betydningen af individuel følsomhed over for stress, kan vi citere arbejdet fra forskerne V. I. Glazko og T. T.Glazko, der ledede det genetiske program for at studere konsekvenserne af ulykken på kernekraftværket i Tjernobyl for dyr, der boede i infektionszonen. Inklusive de studerede køer forladt under evakuering. Det næste år efter ulykken blev køerne født ganske sunde kalve, men de var få. Under normale betingelser for fri græsning får en ko et gennemsnit på 0,9 kalve om året, mens i Tjernobyl-køerne var denne tal fire gange lavere. Men i anden generation, selv om strålingen ikke forsvandt, kom fødselsraten tilbage til normal, og der opstod en tilpasning. For den første generation af køer var udseendet af stråling alvorlig stress, hvilket medførte en høj embryo-dødelighed på implantationsstadiet i livmoderen. Og det blev vist, at under høj strålingsspænding var det netop embryoner med genotyper, der var følsomme for stress, der døde.\nDen beskrevne situation er typisk ikke kun for alle store små dyr, men også for mennesker. For eksempel, hvis et par flyttede til at bo fra by til by (dette er alvorlig stress), så når man forsøger at få børn i en kvindes livmoder, vil kun embryoner med en stressresistent genotype blive implanteret, og ustabile vil blive underkastet selektion, dvs. de vil dø.Den fremtidige "stressede" mor ville ikke engang gætte på det, bare for graviditeten, hun behøvede ikke fire eller fem måneder, men fire.\nEt eksempel på at måle 8-oxoguanin, der afspejler niveauet af stress, i blodet af to personer, Mary og Jane, i flere år. Fra grafen er det klart, at Mary var i stand til at forbedre sit liv ved at reducere stressniveauet, men Jane kunne ikke gøre det. Sådanne målinger kan udføres ved anvendelse af laboratoriemetoder (ELISA eller massespektrometri) eller ved anvendelse af biosensorer. Y-akse – konventionelle enheder\nDet er muligt, at samfundsproblemerne med reproduktion hos mennesker kan forklares af øget stressniveau. Under normale naturlige forhold – langt fra veje, i nærværelse af sikre levesteder – dyrer dyrene uden problemer. Selv indavlede cheetahs stammer fra en meget lille befolkning, der bor i Smithsonian børnehave nær Washington, observeres et hundrede procent frugtbarhed efter et enkelt samleje. Hos mennesker er det langt fra sagen på trods af den store genetiske mangfoldighed. Måske er det faktum, at vi lever i suboptimalT. E.ikke helt optimale forhold. Vi har lært at undertrykke ideen om, at det stressniveau vi står over for i hverdagen er meget højt, men han gør stadig sin "sorte" forretning.\nFor det meste af deres biologiske historie kommunikerede folk hovedsagelig inden for deres egne familier, det vil sige med en meget begrænset kreds af andre mennesker. Nu er der skarer omkring os. Men en person skal hver gang, han ser en anden person, vurdere, hvem der er foran ham: en ven, en fjende mv. Beslutningsprocessen sker ufrivilligt, men selv ubevidst gør hver anden beslutning stress. Det er som i den gamle psykologiske vittighed, når en patient klager over til en læge, at han hader arbejde, hvor han sorterer appelsiner: stort, lille, medium … Og selvfølgelig påvirkes sådanne følsomme genotyper naturligvis af et sådant stress.\nFølsomhed eller modstandsdygtighed over for stress er i høj grad bestemt af det endokrine systems funktion. Så i forsøg på ormen C. elegans undertrykke virkningen af visse hormoner, især insulin og væksthormon (ved at skabe genetisk manipulerede stammer, for eksempel uden receptorer for disse hormoner), øger resistens over for stress og kan forlænge en orms levetid seks gange\nBiosensorer – en række ideer\nDer er mange interessante ideer om biosensorer. For eksempel i virksomheden ZansorsHvor jeg var videnskabelig konsulent, lavede og testede vi en prototype biosensor for alkohol. Det er slet ikke invasivt – måling af graden af forgiftning sker ved sved – og ligner en nashlepka på brystet. På baggrund af biologi og kemi er detektionen af alkohol en meget enkel ting, og vi har ikke opfundet noget fundamentalt nyt, vi har simpelthen lavet et instrument, der kan bruges umærkeligt. Her sidder du i en bar med en pige og siger: "Skat, jeg skal trække vejret i et rør, men pludselig falder jeg i en pølle på vej til dit hjem …" Det lyder mærkeligt, ja? Men hvis sensoren, der er skjult under skjorten, giver dig et signal til iPhone: "Tink", det er tid til at stoppe, eller det kan være pinligt … Det er en helt anden ting!\nI Amerika kan du drikke og derefter komme bag rattet. Selv om der er en grænse for den tilladte koncentration af alkohol i blodet, er den meget mindre streng end i Rusland, og mange mennesker er ligevægtige på denne linje. Men de vil ikke risikere, og det er meningsløst at beregne dosis, fordi ikke kun forskellige mennesker har forskellige kroppsreaktioner på alkohol, men selv en persons krop kan opføre sig usædvanligt som reaktion på"Almindelig" dosis, for eksempel hvis han for nylig havde influenza. En biosensor vil hjælpe med at styre den.\nI Rusland kan du ikke drikke og køre. Men du kan gøre sensoren til en bestemt tærskel "taget på brystet" gav et signal til cellen. Manden sidder i baren, og han modtager en sms-besked: "Min ven, du har nok." Eller hans kone: "Skat, tag det" – og barens koordinater. Vi har allerede testet en prototype af en sådan sensor i Amerika på frivillige, så at sige i feltet: på en banket, på en konference. Folk drak drikkevarer, og vi registrerede, hvad de drak, og så tog vi dataene fra sensoren limet under trøjen og sammenlignede dataene med åndedrættesten. "Testerne" var meget tilfredse med enheden, den eneste "anmodning om forbedring" kom fra en ekstremt håret mand, der med stor vanskelighed otkleile vores sensor fra brystet. Af den måde støttes dette arbejde af staten, som virkelig vil have folk til at kontrollere, hvor meget de drikker, og ansvarligt behandle alkoholniveauet.\nI samme firma udviklede de også med offentlige penge en prototype enhed, der måler koncentrationen af jern, bly og kviksølvioner i vand ved hjælp af teststrimler.En person kan måle, hvor meget bly, for eksempel i ledningsvand i hans hus, og derefter sendes dataene med koordinaterne på stedet via Wi-Fi automatisk til "skyen". Antag, at der er mange mennesker med sådanne enheder, og hver enkelt har målt bly, siger, på hans sommerhus og med sine venner. Og staten over hele landet fik et kort over de områder, hvor MPC for bly blev overskredet.\nFor nogle år siden var der en skandale i den amerikanske by Flint Hill, hvor en gang "i civilisations begyndelsen" installerede kommunens blyrør. Så blev rørene udskiftet, men de gamle blev liggende i jorden, de blev glemt af dem. Da nye rør begyndte at lække, begyndte bly at lække ind i dem. Mærkelige sundhedsproblemer begyndte i området, for eksempel med børns intellektuelle udvikling. Årsagen blev ikke fundet straks, og mange mennesker led. Med disse sensorer vil årsagen blive fundet meget hurtigere.\nVi ønsker at udvikle denne teknologi, så vi kan påvise tilstedeværelsen af kviksølv i marine fisk, hvor der er for meget af det ved hjælp af teststrimler. Men kviksølv i fisk er ikke i form af ioner, men i form af kviksølv-organiske forbindelser, og det er svært at lave en simpel test for disse forbindelser. Jeg har dog et par ideer om dette.\nDer er biosensorer, som atleter bruger til at træne optimalt. For eksempel er en sensor der måler muskel træthed allerede udgivet mælkesyre (lactat) for cyklister. Men du kan også måle andre vigtige ting for atleter, for eksempel niveauet af elektrolytter i blodet, glukose og bare hydrering …\nLad os sige tilbage til stress, lad os sige et par ord om at bekæmpe det. At gå til anbefalingerne for at håndtere stress til lægen er næsten ubrugelig. Du vil enten høre en generel anbefaling som "forsøge ikke at argumentere med din mor og ikke være nervøs overhovedet", eller du vil modtage en recept til beroligende piller. Men drikkepiller, der påvirker hjernen, er efter min mening ikke en god ide, undtagen i tilfælde af alvorlig patologi som skizofreni. Det er bedre at klare andre, mere "bløde" betingelser ved ikke-medicinske metoder, for eksempel at reducere den generelle sværhedsgrad af de patofysiologiske processer i kroppen. Ikke-narkotika stress reduktion strategier eksisterer. Faktisk har deres principper længe været kendt. Den enkleste og universelle strategi er en drøm, i en drøm genopretter en person.Efter en masse stress er søvn ti timer en god ide med hensyn til fysiologi. Men vi føler os normalt skyldige i, at vi har sovet de ekstra to eller tre timer og forgæves.\nDu kan tage og anti-stress kosttilskud. Men der er en nuance. Kosttilskud er praktisk taget ikke standardiserede. Ikke i den forstand, at deres anvendelse er uvidenskabelig, tværtimod for de fleste kosttilskud er der en hel masse videnskabelige data, der beskriver virkningerne af disse naturlige forbindelser. Det samme supplement kan dog producere et dusin forskellige virksomheder, og selv et bestemt firma kan producere råmaterialer til produktion, enten fra et land eller fra et andet. Der er tilfælde, hvor det viste sig, at nogle planter blev samlet i Kina nær hovedvejen. Det betyder, at du sammen med en nyttig antioxidant har mulighed for samtidig at genoplade og en farlig dosis bly, hvilket vil negere alle fordelene ved et dyrt kosttilskud. Hidtil har køberen desværre ingen mulighed for at vurdere kvaliteten af kosttilskuddet indeholdt i en bestemt krukke undtagen organoleptiske indikatorer (farve, lugt, tekstur) samt en så meget upålidelig indikator,som "generel trivsel" …\nHvis der oprettes en sensor, der måler stress, så ved at begynde at tage et lægemiddel, kan du se, hvad der hjælper personen og hvad der ikke er. Det er muligt, at noget derimod er skadeligt, for eksempel, hvis kromatografisk rensning ved anvendelse af organiske opløsningsmidler, som er en kilde til stress, blev brugt til udvinding af et gavnligt stof.\nSandsynligvis er der muligheder for at skabe et stort marked for at teste kosttilskud. Det er muligt at organisere en helt ny gren, som er involveret i standardisering af den relative aktivitet af naturlige stoffer, der ligger uden for narkotikaområdet, ved surrogatmarkør – ved niveauet af oxidativ stress. Det er meget nemmere og billigere at udføre kliniske forsøg ikke på symptomer på sygdomme, men på biomarkører. Og det vil i det mindste give en form for standardisering for bioaktive præparater, der er så populære blandt folket.\nHusk: stress har ingen enkelt årsag. Simpelthen, vi mennesker, tæt samvirke med miljøet og med hinanden, så stress er uundgåeligt. Der er ingen universel løsning på stressproblemet. Men vi må forsøge at klare det og bruge alle mulighederne.\n1. Ermakov A.V., Konkova M.S., Kostyuk S.V. et al. Oxideret ekstracellulært DNA som et stresssignal i humane celler // Oxid. Med. Cell. Longev. doi: 10.1155 / 2013/649747.\n2. Gassman N.R Induktion af bisphenol A og dets pleiotrope virkninger // Environ. Mol. mutagen. 2017. V. 58. N. 2. P. 60-71.\n3. Gems D., Partridge L. Genetik af lang levetid i modelorganismer: debatter og paradigmeskift // Annu. Rev. Physiol. 2013. N. 75, s. 621-644.\n4. Glebova K., Veiko N., Kostyuk S. et al. Oxideret ekstracellulært DNA signalspændingssignal Cancer Lett. 2015. V. 356. N. 1. P. 22-33.\n6. Mertz L. Konvergens IEEE Pulse. 2016. V. 7. N. 1. P. 13-17.\n7. Wright S.P., Hall Brown T.S., Collier S.R. et al. Sandberg K. Hvordan kunne human fysiologisk forskning? Am. J. Physiol. Regul. Integr. Comp. Physiol. 2017. V. 312. N. 3. P. 358-367.


Omregn Tyngdeacceleration til ipm/s (Tyngdeacceleration til Inch per minute per second)\nTyngdeacceleration to ipm/s\nTyngdeacceleration to Inch per minute per second\nHvor mange Inch per minute per second går der på 1 Tyngdeacceleration?\n1 Tyngdeacceleration = 23 165,316 784 671 Inch per minute per second [ipm/s] - Måleenheds-regner, hvormed du bl.a. kan omregne Tyngdeacceleration til Inch per minute per second.\nOmregn Tyngdeacceleration til Inch per minute per second (Tyngdeacceleration til ipm/s):\nVed denne regnemaskine er det muligt at indtaste den værdi, der skal omregnes, sammen med den originale måleenhed, f.eks. '986 Tyngdeacceleration'. Når man gør det, kan man enten bruge enhedens fulde navn eller en forkortelse af det. Derefter bestemmer regnemaskinen kategorien af den måleenhed, der skal omregnes, i dette tilfælde 'Acceleration'. Herefter omregner regnemaskinen den indtastede værdi i alle de relevante enheder, som den kender. I den resulterende liste kan du være sikker på også at finde den omregning, som du oprindeligt søgte. Alternativt kan den værdi, der skal omregnes, indtastes som følger: '76 Tyngdeacceleration til ipm/s' eller '7 Tyngdeacceleration to ipm/s' eller '80 Tyngdeacceleration -> Inch per minute per second' eller '27 Tyngdeacceleration = ipm/s' eller '31 Tyngdeacceleration til Inch per minute per second' eller '48 Tyngdeacceleration to Inch per minute per second'. For dette alternativ finder regnemaskinen også straks ud af, hvilken enhed den originale værdi specifikt skal omregnes til. Uanset hvilken af disse muligheder man bruger, sparer regnemaskinen en for den besværlige søgning efter de relevante lister i lange selektionslister med utallige kategorier og understøttede enheder. Alt dette har regnemaskinen gjort for os, og arbejdet er gjort i brøkdele af sekunder.\nRegnemaskinen gør det derudover muligt at bruge matematiske udtryk. Som et resultat er det ikke kun tal, der kan regnes ud, som f.eks. '(21 * 19) Tyngdeacceleration'. Også forskellige måleenheder kan parres direkte med hinanden i omregningen. Det kan f.eks. se sådan ud: '986 Tyngdeacceleration + 2958 Inch per minute per second' eller '49mm x 35cm x 12dm = ? cm^3'. De på denne måde kombinerede måleenheder skal selvfølgelig passe sammen og give mening i den pågældende kombination.


Luca's Holiday House i Rom til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nLuca's Holiday HouseLejlighedVia Carlo Dapporto 24, Rom North, Rom, Italien, 00139 - Se på kortFantastisk8,6Baseret på20anmeldelserLuca's Holiday HouseSe flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Luca's Holiday House\nLuca's Holiday House, der ligger i Rom North i Rom, er et populært valg hos rejsende. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Luca's Holiday House tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Rom. Familieværelse, elevator er blot nogle af de faciliteter der adskiller Luca's Holiday House fra andre hoteller i byen. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, altan/terrasse, iPod-dockingstation, ventilator, fjernsyn. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Rom, så er Luca's Holiday House det perfekte sted til en spændende rejse.\nLuca's Holiday House


Tre måder at give dit sommerhus et friskt pust - Lifehacks\n10. juli 2020 Hjemmet\nSommerhuset er et sted mange bruger til at få et lille pusterum fra den hektiske dagligdag. Det skal helst være så afslappende som muligt at være i sommerhus, og man gider derfor ikke ordne en masse praktiske gøremål. Men alligevel vil man jo gerne have et sommerhus, der er hyggeligt at opholde sig i, og det kræver jo, at man indimellem er nødt til at give det en kærlig hånd. Man kan heldigvis nemt tage en weekend ud af kalenderen, hvor hele familien tager arbejdshandskerne på, så man en gang for alle kan få sommerhuset til at skinne. Men hvor skal man lige starte? Tag et kig her, og få tre gode ideér til, hvordan man giver sommerhuset et friskt pust.\nInvester i en optimal varmeløsning\nHvis man ønsker, at det er behageligt at opholde sig i sommerhuset året rundt, så er det en god idé at investere i en optimal varmeløsning. Dansk Varme Service har flere gode løsninger til dette. Eksempelvis kan en luft til luft varmepumpe være en god løsning i et mindre sommerhus, da det både kan varme de små rum op, men også køle dem ned – det er jo genialt, hvis man opholder sig i sommerhuset både i de kolde og varme måneder. At have den rette temperatur i sommerhuset, vil gøre indeklimaet meget mere behageligt, og det er dermed en god investering.\nGør lidt ekstra ud af udendørsarealerne\nNår man er i sommerhuset over sommeren, er det dejligt, hvis udendørsarealerne er hyggelige. Derfor er det et forslag, at man gør noget hyggeligt ud af terrassen og haven omkring sommerhuset. Det kan eksempelvis være at købe nye havemøbler, et havesofasæt eller en terrassevarmer, så man kan få det bedste ud af sommerens grillaftener. Man kan også vælge at slå græsset, luge bedene eller investere i nogle helt nye planter, så haven er pæn at kigge på – det vil helt klart føles som et friskt pust.\nPrioriter hovedrengøring og oprydning\nSelvom vejret er godt, og man primært opholder sig udendørs, må man ikke glemme rummene inde i sommerhuset. Det er vigtigt, at der er rent og pænt indenfor, da det vil føles mere behageligt at være der. En idé kan være, at hele familien tager en dag ud af kalenderen for at gøre hovedrent i hele sommerhuset samt rydde pænt op. At det er rent og ryddeligt indenfor, er uden tvivl en af de ting, der påvirker mest, om man kan slappe af, når man opholder sig i sommerhuset.


avisen LANDSFORENINGEN & af Patientrådgivere e Bistandsværger i Danmark juli 2012 Nr. 88 KORT NYT... Referat fra Landsmøde Kursus - PDF\navisen LANDSFORENINGEN & af Patientrådgivere e Bistandsværger i Danmark juli 2012 Nr. 88 KORT NYT... Referat fra Landsmøde Kursus\nDownload "avisen LANDSFORENINGEN & af Patientrådgivere e Bistandsværger i Danmark juli 2012 Nr. 88 KORT NYT... Referat fra Landsmøde Kursus"\n1 juli 2012 Nr. 88 avisen ISSN FAGLIGT TALT... Brevet til Astrid Krag Kommisoriet Møde Folketingets Sundhedsudvalg Problematikken for de grønlandske bistandsværger Møde med Direktoratet for Kriminalforsorgen KORT NYT... Referat fra Landsmøde Kursus VÆRD AT VIDE... Fra Kassereren Rigspolitiets afslag Møde med Retsudvalget LANDSFORENINGEN & af Patientrådgivere e Bistandsværger i Danmark LPD avisen 1\n2 LPD-avisen er udgivet af Landsforeningen af Patientrådgivere og Bistandsværger i Danmark Redaktion: Formand Ole Kølle Redaktionsmedarbejder: Ad. hoc-medlemmer efter behov. Ansvarlig i forhold til medie ansvarsloven: Ole Kølle Bladets ledende artikler produceres af LPD. Indholdet af andre artikler dækker ikke nødvendigvis LPD s holdninger Layout og tryk: Isager Bogtryk Bladet udkommer: Ca. 4-5 gange årligt og trykkes i et oplag på ca stk. Næste materiale-deadline 20. august 2012 Redaktion og ekspedition: Ole Kølle Skovager 54, 4400 Kalundborg tlf / fax Artikler til bladet es på wordfil til: avisen Lederen... Først vil jeg godt takke for genvalget til formand for en ny 2-års periode. Dejligt, at det denne gang kunne ske uden kampvalg. Vi går en meget spændende periode i møde. Regeringen har nedsat et udvalg bestående af repræsentanter fra de forskellige foreninger, der i dagligdagen arbejder med psykiatrien på den ene eller anden måde. Der er også fagfolk ( psykiatere psykologer mv. ) repræsenteret i udvalget, men lægmandsorganisationen ( læs LPD ), som i hverdagen er tættest på de personer, som er brugere af psykiatrien er ikke med i udvalget, hvilket kan læses et andet sted i bladet i mit brev til Sundhedsministeren. Nu er vi jo også kun en flok mennesker( patientrådgivere og bistandsværger), der i det daglige arbejder med mennesker inden for alle fagområder her i landet, så hvad betydning har vores meget objektive oplevelse af den daglige psykiatri. LPD oplever det desværre som en total manglende forståelse for det store og næsten gratis arbejde, som disse to grupper udfører. Dette afspejler sig desværre også i de mange frustrationer, som begge grupper ( mest bistandsværgerne) er udsat for i hverdagen. LPD håber meget, at man snart vil lære at lytte til os, som ikke arbejder med en bestemt gruppe inden for psykiatrien ( som mange af de repræsenterende foreninger gør ), men som arbejder for ALLE grupper inden for psykiatrien. Læs udvalgets kommissorium et andet sted i bladet. LPD ønsker udvalget et godt arbejde, som forhåbentlig bliver til gavn for alle brugere af systemet. Udvalget holdt deres første møde den 15. maj. Vi arbejder i LPD på at opdatere Håndbogen. Vi har derfor brug for Jeres hjælp til dette. Skulle I være stødt på fejl eller mangler, så kontakt næstformand Jan Labusz, der tager det med i revisionen. Vi prøver også hele tiden at forbedre vores kurser/ temadage. Vi studerer evalueringsskemaerne meget. Skulle I sidde med ønsker/ ideer til kommende kurser/ temadage, så giv endelig formand Ole Kølle besked om dette. Selv om der ikke er mere end ca. 30 grønlandske bistandsværger, så bruges der Bestyrelsen i LPD: Ole Kølle formand og ans. red. Cypreshaven Kalundborg Mobil: Jan Labusz, næstformand Chr. Hansensvej Holbæk tlf / Rita Brix, medlem Skovgårdsvej 8, 1. tv Charlottenlund Mogens Michaelsen kasserer Strandvej 2, 4862 Guldborg tlf / Niels Simonsen medlem Solvej 9d, lejlighed 6, 7200 Grindsted Katrine Kleist - medlem Hyrdeengen Vallensbæk Elvin A. Kristensen sekretær Doritshave 37, 6040 Egtved Erik Dahlgaard 1. suppleant Cresteonsgade 1A, 7500 Holstebro tlf Susan Lundgren 2. suppleant Tårup Byvej 13, 5871 Frørup tlf Poul Mødekjær Regnskabskontrollant Lyshøj Allé 1, st. tv Valby Ida Kramp Regnskabskontrollant suppleant Ketilsvej Bagsværd tlf LPD avisen\n3 i hverdagen megen tid på at hjælpe dem og servicere dem, selv om dette burde foregå i Det Grønlandske Hus, der ud af puljen på ca ,00 kr, der administreres af Justitsministeriet og som skal gå til aktivitets og oplysningsvirksomhed for ALLE bistandsværger i landet (omkring 1500) og ikke til lønninger eller andet, får mellem ,00 kr og kr til netop dette formål. I forhold til antallet, som skal serviceres, skulle man tro, at det måtte være en superservicering de grønlandske bistandsværger måtte få. Dette oplever de i hvert ikke selv. Læs nærmere om dette andet sted i bladet. Som jeg har skrevet før, så bliver LPD avisen ikke bedre, end I, kære læsere, er med til at gøre. Kom med indlæg oplevelser fra hverdagen solstrålehistorier urimeligheder osv. LPD vil i møder med Folketingets Sundhedsudvalg (nyt) Retsudvalget - 71 udvalget m. fl. fremføre medlemmernes synspunkter og på den måde lægge maximalt pres på processerne. LPD ønsker god sommer til alle og håber på et godt arbejdsår til gavn for alle vores brugere. Ole Kølle Formand/ ansvarsh.redaktør. I N D H O L D Kort nyt... Referat fra Landsmøde Kurset i november og 6 Fagligt talt... Brev til Astrid Krag Kommisorium for udvalg om psykiatri Møde med Folketingets Sundhedsudvalg Problematikken for de grønlandske bistandsværger Brev fra Inger Brun til Kel Holm Brev fra Inger Brun til Katrine Kleist Bekendtgørelsen for de grønlandske bistandsværger Personaleadministrationsloven Inger Bruns brev som svar på klagen fra LPD om Kel Holms sag Møde med Direktoratet for Kriminalforsorgen Værd at vide... Girokort fremsendes ikke Rigspolitiets afslag på den høje kilometertakst Sagsbehandlingstiden hos diverse myndigheder Møde med Retsudvalget Rekruteringen af nye bistandsværger Min mening Debat... Et godt liv trods alt LPD avisen 3\n4 Kort nyt... Referat fra landsmødet i LPD Søndag den a. Valg af dirigent, referent og stemmetæller: Dirigent: Eskild Jensen Referent: Rita Brix Stemmetæller: Ida Kramp og Niels Simonsen. b. Godkendelse af dagsorden: Godkendt. c. Formandens beretning: Ole Kølle læste og kommenterede den skriftlige beretning, som blev godkendt. d. Kassererens beretning (herunder fremlæggelse af revideret regnskab). Fremlagt og godkendt. 1ste suppleant: Erik Dahlgaard med 17 stemmer, 2. suppleant Susan Lundgreen med 13 stemmer. Der var 4 blanke stemmesedler.. i. Valg af regnskabskontrollant + suppleant. Regnskabskontrollant: Poul Mødekjær Suppleant: Ida Kramp. j. Evt. Der blev udtrykt ønske om en ankermand i kredsene som man kan henvende sig til, og dermed lette bestyrelsen. Ref. Rita e. Kassererens fremlæggelse af budget for næste år (herunder fastsættelse af kontingent) Budgettet fremlagt, og kontingent uændret på 350 kr. for det kommende år. f. Behandling af indkomne forslag. Ingen forslag var indkommet. g. Valg af formand. Ole Kølle er valgt til formand (uden modkandidat). h. Valg af øvrige bestyrelsesmedlemmer og suppleanter. Mogens Michaelsen, Elvin Kristensen og Jens Ernst blev opstillet. Mogens fik 18 stemmer og dermed valgt, Elvin fik 18 stemmer og dermed valgt. Jens Ernst fik 2 stemmer, og træder dermed ud af bestyrelsen. 4 LPD avisen\n5 MODUL 3-4 KURSUS for patientrådgivere og bistandsværger Kalundborg den nov Tilmelding: Modul 3-4 den november 2012 Navn Jeg ønsker overnatning Jeg ønsker ikke overnatning Jeg ønsker kun overnatning fredag til lørdag Jeg ønsker kun overnatning lørdag til søndag Jeg har følgende kostønsker: Adresse E- mail Telefon Øvrige bemærkninger (evt. om samboende med en anden deltager mv.): Medlemsnr. Ankomst: den 16. nov. Afrejse: den 18. nov. Jeg er: patientrådgiver bistandsværge andet Jeg forventer at køre selv og har plads til i bilen. Der ydes kørselsgodtgørelse efter statens regler (lave takst på 2,10 kr.). Udgift til broen dækkes kun ved originalbillet (ej brobizz ) Da det er først til mølle princippet og vi kun har et begrænset antal pladser skal tilmelding foregå temmelig hurtigt. Tilmeldingen skal være formanden i hænde senest den 15. september Se adresserne foran i LPD-avisen. Har man ikke modtaget bekræftelse på sin deltagelse senest en uge før kurset, ret da henvendelse til formanden. LPD avisen 5\n6 Kurset i november Se tilmelding forrige side Dette års modul 3-4 kursus vil blive afholdt i Kalundborg. Kurset er for patientrådgivere og bistandsværger, som har været i gang i flere år. Hverdagen byder hele tiden på nye udfordringer, så det er vigtigt at holde sig ajour med udviklingen og debatten inden for psykiatrien til gavn for vores patienter/ klienter, for hvem vi ofte er deres eneste kontakt. Det er derfor rigtig vigtigt, at vi møder op til patientklagenævnsmøder retsmøder og at vi får den optimale mulighed fra Samfundets side til at deltage i disse møder (fritidsmuligheder m.v.) Skulle man undtagelsesvis være forhindret ( sygdom ferie mv. ) så skaf en substitut. Nogle af de bedste undervisere, som vi med stor succes har brugt før, kommer og underviser på dette kursus. (Henning Lund Sørensen Kim Balslev m. fl.) Vi prøver denne gang at holde kurset i Kalundborg, så jyderne bl. a. kan bruge hurtigfærgen Århus Kalundborg, der kun tager 1½ time. Husk at kurset er gratis og at der udbetales køre/ rejsepenge og udstedes et kursusbevis. Vel mødt i den femtårnede by Kalundborg (der findes kun to andre korskirker i hele verden). Byen blev grundlagt af Esbern Snare omkring år Ole Kølle Kursusleder 6 LPD avisen\n7 Fagligt talt... Landsforeningen af Patientrådgivere og Bistandsværger i Danmark: Brev til Astrid Krag Til Sundhedsminister Astrid Krag Sundhedsministeriet Holbergsgade København K Kalundborg den Undertegnede formand for LPD (Landsforeningen af Patientrådgivere og Bistandsværger i Danmark) har den 13/ været til en meget spændende høring på Christiansborg om etiske dilemmaer i psykiatrien arrangeret af Etisk Råd. Jeg har selv som formand for LPD, haft fornøjelsen af at være med fra starten i Etisk Råds proces, som førte frem til temadagen og flere af de brugte scenarier kom fra LPD. For nylig var jeg som formand for LPD inviteret af Advokatsamfundet til en temaformiddag, hvor der skulle sættes fokus på borgernes retssikkerhed. En meget spændende formiddag, hvor LPD afleverede adskillige forslag til forbedring inden for psykiatrien. Mange interesseorganisationer var med denne formiddag, men LPD var eneste lægmandsorganisation i debatten. Det samme var tilfældet på Christiansborg den 13.april. Her var flere forskellige interesseorganisationer også med. (Sind LAP Bedre Psykiatri). Det er selvfølgelig ganske vigtigt, at disse organisationer deltager i sådanne arrangementer. Både Etisk Råd og Advokatsamfundet har selvfølgelig også kunnet se vigtigheden af at landets ENESTE lægmandsorganisation LPD har været meget brugt i debatten i arbejdet med problemstillingerne indenfor både ALMENPSYKIATRIEN og RETSPSYKIATRIEN. Jeg har derfor dybt forundret over, at LPD IKKE er repræsenteret i det nyligt nedsatte udvalg, der skal se på psykiatriens fremtid. Jeg kan konstatere, at interesseorganisationerne er repræsenteret ved Sind, hvilket er ganske udmærket. Men hvor er landets ENESTE lægmandsorganisation henne i denne gruppe??? Hvorfor mener LPD, at det er så vigtigt, at vi er repræsenteret i denne af ministeriet nedsatte gruppe?? Som PATIENTRÅDGIVER og BISTANDSVÆRGE (specielt som patientrådgiver) er vi den persongruppe, som ofte er tættest på patienterne/klienterne. Vi opnår som regel en meget høj grad af Tillid til de enkelte patienter/klienter. Vi HØRER og SER, hvad der sker på de enkelte afdelinger bosteder i hjemmene m.v. Dette er jo netop beskrevet i de to bekendtgørelser, som omhandler de to områder. Vi skal jo også tilse, at begrebet GOD SYGEHUSSTANDARD finder sted. Vi deltager i mange patientklagenævnsmøder sammen med vores patient. LPD avisen 7\n8 Vi deltager i retsmøder med vores patienter inden for almenpsykiatrien. Inden for Retspsykiatrien deltager vi i rigtig mange retsmøder, som jo er ganske anderledes end almenpsykiatriretsmøderne. Her er der jo tale om domme eller domsprøvelser. Vi deltager i møder med de forskellige personalegrupper om diverse planer for patienten. Vi er meget opmærksomme på kulturerne på de enkelte afdelinger. Det betyder at vi som lægfolk er meget tæt på hverdagen og på afdelinger bosteder mv. og derved oplever de mange forskellige måder at agere på i de forskellige situationer rundt omkring. Vi er heldigvis ikke ene om at opleve de to job som særdeles vigtige for patienterne/klienterne. Det viser flere undersøgelser og ikke mindst årsrapporterne fra de psykiatriske patientklagenævn i Statsforvaltningerne. Jeg håber derfor, at min store forundring over at LPD ikke er repræsenteret i udvalget bliver gjort til skamme. Jeg ser frem til et godt og konstruktivt arbejde i udvalget til gavn for de mange mennesker, der hvert år kommer i berøring med psykiatrien. Rigtig stor LPD-hilsen Ole Kølle, Formand 8 LPD avisen\n9 Fagligt talt... Kommissorium for udvalg om psykiatri Baggrund Mange danskere rammes af en psykisk sygdom, hvilket kan have alvorlige konsekvenser for den enkelte og dennes familie. Ligesom med somatiske sygdomme er det for mange muligt at komme sig helt eller delvist efter en psykisk sygdom - også en alvorlig, psykisk sygdom. Ansvaret for indsatsen for mennesker med psykiske sygdomme er delt mellem regioner og kommuner. Den regionale indsats omfatter bl.a. diagnostik og behandling på sygehusafdelinger, i distriktspsykiatri og i praksissektoren. Den kommunale indsats omfatter sociale støtteordninger og botilbud samt sygepleje, fremme af mental sundhed og indsatser i regi af folkeskole mv. En kvalificeret indsats, som resulterer i helbredelse eller et acceptabelt, stabilt funktionsniveau kræver derfor - udover en veludbygget og differentieret indsats i de involverede sektorer - koordination og samarbejde på tværs af sektorer og fag bl.a. med henblik på at sikre sammenhæng i forløbene og bedst mulig udnyttelse af de samlede kompetencer. For at skabe et solidt grundlag for, at regeringens fremtidige indsats for personer med psykisk sygdom tilrettelægges og gennemføres bedst muligt, nedsættes et udvalg. Rammerne for udvalgsarbejdet skal ses i lyset af den økonomiske situation. Det begrænser det økonomiske råderum for den offentlige forbrugsvækst, hvorfor forbedringer i den offentlige service primært skal sikres gennem omprioriteringer og effektiviseringer. Det stiller krav til, at kapaciteten i sundhedsvæsenet, herunder psykiatriområdet, anvendes så effektivt som muligt, og at der skabes mest mulig sundhed for de samlede ressourcer. I den forbindelse gælder, at kapaciteten på det psykiatriske område er øget gennem særskilt prioritering af over 8 mia. kr. fra satspuljen i perioden til området, hvoraf langt hovedparten er permanente midler. Midlerne er bl.a. gået til øget kapacitet i børne-, voksensamt retspsykiatrien, udvidede patientrettigheder og sikring af bedre og sammenhængende behandling. Organisering Udvalget består af repræsentanter fra: Det Sociale Netværk SIND LAP (Landsforeningen Af nuværende og tidligere Psykiatribrugere) Bedre Psykiatri De Lægevidenskabelige Selskaber Danske Regioner KL Herudover indgår Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse, Finansministeriet, Økonomi- og Indenrigsministeriet, Social- og Integrationsministeriet, Ministeriet for Børn og Undervisning, Beskæftigelsesministeriet, Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen 1. Ministeren for Sundhed og Forebyggelse udpeger op til 5 medlemmer med henblik på relevant faglig repræsentation f.eks. psykiatri-, psykolog-, sygepleje- og socialfaglig. Formandskabet for udvalget varetages af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse. Udvalget nedsætter underarbejdsgrupper med henblik på at løse afgrænsede, konkrete opgaver (delanalyser), og skal i den forbindelse i relevant omfang inddrage eks- 1 Videnscenter for Handicap, Hjælpemidler og Socialpsykiatri indgår organisatorisk i Socialstyrelsen LPD avisen 9\n10 terne, herunder udenlandske eksperter samt evt. andre interessenter med særlig viden om det psykiatriske område. Sekretariatsfunktionen for udvalget varetages af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse i samarbejde med Finansministeriet, Økonomi- og Indenrigsministeriet, Social- og Integrationsministeriet, Ministeriet for Børn og Undervisning og Beskæftigelsesministeriet. Sekretariatet inddrager andre fagministerier, når dette er relevant. Opgavebeskrivelse Udvalget skal komme med forslag til, hvordan indsatsen for personer med psykisk sygdom tilrettelægges og gennemføres bedst muligt. Udvalgets forslag skal falde i to dele. Del I skal indeholde konkrete forslag, der indebærer en bedre udnyttelse af den eksisterende kapacitet på det psykiatriske område. Det omfatter bl.a. forslag, der indebærer en bedre organisering og tilrettelæggelse af psykiatrien, og forslag til mere fokuseret indsats/prioritering baseret på den nyeste viden. Hertil kommer tiltag til bedre styring og omkostningseffektivitet. Del II skal indeholde nye forslag på området, der efter udvalgets opfattelse kunne prioriteres, baseret på den nyeste viden/evidens for tiltaget og et generelt krav om omkostningseffektivitet. Regeringen vil med afsæt i udvalgets overvejelser og forslag udarbejde en samlet, langsigtet plan for den fremtidige udvikling og udbygning på området. Planen vil bygge på en prioritering af de i del II fremkomne forslag. For alle udvalgsforslag skal de økonomiske konsekvenser vurderes. Udvalgets arbejde skal ses i sammenhæng med andre relevante analyser igangsat af regeringen, herunder evalueringen af kommunalreformen. Udvalgets arbejde falder i 3 hovedfaser. Fase 1 er en indledende fase, hvor problemstillingen afdækkes og indsnævres. Udvalget skal i denne fase: kortlægge og vurdere den nuværende struktur, kapacitet og gennemførte aktivitet i behandlingspsykiatrien og i den kommunale sektor, herunder forebyggelsesaktiviteter. kortlægge og vurdere indsatser for sammenhæng i patientforløb, der går på tværs af myndigheder, sektorer og forskellige forvaltninger. beskrive og vurdere udviklingen i psykiatriske diagnoser med særlig fokus på: o børn og unge o diagnoser, der har oplevet den største stigning de seneste 10 år o udviklingen i antallet af retspsykiatriske patienter beskrive og vurdere udviklingen i behandlingsmuligheder bl.a. anvendelsen af medicin. Fase 2 er analysefasen, hvor udvalget skal: vurdere mulighederne for at forebygge udvikling og forværring af psykiske sygdomme og for at fremme recovery gennem fx rådgivning, tidlig indsats, rehabilitering mv. vurdere mulighederne for at fremme kvalitet i behandlingen og indsatsen, herunder nedbringe behovet for tvangsforanstaltninger, vurdere mulighederne for aktiv patient/borger- og pårørendeinddragelse i indsatsen for personer med psykiske sygdomme, vurdere mulighederne for at optimere og tilpasse den samlede kapacitet i forhold til personer med psykiske sygdomme, herunder bl.a. se på forholdet mellem stationær og ambulant kapacitet i behandlingspsykiatrien og i sammenhæng hermed forholdet mellem døgntilbud og andre tilbud i den kommunale sektor, vurdere mulighederne for at sikre yderligere sammenhæng og kontinuitet i indsatsen for personer med psykiske sygdomme, vurdere behovet for tiltag, som kan bidrage til at sikre en god styring og effektiv ressourceanvendelse på området. Fase 3 er afrapporteringsfasen, hvor udvalget sammenskriver den samlede afrapportering og fremlægger forslag til, hvordan behandlingen af mennesker med sindslidelse tilrettelægges og gennemføres bedst og mest effektivt. Udvalgets forslag skal falde i to dele, jf. ovenfor. Udvalget skal med halvårlige intervaller holde debatmøder med inddragelse af interessenter med henblik på at sikre en bred afdækning af synspunkter i udvalgsarbejdet. Udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper i både den indledende fase (fase 1) og i analysefasen (fase 2). Fordi der er tale om et bredt dækkende analysearbejde, som samtidig forventes at behandle spørgsmålene grundigt med inddragelse af ekspertise og ny viden, vil der være behov for deltagelse af personer med forskellige baggrunde og faglige profiler i de forskellige arbejdsgrupper. Tidsplan Udvalgets samlede afrapportering skal foreligge medio Udvalget kan undervejs afgive delafrapporteringer. 10 LPD avisen\n11 Fagligt talt... Møde med Folketingets Sundhedsudvalg Forslag til punkter til mødet 1. Honoreringen. 2. Kørselsgodtgørelse. Der er truffet en afgørelse af Rigspolitiet om kun at udbetale den lave takst. Begrundelsen for dette er en vejledning af Personaleadministrativ art fra Begrundelsen her for at give den høje takst, er jo netop vores situation, som jeg selvfølgelig vil bruge i den videre klage til Justitsministeriet. 3. Muligheden for frihed til deltagelse i Patientklagenævnsmøder og møder i retten. 4. Når bistandsværgen skal være patientrådgiver ( når loven om tvang i psykiatrien anvendes over for en retspsykiatris patient ), hvilket regelsæt skal der da arbejdes efter? Da der kun sker en aflønning som bistandsværge har LPD meldt ud, at det er regelsættet for bistandsværger, som gælder specielt vedrørende besøg. 5. Uddannelse af nye patientrådgivere. Hvem giver disse en grundig indføring i jobbet som patientrådgiver? Hvordan med alle de bistandsværger ( specielt pårørendebistandsværgerne, men også mange listebistandsværger ) som overhovedet ikke ved, hvad det vil sige at være patientrådgiver? 6. Kunne man fra centralt hold lave en pjece/folder, der fortalte afdelingen, hvad denne skulle gøre, når der beskikkes: A: En patientrådgiver (det ved de fleste på en afdeling) B: En bistandsværge, som skal være patientrådgiver. (ikke mange kender til dette) C: Hvilke klagemuligheder har patienten? D: Hvem sørger for, at patientrådgiveren/bistandsværgen får det nødvendige journalmateriale, som er foreskrevet i bekendtgørelsen. E: Hvem giver patientrådgiveren besked om diverse møder mv. LPD avisen 11\n12 Fagligt talt... Problematikken for de grønlandske bistandsværger Der er ca. 30 grønlandske bistandsværger, der til hverdag kommer mest på Herstedvester og R3 i Risskov. Disse bistandsværger skulle i princippet serviceres af Det Grønlandske Hus i København, som får penge til dette fra puljen i Justitsministeriet ( læs lederen i dette nummer ). Ud fra antallet af bistandsværger, der henvender sig til LPD, fra denne gruppe, er tilfredsheden med denne servicering mildest talt langt fra tilfredsstillende. Med det tildelte beløb fra puljen, som skal bruges til ALLE bistandsværger i Danmark (kurser - håndbog LPDavis mødedeltagelse diverse temadage høringssvar mv. ) burde muligheden for en super servicering være til stede. Der opleves en stor forskelsbehandling, hvor nogle får at vide, at de godt må bruge egen bil til besøg og andre ( ud fra et selvbestaltet regelsæt, hvor direktøren for Det Grønlandske Hus har brugt Personalestyrelsens Personaleadministrative vejledning og ikke bekendtgørelsen for grønlandske bistandsværger, der klart siger noget andet), at de skal bruge offentlige transportmidler selv om dette indebærer en transporttid på 7-9 timer på en dag. Ligeledes har man forsøgt at fratage en bistandsværge fra København retten til at være bistandsværge for to i Jylland. Dette kunne selvfølgelig IKKE lade sig gøre, idet Retten i Nuuk har udpeget den pågældende bistandsværge og at Det Grønlandske Hus ikke har fået status som selvstændig Ret ( hvad de selvfølgelig aldrig vil få). Det Grønlandske Hus arbejder på vegne af Direktoratet for Kriminalforsorgen, så Direktoratet har en meget stor opgave med at sørge for, at loven bliver overholdt. LPD vil i nær fremtid holde et møde med Direktoratet om problematikken og håber herved på en permanent løsning til gavn for dømte grønlændere og disses bistandsværger, der gør et fantastisk stort arbejde for deres landsmænd, der er langt borte fra familie og venner og som fængselsinspektør Hans Jørgen Engbo fra Herstedvester skriver i avisen, så er det nærmest en dobbeltstraf at sende ikke dansktalende grønlændere til afsoning i Danmark. Ole Kølle 12 LPD avisen\n13 Fagligt talt... Brev fra Inger Brun til Kel Holm Kel Olrik Holm Lokesvej oo Skive Vedr.: Kørselsgodtgørelse Kære Kel Olrik København, fredag d. 23. december 2011 Reglerne for kørselsgodtgørelse som bistandsværge, følger af - Personalestyreisens Personaleadministrative vejledning punkt , som er vedlagt. Heraf fremgår det, at udgangspunktet er, at den ansatte skal benytte offentlige transportmidler. Tjenestestedet kan give tilladelse til, at der benyttes bil, hvis det findes mest hensigtsmæssigt. Det er tjenestestedet, der foretager en vurdering af hvilke tilfælde, det findes hensigtsmæssigt til at benytte bil. De hensyn, der kan medtages i vurderingen, er opregnet i vejledningen, men det er som udgangspunkt en økonomisk vurdering, hvor der også skal medtages et effektivitetshensyn, mht. bl.a. rejsetid. Her anses bistandsværgerne for den ansatte og Det Grønlandske Hus/Kalaallitllluutaat som tjenestedsted. Vores udgangspunkt vil derfor også være, at bistandsværgen skal benytte offentlige transportmidler til klientbesøg, møder osv. Vi har besluttet, at der kan gives tilladelse til kørsel i egen bil i følgende tilfælde: Vi har for hver bistandsværge og hver af dennes klienter vurderet, om der kan gives tilladelse til kørsel i egen bil. Husk, at du selvfølgelig altid må køre i din egen bil, men i så tilfælde kun får refunderet et beløb svarende til, hvad omkostningerne til offentlige transportmidler ville være. Vi må indskærpe for alle bistandsværger, der benytter egen bil, at Kørsel i egen bil -sedlen skal udfyldes fyldestgørende, uanset hvad der er blevet gjort og tilladt tidligere. Dette betyder, at kilometertallet skal aflæses ved begyndelse og afslutning af turen og påføres på sedlen. Det er afstanden fra bopæl til besøgs- eller mødested, der gælder. Små afvigelser fra den normale afstand accepteres selvfølgelig, mens store afvigelser skal begrundes. Det kan være fordi, der evt. er vejarbejde, som gør, at der skal køres en omvej el.lign. l dit tilfælde har vi vurderet således: Vedr. besøg hos Peter Petersen, anbragt på afd. R3, Aarhus Universitetshospital Risskov: Tilladelse til at køre i egen bil, pga. tid. Det tager over dobbelt så lang tid med offentlige transportmidler som med bil. Dette er gældende fra 1. januar Med venlig hilsen Inger Bruun Direktør Hvis det er billigere, f.eks. pga. at afstanden er så kort, at bil vil være et billigere alternativ til en bus- eller togbillet. Hvis det tager uhensigtsmæssigt længere tid med de offentlige transportmidler, end med bil. Her har vi vurderet, at en fordobling af rejsetiden er uhensigtsmæssig. Hvis det gøres uhensigtsmæssigt besværligt med offentlige transportmidler i forhold til il. Her tænkes på, hvis der skal foretages mange skift mellem bus og tog mv., eller hvis der er lange gå-afstande, fordi der ikke er stationer eller stoppesteder i nærheden af bopælen. Her kan det besluttes, at der gives tilladelse til kørsel til nærmeste station. LPD avisen 13\n14 Fagligt talt... Brev fra Inger Brun til Katrine Kleist Katrine Kleist Hyrdeengen Vallensbæk Vedr.: Kørselsgodtgørelse København, fredag d. 23. december 2011 Kære Katrine Reglerne for kørselsgodtgørelse som bistandsværge, følger af Personalestyreisens Personaleadministrative vejledning punkt , som er vedlagt. Heraf fremgår det, at udgangspunktet er, at den ansatte skal benytte offentlige transportmidler. Tjenestestedet kan give tilladelse til, at der benyttes bil, hvis det findes mest hensigtsmæssigt. Det er tjenestestedet, der foretager en vurdering af hvilke tilfælde, det findes hensigtsmæssigt til at benytte bil. De hensyn, der kan medtages i vurderingen, er opregnet i vejledningen, men det er som udgangspunkt en økonomisk vurdering, hvor der også skal medtages et effektivitetshensyn, mht. bl.a. rejsetid. Her anses bistandsværgerne for den ansatte og Det Grønlandske Hus/ Kalaallit llluutaat som tjenestedsted. Vores udgangspunkt vil derfor også være, at bistandsværgen skal benytte offentlige transportmidler til klientbesøg, møder osv. Vi har besluttet, at der kan gives tilladelse til kørsel i egen bil i følgende tilfælde: Hvis det er billigere, f.eks. pga. at afstanden er så kort, at bil vil være et billigere alternativ til en bus- eller togbillet. Hvis det tager uhensigtsmæssigt længere tid med de offentlige transportmidler, end med bil. Her har vi vurderet, at en fordobling af rejsetiden er uhensigtsmæssig. Hvis det gøres uhensigtsmæssigt besværligt med offentlige transportmidler i forholdt til bil. Her tænkes på, hvis der skal foretages mange skift mellem bus og tog mv., eller hvis der er lange gå-afstande, fordi der ikke er stationer eller stoppesteder i nærheden af bopælen. Her kan det besluttes, at der gives tilladelse til kørsel til nærmeste station. Vi har for hver bistandsværge og hver af dennes klienter vurderet, om der kan gives tilladelse til kørsel i egen bil. Husk, at du selvfølgelig altid må køre i din egen bil, men i så tilfælde kun får refunderet et beløb svarende til, hvad omkostningerne til offentlige transportmidler ville være. Vi må indskærpe for alle bistandsværger, der benytter egen bil, at Kørsel i egen bil -sedlen skal udfyldes fyldestgørende, uanset hvad der er blevet gjort og tilladt tidligere. Dette betyder, at kilometertallet skal aflæses ved begyndelse og afslutning af turen og påføres på sedlen. Det er afstanden fra bopæl til besøgs- eller mødested, der gælder. Små afvigelser fra den normale afstand accepteres selvfølgelig, mens store afvigelser skal begrundes. Det kan være fordi, der evt. er vejarbejde: som gør, at der skal køres en omvej el.lign. l dit tilfælde har vi vurderet således: Vedr. besøg hos, anbragt på Anstalten ved Herstedvester: Tilladelse til at køre i egen bil, pga. pris. Det er så kort en afstand, at bil er et billigere alternativ. Vedr. besøg hos, anbragt på afd. R3, Aarhus universitetshospital Risskov: Der skal benyttes offentlige transportmidler. Der gives dog tilladelse til at køre i egen bil til Høje Taastrup station, da det ellers vil give for mange skift. Vedr. besøg hos, anbragt på Askegafden i Randers: Der skaf benyttes, offentlige transportmidler. Der gives dog tilladelse til at køre i egen bil til Høje Taastrup station, da det ellers vil give for mange skift. Vedr. besøg hos,, anbragt på NørholmKollegiet i Herning: Tilladelse til at køre i egen bil, p.g.a. besvær. Der er for mange skift eller for langt til stationen frit besøgsstedet. Dette er gældende fra 1. januar Med venlig hilsen Inger Bruun Direktør Vedlagt: Personalestyrelsens Personaleadministrative vejledning punkt Udgifter til transport. 14 LPD avisen\n15 Justitsministeriets vejledning af 17. juni 1998 Vejledning om bistandsværger beskikket efter den grønlandske kriminallov 1. Efter kriminalloven skal der i en række situationer beskikkes en bistandsværge for personer, som er frihedsberøvede eller idømt tilsyn. Denne vejledning gælder for bistandsværger, som er beskikket i henhold til den grønlandske kriminallov, uanset om den dømte er anbragt i Grønland eller i Danmark. Vejledningen gælder således ikke for bistandsværger beskikket i henhold til den danske straffelov. 2. Reglerne om bistandsværger findes i kriminalloven for Grønland, jf. lovbekendtgørelse nr. 49 af 13. februar 1979, som ændret senest ved l i lov nr. 476 af 12. juni Beskikkelse af bistandsværger 3. Kriminalloven foreskriver, at der skal beskikkes en bistandsværge for enhver, a) der er dømt til anbringelse på ubestemt tid i anstalt i Grønland, jf. 102, stk. 2, b) der på grund af psykisk abnormitet eller af sikkerhedsmæssige grunde er dømt til anbringelse på ubestemt tid i en psykiatrisk ledet anstalt under kriminalforsorgen i Danmark, jf. 102, stk. 3, c) der på grund af psykisk abnormitet er dømt til anbringelse på ubestemt tid på hospital eller anden institution, om fornødent i Danmark, i henhold til 113, stk. 1, 1. pkt., d) der på grund af psykisk abnormitet er idømt anden indgribende foranstaltning på ubestemt tid efter 113, stk. 1, 2. pkt., herunder forsorg efter reglerne i 94-98, e) der på grund af alder, helbredstilstand eller Justitsmin., J. nr andre særlige omstændigheder i medfør af 104, stk. 1, overføres fra anstalt til hospital eller egnet hjem eller institution til særlig pleje eller forsorg, om fornødent i Danmark, f) der i medfør af l 04, stk. 2, på grund af psykisk abnormitet eller af sikkerhedsmæssige grunde overføres til hospital, om fornødent i Danmark, eller psykiatrisk ledet anstalt under kriminalforsorgen i Danmark. 4. Politiet i Grønland skal efter endelig dom bistå den ret, der har pådømt sagen i l. instans (kredsretten eller - hvis sagen er pådømt af Grønlands Landsret i l. instans - landsretten) med at finde en person, der kan beskikkes som bistandsværge. 5. Som bistandsværge skal så vidt muligt beskikkes en af den dømtes nærmeste pårørende. For så vidt angår personer, der i medfør af kriminalloven dømmes til anbringelse i dansk psykiatrisk ledet anstalt (Anstalten ved Herstedvester) eller psykiatrisk hospital (Amtshospitalet i Vordingborg eller i særlige tilfælde Sikringsafdelingen ved Amtshospitalet i Nykøbing Sjælland) eller anden institution m.v. eller dømmes til at undergive sig anden indgribende foranstaltning på ubestemt tid i Danmark, er det en forudsætning, at bistandsværgen bor i Danmark. For så vidt angår personer, der i medfør af kriminahoven er dømt til anbringelse i anstalt i Danmark, og som administrativt overføres til anstalt i Grønland, er det en forudsætning, at der beskikkes en bistandsværge, der bor i Grønland. I tilfælde af administrativ tilbageførsel til Danmark er det en forudsætning, at der beskikkes en bistandsværge, der bor i Danmark. Hvis den dømte ikke selv foreslår en person eller ikke har nære pårørende, eller ingen af de pågældende er villige eller egnede til eller på grund af bopælsforholdene ikke har mulighed for at blive beskikket, skal politiet indstille en bistandsværge, om fornødent efter henvendelse til de sociale myndigheder. For så vidt angår domfældte, der er anbragt eller undergivet anden indgribende foranstaltning i Danmark, anmoder politiet Grønlændernes Hus i København (Kalaallit Illuutaat) om over for politiet at indstille en egnet bistandsværge. 6. Såfremt der på grund af den påtænkte bistandsværges beskæftigelse eller lignende, herunder f.eks. som sagsbehandler i socialforvaltningen for den pågældende eller som ansat på den anstalt, hvor den pågældende er anbragt, foreligger omstændigheder, der kan vække tvivl om vedkommendes egnethed til at varetage netop denne dømtes interesser på behørig måde, indstilles en anden. Ansatte i anklagemyndigheden, politiet eller kriminalforsorgen bør ikke antages som bistandsværger. Forinden der sker indstilling til retten vedrørende beskikkelsen, skal den pågældende bistandsværge samt den dømte have lejlighed til at udtale sig om den påtænkte indstilling. Politiet/Grønlændernes Hus i København skal LPD avisen 15\n16 endvidere sikre sig, at bistandsværgen ikke er forhindret, f.eks. på grund af bortrejse, sygdom eller lignende. Bistandsværgen kan afslå at lade sig indstille til beskikkelse, hvis den pågældende allerede er beskikket for andre dømte. 7. Politiet indbringer herefter sagen for den ret, der har truffet afgørelse i sagen i 1. instans, jf. pkt. 4, med indstilling om beskikkelse af bistandsværgen. Retten fremsender retsbogsudskrift samt kopi af værgebeskikkelse direkte til den dømtes bisidder, politiet, Kriminalforsorgen i Grønland, bistandsværgen, en eventuel tidligere bistandsværge beskikket for den pågældende samt det pågældende hospital eller den pågældende anstalt/ institution, der orienterer den dømte om beskikkelsen. Ved beskikkelse af bistandsværger i Danmark sendes retsbogsudskrift samt kopi af 2 værgebeskikkelse endvidere til Grønlændernes Hus i København. 8. En begæring fra den dømte om at få en allerede beskikket bistandsværge udskiftet med en anden fremsættes over for politiet, der snarest muligt indbringer spørgsmålet for retten. Bistandsværgens opgaver og beføjelser 9. Bistandsværgen skal så vidt muligt handle i samråd med den dømte. 10. Det er enhver bistandsværges opgave at holde sig underrettet om den dømtes tilstand og drage omsorg for, at opholdet i anstalten, på hospitalet, eller i institutionen og andre foranstaltninger ikke udstrækkes længere end nødvendigt, jf. pkt. 11, at rådgive og vejlede den dømte om klageadgang, herunder i henhold til sindssygeloven, samt om muligheden for at søge prøveløsladelse eller en idømt foranstaltning ændret eller ophævet. Bistandsværgen skal endvidere bistå den pågældende med at udforme eventuelle klageskrivelser og anmodninger om prøveløsladelse og foranstaltningsændring eller -ophævelse, samt yde bistand ved behandlingen af disse sager, og at - så vidt det er muligt - besøge den dømte snarest muligt efter beskikkelsen og til stadighed holde sig i forbindelse med denne. Besøg skal i øvrigt finde sted efter behov og under hensyntagen til bistandsværgens adgang til at få dækket sine befordringsudgifter, jf. pkt. 20. I de tilfælde, hvor den dømte er anbragt i Danmark, er det endvidere bistandsværgens opgave, at besøge den dømte mindst en gang månedligt, at være den pågældende behjælpelig med at opretholde en tilfredsstillende kommunikation til den dømtes pårørende i Grønland, og at være opmærksom på den dømte ved fødselsdage, jul m.v. 11. De nærmere regler om bistandsværgens mulighed for at fremsætte begæring om prøveløsladelse og foranstaltningsændring eller -ophævelse m.v. er følgende: a) Ved dom til anbringelse på ubestemt tid i anstalt i Grønland efter kriminallovens l 02, stk. 2, har bistandsværgen mulighed for at fremsætte begæring om løsladelse, endeligt eller på prøve, efter kriminallovens l 08, stk. 2. Begæring herom kan fremsættes over for politiet på et hvilket som helst tidspunkt efter dommen, hvorefter politiet har pligt til snarest muligt at indbringe spørgsmålet for retten. Tager retten ikke begæringen til følge, kan spørgsmålet ikke forlanges indbragt for retten, før der er forløbet l år fra afgørelsen. b) Ved dom til anbringelse på ubestemt tid i en psykiatrisk ledet anstalt under kriminalforsorgen i Danmark efter kriminallovens 102, stk. 3, kan bistandsværgen ved henvendelse til Direktoratet for Kriminalforsorgen - som led i et udslusningsforløb - begære den dømte overført til en anstalt i Grønland, jf. kriminallovens 102, stk. 4. Bistandsværgen kan endvidere på et hvilket som helst tidspunkt efter dommen begære spørgsmålet om ændring af foranstaltningen indbragt for retten. Tages begæringen ikke til følge, er fristen for en ny prøvelse af spørgsmålet et halvt år fra afgørelsen, jf. kriminallovens 104, stk. 4,jf. 102, stk. 3. Bistandsværgen har endelig mulighed for at fremsætte begæring om løsladelse, endeligt eller på prøve, efter reglerne i kriminallovens 108, stk. 2. c) Ved dom til anbringelse på hospital eller anden institution i henhold til kriminallovens 113, stk. 1,1. pkt., kan bistandsværgen på et hvilket som helst tidspunkt efter dommen begære foranstaltningen ophævet eller ændret. Tages begæringen ikke til følge af retten, er fristen for en ny prøvelse af spørgsmålet 1 år fra afgørelsen. d) Ved dom om anden indgribende foranstaltning i henhold til kriminallovens 113, stk. 1,2. pkt., kan bistandsværgen på et hvilket som helst tidspunkt efter dommen begære foranstaltningen ophævet eller ændret. Tages begæringen ikke til følge af retten, er fristen for en ny prøvelse af spørgsmålet l år fra afgørelsen. e) Efter overførsel af den dømte fra anstalt til hospital eller egnet hjem eller institution til særlig pleje eller forsorg, om fornødent i Danmark, jf. kriminallovens 104, stk. 1, samt efter overførsel af psykisk abnorme lovovertrædere til hospital, om fornødent i Danmark, eller til en psykiatrisk ledet anstalt under kriminalforsorgen i Danmark, jf. kriminallovens 104, stk. 2, kan bistandsværgen ved henvendelse til Direktoratet for Kriminalforsorgen - som led i et udslusningsforløb - begære den dømte overført til en anstalt i Grønland, jf. kriminallovens 102, stk. 4. Bistandsværgen kan endvidere på et hvilket som helst tidspunkt fremætte begæring om ændring af foranstaltningen. Såfremt begæringen ikke tages til følge, er fristen for fremsættelse af en ny begæring et halvt år fra afgørelsen, jf. kriminallovens l 04, stk. 4. Bistandsværgen har endvidere mulighed for at fremsætte begæring om løsladelse, endeligt eller på prøve, efter reglerne i kriminallovens 108, stk LPD avisen\n17 12. I alle tilfælde skal politiet af egen drift fremsætte begæring om prøveløsladelse, respektivt foranstaltningsændring eller -ophævelse senest 3 år efter dom, og derefter hvert andet år. Ved genindsættelse dog senest 2 år efter genindsættelsen og derefter hvert andet år, jf. kriminallovens l 08, stk. 3. I sådanne tilfælde giver retten meddelelse til den anstalt m.v., hvor domfældte er anbragt, om tid og sted for de forestående retlige skridt. 13. Bistandsværger har ret til fri og uhindret personlig, skriftlig og telefonisk forbindelse med den dømte, medmindre efterforskningsmæssige hensyn undtagelsesvis måtte tale derimod. 14. Retten skal holde bistandsværgen underrettet om, hvomår der afholdes retsmøder vedrørende den dømte, herunder retsmøder med henblik på beskikkelse af en ny bistandsværge. Udskrifter af domme og kendelser angående den dømte skal på begæring udleveres til bistandsværgen, medmindre efterforskningsmæssige hensyn undtagelsesvis måtte tale derimod. 15. Landsrettens vejledningsafdeling skal efter anmodning i fornødent omfang og under hensyn til den grønlandske retsplejelovs bestemmelser orientere bistandsværgen om sagen og om bistandsværgens rettigheder og pligter. 16. En anstalt, et hospital eller en institution m.v., som modtager en person, der har en bistandsværge beskikket, skal snarest underrette bistandsværgen, når den pågældende påbegynder et ophold på stedet. Personalet i anstalten, på hospitalet eller institutionen m.v. skal endvidere give bistandsværgen enhver oplysning, som er nødvendig, for at denne kan varetage sit hverv på forsvarlig måde. En oplysning, som aflægelige grunde ikke gives til den dømte, må heller ikke gives til bistandsværgen. Bistandsværgen har ret til at gøre sig bekendt med oplysningerne i tvangsprotokollen vedrørende den dømte, som den pågældende er beskikket for, i det omfang en sådan protokol findes. Bistandsværgen har endvidere ret til at gøre sig bekendt med indholdet af den dømtes journal, er under behandlingsplan, i det omfang, en sådan findes, såfremt den pågældende selv ville have adgang hertil, og såfremt den pågældende meddeler samtykke til, at bistandsværgen får adgang til journalen. Anstalten, hospitalet eller institutionen m.v. kal underrette bistandsværgen ved afslutningen af den dømtes ophold på stedet. 17. Der påhviler bistandsværgen tavshedspligt. Beskikkelsernes ophør m. v. 18. Beskikkelsen som bistandsværge for en dømt bortfalder, når den idømte foranstaltning endeligt ophæves. Beskikkelsen som bistandsværge bortfalder endvidere, hvis den beskikkede bistandsværge udskiftes med en anden. Såfremt beskikkelsen som bistandsværge bortfalder, bistår bistandsværgen dog den dømte i forbindelse med klager, som var iværksat på tidspunktet for beskikkelsens bortfald. 19. Retten kan fratage en bistandsværge hvervet, hvis den pågældende groft tilsidesætter de pligter, der følger af hvervet, eller i øvrigt viser sig uegnet til hvervet. En sådan afgørelse medfører, at nye beskikkelser af den pågældende ikke kan finde sted. Vederlag til bistandsværger 20. Vederlag til bistandsværger i Grønland udbetales af Politimesteren i Grønland. Vederlag til bistandsværger i Danmark udbetales af Grønlændernes Hus i København, der administrerer bistandsværgeordningen i Danmark på vegne af Direktoratet for Kriminalforsorgen. Der udbetales i årligt grundbeløb kr. til en bistandsværge, der ikke er en af den dømtes nærmeste pårørende. Herudover udbetales i vederlag til bistandsværgen kr. for hver påbegyndte 3. måned, hvor den døinte i henhold til dommen er anbragt i anstalt, hospital eller anden institution m.v. De nævnte beløb dækker ud over honorar for bistandsværgens arbejde i forbindelse med besøg, retsmøder, klagesager m.v. tillige de udgifter, der er forbundet med hvervet, herunder udgifter til telefon m.v. Om befordringsgodtgørelse for bistandsværger i Danmark gælder særlige regler, jf. nedenfor. I ganske særlige tilfælde kan Politimesteren i Grønland/Grønlændernes Hus i København under hensyn til arbejdets omfang forhøje eller nedsætte de nævnte beløb. Bistandsværger i Danmark, der ikke er en af den dømtes nærmeste pårørende, har krav på godtgørelse til befordring efter de for ansatte i staten gældende regler (lav takst). Bistandsværger i Danmark, der er en af den dømtes nærmeste pårørende, har krav på godtgørelse til befordring af udgifterne til højst tolv besøgsrejser årligt efter de for ansatte i staten gældende regler (lav takst). Godtgørelse af de nævnte udgifter sker ved henvendelse til Grønlændernes Hus i København. Justitsministeriet, den 17. juni 1998 FRANK JENSEN /Mogens Kjærgaard Møller LPD avisen 17\n18 Fagligt talt... Personaleadministrationsloven vedrørende tjenesterejser Udgifter til transport Merudgifter Det er kun merudgifter, som den ansatte har haft til transport, der kan refunderes. Dette betyder, at kun udgifter ud over de sædvanlige udgifter til den daglige transport mellem hjemmet og arbejdspladsen kan refunderes. Der henvises i øvrigt til bemærkningerne under afsnit om beregning af en tjenesterejses varighed Offentligt eller privat transportmiddel? Udgangspunktet er, at offentlige transportmidler skal benyttes på tjenesterejser frem for private transportmidler, specielt privat bil. Dette skyldes en forhåndsformodning om, at dette er det billigste. Tjenestestedet kan tillade, at den ansatte benytter privat transportmiddel, hvis det ud fra en samlet betragtning er det mest hensigtsmæssige og økonomiske for tjenestestedet. I vurderingen indgår dels en ren økonomisk vurdering af de konkrete udgifter til billet til offentligt transportmiddel contra udgifter i forbindelse med kørsel i privat bil, dels en effektivitetsvurdering, hvor der bl.a. skal tages hensyn til den ekstra transporttid, som offentlig transport eventuelt vil bevirke. Endvidere indgår i vurderingen eventuelle udgifter til måltider o.l. og overnatning på grund af rejseforlængelse. Ved valg af transportmiddel kan der desuden tages hensyn til, om den ansatte påføres urimelige ulemper. Eksempelvis kan nævnes, at transport med offentlige transportmidler kan være belastende, hvis en tjenesterejse starter meget tidligt eller slutter meget sent, eller hvis der skal medbringes tungt udstyr e.l. Om der kan benyttes taxa på tjenesterejser, afhænger af en tilsvarende vurdering. Normalt forudsættes det, at taxa kun benyttes ved transport over kortere afstande. Hvis tjenestestedet giver tilladelse til brug af privat transportmiddel, refunderes tillige udgifter til bro, færge, parkering o.l. mod dokumentation. Selv om en økonomisk vurdering fører til, at offentlige transportmidler skal anvendes på tjenesterejsen, kan tjenestestedet dog tillade, at den ansatte benytter privat bil eller motorcykel. I så fald kan den pågældende få udbetalt transportgodtgørelse for kørsel i privat bil pr. kørt km med den lave sats, jf. afsnit Der kan dog maksimalt udbetales et beløb, der svarer til, hvad det ville have kostet at vælge det billigste offentlige transportmiddel. Eventuelle passagerer kan kun få refunderet dokumenterede merudgifter, fx til færgebilletter, jf. afsnit Elever Elever er på tjenesterejse omfattet af tjenesterejseaftalens almindelige regler om transportgodtgørelse. Desuden har elever ret til en særlig transportgodtgørelse i visse situationer, hvor der ikke er tale om en tjenesterejse, jf. kapitel Offentlige transportmidler Transportmiddel og rejseklasse 18 LPD avisen\n19 Både ved valg af transportmiddel og rejseklasse skal der alene lægges vægt på, hvad der i den konkrete situation er det mest hensigtsmæssige og økonomiske for tjenestestedet. Valget skal foretages af tjenestestedet. Sigtet er at tilpasse transportforholdene, sådan at de er passende set i relation til såvel arbejdssituationen som den ansatte Særligt om flyrejser Ifølge Fmst. cirk. 4/ om bonuspoint i forbindelse med tjenesterejser bør institutionerne ved køb af flyrejser som ved andre indkøb søge at reducere de samlede udgifter hertil. Statslige institutioner er forpligtet til at bruge rammeaftalen om rejsebureauydelser ved køb af rejser, jf. I visse tilfælde udleverer flyselskaber ekstra flybilletter i tilgift til rekvirerede flybilletter (opsparingsbilletter). Sådanne ekstrabilletter tilhører tjenestestedet og må ikke anvendes til privat brug. Dette gælder også de point og tilsvarende, der i henhold til forskellige bonusordninger kan optjenes på tjenesterejser, og som kan konverteres til flyrejser, overnatninger osv. Der er her i realiteten tale om rabatter, som tilkommer tjenestestedet, der kan anvende dem til at reducere institutionens samlede omkostninger til tjenesterejser, jf. afsnit Ledsagere Tjenestestedet afgør, hvilken rejseform der bør vælges for kolleger, der ledsager ansatte, for hvem der er valgt en højere rejseklasse. I sådanne tilfælde skal tjenestestedet også foretage en vurdering af, hvad der er mest hensigtmæssigt og økonomisk for tjenestestedet Dyrere rejseform En ansat kan altid vælge selv at betale differencen mellem udgiften til den transportform og/eller rejseklasse, som tjenestestedet har anvist, og en dyrere Dokumentation Udgifter til offentlige transportmidler refunderes normalt kun mod dokumentation. En ansat, der fx får kørelejlighed hen til det midlertidige tjenestested, kan ikke få refunderet udgiften til den billet, der ikke har været behov for at købe, uanset at tjenestestedet er sparet for udgiften Eget togkort Hvis en ansat på en tjenesterejse anvender sit sædvanlige togkort e.l. og derfor ikke har merudgifter i anledning af tjenesterejsen, kan der ikke ske refusion af nogen art. En ansat kan dog ikke pålægges at benytte privat kort eller lignende Rabat Ansatte, der køber billetter til brug for tjenesterejser med privat rabat, får refunderet den faktiske udgift Hvilke transportudgifter refunderes? På tjenesterejser kan der være tale om transportudgifter, dels på henrejsen til og tilbagerejsen fra bestemmelsesstedet, dels på bestemmelsesstedet. Ved hen- og tilbagerejsen forstås hele rejsen fra tjenesterejsens udgangspunkt - som kan være tjenestestedet eller fx bopælen - og til bestemmelsesstedet - som kan være det midlertidige tjenestested eller fx hotellet. Samtlige udgifter til transport på denne rejse refunderes mod dokumentation. Dette gælder også, hvor transporten helt eller delvis finder sted med lokale transportmidler (bus e.l.). Transport på bestemmelsesstedet er fx transport mellem hotel og midlertidigt tjenestested. Dette kaldes ofte lokaltransport. Transportudgifter på bestemmelsesstedet afholdes normalt af time- og dagpengene eller procentgodtgørelsen, men nødvendige, særligt store udgifter kan undtagelsesvis refunderes mod dokumentation Rabatordninger Der findes på transport- og rejsemarkedet mange forskellige former for rabatordninger, der med fordel kan anvendes også på tjenesterejser (charterrejser, rabatafgange mv.) Benyttelse af disse tilbud vil imidlertid ofte indebære, at rejsen forlænges i forhold til, hvad der er tjenstligt nødvendigt, og der er derfor særlige regler for, hvordan rabatordninger kan benyttes på tjenesterejser. Anvendelse af rabatordninger forudsætter, at tjenestestedet opnår en rimelig besparelse samtlige forhold taget i betragtning. Der skal her tages hensyn såvel til ekstra udgifter til måltider o.l. samt overnatning mv. som til den omstændighed, at den ansatte ikke er til rådighed på det faste tjenestested de overskydende dage. Det er endvidere en forudsætning for at kunne anvende rabatordninger, at den ansatte er indforstået med forlængelsen af tjenesterejsen, hvis forlængelsen omfatter fridage. Hvis tjenesterejsen, fordi der benyttes rabatordninger, forlænges ud over, hvad der er tjenstligt nødvendigt, godtgøres udgifter til måltider o.l. samt overnatning mv. for hele rejsens varighed, fordi de dage, som tjenesterejsen forlænges med, i så fald betragtes som tjenstlige. I tilfælde, hvor tjenestestedet ikke har nogen interesse i, at der anvendes rabatordninger (fordi tjenestestedet ikke opnår en rimelig besparelse samtlige forhold taget i be- LPD avisen 19\n20 tragtning), kan tjenestestedet dog tillade den ansatte at benytte disse, hvis tjenesterejsen ikke fordyres for tjenestestedet. I så fald betragtes de dage, som rejsen forlænges med, som ferie-/afspadseringsdage. Udgifter til måltider o.l. samt overnatning mv. dækkes ikke for ferie-/afspadseringsdagene Private transportmidler og tjenestebiler Godkendelse Benyttelse af privat transportmiddel på tjenesterejse kræver altid tjenestestedets forudgående godkendelse. Godtgørelsen herfor gives pr. kørt kilometer og kaldes i daglig tale kilometergodtgørelse, hvis der er tale om bil eller motorcykel, og cykelgodtgørelse, hvis det drejer sig om cykel eller knallert - herunder EU-knallert 45. Godtgørelsernes aktuelle størrelse fremgår af satsreguleringscirkulæret Bil/motorcykel Udgifter i forbindelse med brug af privat bil eller privat motorcykel på tjenesterejser kan godtgøres efter to satser, idet der findes en lav og en høj sats for kilometergodtgørelse Kilometergodtgørelse Gennem den lave sats ydes der dækning for de variable udgifter, der er forbundet med at køre i bil, dvs. benzin, dækslid, værditab og vedligeholdelse. Den høje sats yder derudover delvis dækning for de faste udgifter, der er forbundet med at holde bil, dvs. forsikring, ejerafgift m.m. For så vidt angår kørsel i privat bil mv. i udlandet henvises til afsnit Hovedreglen er, at den lave sats anvendes på kørsel i privat bil og på privat motorcykel. Merudgifterne ved mere lejlighedsvis at køre tjenstligt i privat bil mv. anses for dækket gennem godtgørelse af de variable udgifter. Udbetaling af den høje sats kræver, at tjenestestedet udfærdiger en skriftlig kørselsbemyndigelse. For så vidt angår kompetencen til at udfærdige skriftlige kørselsbemyndigelser, henvises til afsnit Den høje sats er beregnet til ansatte, der forudsættes at stille bil til rådighed i forbindelse med deres arbejde, eller som efter tjenestestedets vurdering kun vanskeligt kan bestride dette, hvis de ikke kører i privat bil. Der kan udfærdiges skriftlig kørselsbemyndigelse, hvis stillingen indebærer regelmæssig kørsel af større omfang eller speciel art. Det er tjenestestedets skøn, hvad der skal forstås ved større omfang og speciel art. Ved afgørelsen skal der lægges vægt på hovedbegrundelsen for den høje sats, nemlig om den ansattes tjenstlige kørsel er af et sådant omfang og/ eller art, at den er nødvendig eller i hvert fald af væsentlig værdi for tjenestestedet. Det er relevant for alle tjenestesteder at have retningslinjer for vurdering af og beslutning om, i hvilke tilfælde der kan udfærdiges skriftlige kørselsbemyndigelser. Det ligger i sagens natur, at kørselsbemyndigelser skal være personlige. En kørselsbemyndigelse skal indeholde en afgrænsning af, hvilke tjenesterejser bemyndigelsen omfatter. Kørsel, som ikke falder inden for bemyndigelsens ordlyd, afregnes efter lav sats. Der er ikke fastsat retningslinjer for, hvilke tjenesterejser der kan eller ikke kan være omfattet af den skriftlige bemyndigelse. Bemyndigelsens omfang beror på beslutningen i forbindelse med udfærdigelsen. Typiske situationer, der kan give anledning til efterfølgende fortolkningstvivl, er fx kursusdeltagelse samt kørsel i Danmark i forbindelse med udlandsrejser (fx til lufthavnen), jf. afsnit En skriftlig kørselsbemyndigelse indebærer ret til at få udbetalt den høje sats for kilometergodtgørelse, men kun for de første km i et kalenderår. Kørsel derudover afregnes til den lave sats. Hvis en ansat får kilometergodtgørelse fra flere statslige eller andre offentlige myndigheder, kan godtgørelse med den høje sats kun udbetales for i alt km i et kalenderår. Det er tjenestestedets opgave at føre fornøden kontrol med omfanget af den tjenstlige kørsel De skattemæssige regler Satserne for kilometergodtgørelse er de samme efter skattereglerne og tjenesterejseaftalen. Der er derimod forskel på, hvornår den høje sats kan udbetales. Statslige institutioner skal følge tjenesterejseaftalens regler herom. Opmærksomheden henledes på, at statsansatte skal opfylde de samme betingelser i ligningsloven som privatansatte for at kunne modtage skattefri befordringsgodtgørelse for kørsel i egen bil eller på egen motorcykel. Heri ligger bl.a., at kørslen skal være erhvervsmæssig, således som dette udtryk forstås i ligningsloven. I øvrigt henvises til afsnit LPD avisen\navisen LANDSFORENINGEN & af Patientrådgivere e Bistandsværger i Danmark oktober 2012 Nr. 89 ISSN 1396-2620 LPD avisen 1\noktober 2012 Nr. 89 avisen ISSN 1396-2620 FAGLIGT TALT... Vejledning om vederlag og godtgørelse til bistandsværger Kørselsgodtgørelse Formandens kommentar til afgørelsen fra Rigspolitiet Anstalten ved


I Sjælsøs udløb til Usserød Å ligger tusindvis af døde skidtfisk i overfladen. Foto: TV 2 Lorry\nLæs også Tørken er langt fra overstået: Vandstand i søer fortsat uhørt lav\nBrasen foretrækker større vande, da den er følsom over for fiskedød i mindre vande som følge af udsving i iltindholdet.\nDe mange døde fisk er brase-yngel, der er strømmet ind i dammen, efter en sluse i november måned blev åbnet. Foto: Biolog Peter B. Jørgensen\nNaturvejledere fra kommunerne bag Sjælsø kæmper med at få de døde fisk op af dammen. Foto: Biolog Peter B. Jørgensen\nLæs også Andebrød og varm sommer forårsager fiskedød i dam\nEn slamsuger anvendes til at suge de tusindvis af døde fisk op. Foto: Biolog Peter B. Jørgensen\nVandstanden i Sjælsø er fortsat på et lavt niveau. Det har medført fiskedød. Foto: Bjarke Ørsted - Ritzau Scanpix


Giftige kemikalier i økosystemer\n100.000 forskellige kemikalier og 3.000 forskellige aktivstoffer i medicin. Det er hvad vi omgiver os med i EU, og stofferne havner i naturen via samfundets affaldsstrømme - fx udløb fra renseanlæg eller udsivning fra deponeret affald. En række af stofferne ophobes gennem fødekæden. Og der kommer stadig flere stoffer til - senest nanopartikler. Formålet med øvelsen er at lære eleverne om giftigheden af kemikalier og deres spredning i miljøet. Eleverne laver økotoksikologiske forsøg, hvor de tester giftigheden af komplekse kemikaliecocktails. Øvelsen indeholder tværfaglighed indenfor biologi, kemi, fysik og matematik.\nUndervisningen indeholder tværfaglighed indenfor biologi, kemi, fysik og matematik. Besøget indeholder: * Oplæg om fordelingen af miljøfremmede stoffer i økosystemer med tilhørende regneøvelse samt oplæg om fastsættelse af grænseværdier. * En laboratorieøvelse i økotoksikologi, hvor eleverne laver forsøg med udvalgte kemikalier på egnede organismer. * En rundvisning i instituttets laboratorier, * En generel introduktion til miljøretningen på DTU. Øvelsen og forsøg lægger op til, at eleverne efterfølgende afleverer en obligatorisk rapport om emnet på gymnasiet.\nEleverne skal bruge beregninger og forsøg til en obligatorisk aflevering på gymnasiet. De skal vide dette før besøget ! KUN for 3 g klasser med følgende faglige profil: Bioteknologi A/B og matematik A/B. Kemi og Fysik A/B og matematik A. Kemi og Fysik A/B og matematik B Kemi B og Fysik C og matematik A Det er desuden meget ønskeligt, at eleverne har biologi.\nEn hel dag (typisk 9.30-14.30)\nPapir, blyant, lommeregner, evt. bærbar PC, udsendt materiale og frokost.\nInstitut: Institut for Vand og Miljøteknologi\nFrist 18.09.2018 Laborantpraktikant – Organisk Kemi\nFrist 18.09.2018 Laborantpraktikant – Enzyme Technology Group\nFrist 18.09.2018 Laborantpraktikant\nFrist 18.09.2018 Laborantpraktikant til forskning i immunforsvaret og livsstilssygdomme


Blå ordfører vil fjerne dansk forenings 80 år gamle ret – Ekstra Bladet\n30. mar. 2018 kl. 10:01\nDanmarks Naturfredningsforening skal fratages rettet til at rejse fredningssager, mener borgerlige partier.\nMen den ret er tiden løbet fra, mener miljøordførerne fra Dansk Folkeparti, Venstre og Liberal Alliance. De kritiserer foreningen for at "ramme ved siden af skiven" og for at misbruge sin særstilling.\n- Det er udtryk for et demokratisk underskud, at en privat interesseorganisation kan fremsætte den slags forslag. Der ligger jo ikke nogen demokratisk proces bag. Det bør kun være stat og kommune, der kan rejse de sager, siger Carsten Bach til Politiken.\n- Vi har i lovgivningen fået lov at være naturens stemme, og hvem skal ellers være det? Den kan jo ikke selv tale. Vi er bekymrede for, hvis Danmark mister denne særlige model. Det er fredningsinstrumentet, der giver den stærkeste beskyttelse af naturen, siger præsident for Danmarks Naturfredningsforening, Ella Maria Bisschop-Larsen.


Apartment Bela i Zagreb til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nIlica 76, Zagreb Centrum, Zagreb, Kroatien, 10000 - Se på kort\nMere om Apartment Bela\nApartment Bela ligger i hjertet af Zagreb Centrum og er en idéel base til at opleve Zagreb. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Bela gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartment Bela til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Zagreb.


Sådan søger du SPS - DTU\nDTU Uddannelse Studieliv Vejledning Specialpædagogisk støtte - SPS Sådan søger du SPS\nDet er SPS-enheden på DTU, der ansøger om SPS på dine vegne. SPS-enheden kan også vejlede dig om dine muligheder.\nSå snart du er blevet optaget på DTU og har takket ja til din uddannelse har du mulighed for at søge om SPS. Du skal oprette dig i DTU's SPS-henvendelsesportal, hvor du skal beskrive dine udfordringer og dit støttebehov, samt uploade bemyndigelseserklæring og dokumentation. Derefter vil SPS-enheden på DTU enten oprette en SPS-ansøgning med det samme eller tage kontakt til dig, hvis der er behov for en opfølgning. Dokumenter til upload må max. fylde 20 MB i alt.\nSPS til DTU Adgangskursus\nLæs mere om SPS til DTU Adgangskursus\nOpdateret af Tina Rigborg Friisdahl den 9. oktober 2020


Humleborg Online - 2 x 25 år i byrådet\n2 x 25 år i byrådet\nDen 1. januar 2019 har byrådsmedlemmerne Hans Nissen og Carsten Wulff 25 års jubilæum og i den anledning inviterer Fredensborg Byråd, til reception fredag den 25. januar fra kl. 14 til 16 i Rådhuskælderen på Rådhuset, Egevangen 3B i Kokkedal.\nHans Nissen sidder i byrådet for socialdemokraterne og blev i 1993 valgt ind i det daværende Fredensborg-Humlebæk kommune. Ved kommunesammenlægningen i 2006 blev han medlem af byrådet i Fredensborg kommune. I gennem tiderne har han har blandt andet siddet som formand for Social- og Seniorudvalget, været medlem af Økonomiudvalget og medlem af Udvalg for byrum og boligsocial indsats.\nVed folketingsvalgene i 2005 og igen i 2009 var han opstillet som FredensborgKredsens folketingskandidat, dog uden at opnå valg til folketinget.\nHans Nissen blev født i en lille vestjysk stationsby, Oksbøl, hvor hans far drev en maskinstation. I dag bor Hans sammen med Lene og deres lille hund, border-terrieren Kiki i Humlebæk. Han har 2 børn + et bonusbarn, som alle for længst er flyttet hjemmefra.\nOprindeligt blev Hans Nissen uddannet som kok, i dag er han formand for 3F Nordsjælland Øst, en fagforening med godt 5.000 medlemmer. 3F Nordøstsjælland dækker Gribskov, Helsingør, Fredensborg, Hørsholm kommuner, Rudersdal, Allerød og Furesø kommuner.\nCarsten Wullf sidder i byrådet for partiet Venstre og er i dag medlem af Social- og Seniorudvalget og Kulturudvalget.\nCarsten Wulffs politiske engagement kom næsten ind med modermælken. Hans far, der var præst i Asminderød Kirke og Slotskirken, blev valgt ind i det, der dengang hed Fredensborg-Humlebæk Byråd og sad i over 30 år. I 1980erne meldte Carsten sig ind i Venstres Ungdom, hvor han sad i landsbestyrelsen sammen med blandt andre Lars Løkke Rasmussen.\nI en årrække er Carsten formand for Venstre i Fredensborg-Humlebæk Kommune, og i 1993 bliver han valgt ind i byrådet. Og han var på et tidspunkt også spidskandidat for partiet.\nProfessionelt er Carsten Wulff kandidat i økonomi fra Københavns Universitet. Han arbejder som vicepræsident i virksomheden LS Retail - et sted han har været i adskillige år. Privat er Carsten Wulff gift med Lone, og sammen har parret to børn.


Et kontroversielt emne - vaccination - Rosetid\nEt kontroversielt emne – vaccination\nRikke 15. august 2021 2 Comments\nJeg vover pelsen og deler min mening om et særdeles kontroversielt emne. Det har været mig på sinde i efterhånden lang tid, men begivenheder i den forgange uge, har gjort mig klar. Jeg håber, i tager godt imod og måske har lyst til at dele jeres tanker og følelser. Hvis ikke, er det helt okay 🙂\nDet handler om corona\nNærmere bestemt om vaccinen. For hold da op den bringer følelserne frem i os alle. Store følelser endda. Havde emner som corona og testning ikke allerede fået os til at indse, at vi som mennesker kunne arbejde lidt på respekt for hinanden og hinandens synspunkter.\nJa så har vaccinen virkelig været en mulighed, af de helt store dimensioner.\nDesværre er det med respekten gået den helt forkerte vej, i min optik.\nJeg bliver oprørt når jeg oplever mennesker stille sig i hver sin lejer og udbrede deres sandhed. Bemærk, jeg skriver “deres sandhed” !\nIngen har vel den evige sandhed når det gælder corona, teststrategier og vaccination.\nMit personlige standpunkt\nJeg mærker modstand til vaccinen, jeg mærker modstand til indskrænket frihed, jeg hader coronapasset og alt hvad det står for. Jeg mærker en klump i halsen, for hvad pokker er det vi står i som menneskehed?\nI øvrigt er det præcis samme klump som klimaet giver mig.\nMen jeg tænker også, at hvis ingen havde taget den første skoldkoppevaccine, hvor havde vi så været nu?\nVi har vel alle pårørende som vi elsker, som vi nødigt ville udsætte for corona, også selvom det “bare” er en influenza, fordi det jo netop er alt der behøves, for at de kan dø.\nJeg har mærket længe efter i mig selv, om det handler om frygt inde i mig, eller om det handler om noget helt andet.\nNemlig respekt for livet.\nJeg skal ikke afvise, at det handler om min indre svinehund; frygten. Selvom jeg har arbejdet meget med netop det emne, så vil jeg undgå at afvise det skråsikkert, at der i denne sammenhæng slet ikke er tale om frygt for mit vedkommende.\nMåske er det fordi jeg er tvilling i stjernetegn, og netop har en fantastisk evne, til at se tingene fra 2 sider. Men det er faktisk lige præcis, den evne jeg efterspørger og mangler i samfundet.\nAt vi alle, også jeg selv, bliver bedre til at acceptere hinanden uden at dømme. Men forstå, vi alle kommer med hver vores personlighed og erfaring, som gør, at vi danner forskellige meninger ud fra samme information. Det er der intet galt med.\nDet er faktisk helt perfekt.\nJeg er færdig vaccineret\nI tirsdags fik jeg sidste vaccination. Det var ikke uden omkostninger og eftertanke, for jeg er stadig i tvivl om hvad det rigtige er. Jeg ville gerne kunne se 3-4 år ud fremtiden hvad angår corona. Det kan jeg ikke.\n2. stik gjorde mig virkelig syg, onsdag følte jeg, at der var glasskår i mine lunger. Det var selvsagt ikke rart at trække vejret. Høj feber, hævede ben, voldsom hovedpine og kraftige led smerter var også at finde på listen over mine symptomer. 2 døgn efter vaccinen, forsvandt alle symptomer nærmest på 10 minutter. Det var helt vildt mærkeligt.\nDa jeg ikke selv har haft corona, ved jeg ikke, om corona føles sådan, som jeg havde det onsdag og halvdelen af torsdag. Men jeg ved, at det var forfærdeligt, og jeg ikke ønsker at opleve det igen. Ej heller ønsker jeg det for nogen andre.\nSå jeg lå der i sengen, med skyhøj feber og var rystet i min grundvold over hvor syg jeg var blevet. Egentlig havde jeg mest lyst til at få det stads ud af min krop!\nJeg var i meget lang tid sikker på jeg ikke skulle have en vaccination. Så ændrede jeg mening, nok dels fordi frihed simpelthen motiverede mig. Kort inden jeg skulle have haft mit første stik. Aflyste de astrazenica vaccinationen, og det gjorde mig skrækslagen. Så jeg hoppede på nej vognen igen.\nDet, der i sidste ende blev min motivation for at tage en vaccination, skyldtes udelukkende, at jeg blev ramt på, at miste min drøm. Jeg vil ikke uddybe det mere her, men at udleve min drøm, var altså smertepunktet for mig.\nJeg ved ikke, om du har et smertepunkt i forhold til corona vaccinen, men jeg ønsker for dig, at du er bevidst omkring hvad hele vaccine debatten gør ved dig.\nOg at du gør hvad du finder rigtigt – uden at dømme andre for deres valg.\n2 Replies to “Et kontroversielt emne – vaccination”\n18. august 2021 kl. 08:33\nDu får en krammer herfra – jeg håber, at du er sluppet af med bivirkningerne nu. Det er som om, at os der vælger vaccinen opfattes som hjernedøde får, der bare følger med flokken uden at tænke selv. Men det er vi langt fra. Præcis som du skriver, så ligger der mange overvejelser og en god portion frygt bag valget, og jeg er glad for, at du sætter ord på. Jeg har også haft mine tvivl og reservationer omkring vaccinen, men jeg er glad for, at jeg har fået den. Jeg er ikke den tålmodige type. Jeg vil gerne handle, gøre noget, komme videre .. Jeg hader at sidde og vente på, at ‘det bliver bedre’ .. Ved at ta’ ned og få vaccinen, så gjorde JEG noget for at knække Corona. Det føles godt. For mig. Og det er nemlig det, det er, et personligt valg.\n29. august 2021 kl. 10:15\nMange tak for krammet, og du får et stort et tilbage. Jeg genkender hvad du skriver om utålmodighed, det er bestemt også en af de mange elementer som har drevet mig. Tusind tak for din kommentar, jeg er glad for du har givet dit besyv med.\nPrevious Previous post: Mareridt\nNext Next post: Endetarmskræft – diagnosen og tiden op til


Hvis du fidgerer fra søgninger på internetsiderne, hvor der er mulighed for at overveje pornografiske film online, nemlig porno Gratis porno med danske piger thai massage skovlunde, så er du hvor du skal være. Teamet i vores projekt gjorde det til beundrere af film med en anden orientering af seksuelt indhold. Vores medarbejdere har yderst omhyggeligt valgt dette førsteklasses videoindhold Gratis porno med danske piger thai massage skovlunde, som kan ses på dine telefoner eller bærbare computere. Vi forsikrer dig, vores team vil finde hvad du skal vise dig. Tag af og føl ubeskrivelige orgasmer.