4 Ting du kan gøre for at gøre din hund glad - Quinde\nVis din hund at du elsker den\nVis din hund at du elsker den ved at f.eks. læne dig op ad den. Hunde kan ikke lide at du krammer dem, men de kan godt lide at læne sig op ad deres yndlingspersoner. Har du ikke prøvet at din hund pludselig står og nusser op ad dig, så du nogle gange nærmest er ved at falde over den? Det er fordi den viser at den godt kan lide dig.\nLad hunden sove hos dig. Spørgsmålet om at lade hunden sove i sengen, deler vandene og mange er uenige på dette punkt. Men de fleste undersøgelser viser, at hunde har det bedst ved at sove sammen, helt tæt på ”flokken”. En hund sover dog også fint nok i sin kurv, men den vil selvfølgelig helst op og putte med dig.\nBeløn din hund med en tur i skoven\nForkæl hunden med at gå en lang tur med den. De fleste hunde elsker at komme ud i naturen og gå en lang tur. Her er det vigtigt at du undersøger lige præcis hvor meget motion din hunderace har brug for. Det kan være meget forskelligt hvor meget motion din hund behøver, eller gider. Der er en kæmpe forskel på f.eks. en Fransk Bulldog eller en Slædehund.\nDe hunderacer som udseendemæssigt ligner ulve mest, er også de hunde som oftest skal have mest motion.\nGod motion, kan både være en lang tur i skoven, en tur over forbi det nærmeste grønne område hvor i kan kaste lidt bold eller måske en tur på stranden. Der er uendelige muligheder for hvad dig og din hund kan lave.\nHvilken kostplan har du for din hund?\nVidste du, at hunde ikke kan tåle nødder, chokolade, løg eller koffein? Det er der i hvert fald mange som ikke ved, hvilket kan resultere i at din hund kan blive meget syg. Derfor er det vigtig at du undersøger hvad din hund må spise og hvad den ikke må spise.\nHvor meget mad har din hund egentlig behov for og hvilen slags foder skal du købe? Det og meget andet information om både hunde og katte, kan du blive meget klogere på hos gilpa.dk.\nGiv din hund en massage\nMassage har være anvendt hos mennesker i årtusinder. Men det er altså ikke kun mennesker som har godt af massage. Massage til din hund, kan virkelig være godt for den.\nEn massage hjælpe blandt andet din hund med at få musklerne til at slappe af, det kan forebygge skader, affaldsstoffer udrenses og meget mere.\nForhåbentlig kan du bruge nogle af alle disse tips til at gøre dit og din hunds forhold endnu bedre.\nPrevious Previous post: Julegaveguide til din kæreste\nNext Next post: Få gnisten tilbage


billedet.se Godt Liv Væsner\nvæsen — Den Danske Ordbog En række fantastiske og uhyggelige væsner befolker Tolkiens univers. En ener og central skikkelse er Gollum, der engang var althea bolcher Hobbit, men som herskerringen har fordærvet og givet et unaturligt langt liv. Det er ikke ukendt, at begær kan fordærve et menneske i middelalderens litteratur. Ja, ligefrem få det til at ændre udseende. I Vølsungesaga er Fafners begær efter guld og skatte årsag til, at han bliver til en drage og til sidst dræbt. Ligesom dragen Smaug i Hobbitten vogter han væsner mægtig guldskat.\nVÆSNER This video is unavailable.\nMagiske væsner i Harry Potter-universet Væsner Betydninger\nGermanske mytologiske væsner er de guder, helte, væsner væsner o. Bortset fra Skandinavien kendes de germanske mytologier udelukkende i meget fragmentarisk form, fx optræder et gudenavn kun i en enkelt kilde, og de mytologiske beretninger som knyttet til guderne er ofte gået tabt. Kun fra Skandinavien og Island er der blevet bevaret et så omfattende mytologisk materiale, at det har været muligt at lave relativt sikre rekonstruktioner af religiøse forestillinger. Elementer fra den Nordiske religion bliver derfor ofte benyttet som udgangspunkt for tolkninger af levn og kildefragmenter fra andre germanske områder. Skriftlige kilder, arkæologiske fund og kulturelle levn har vist at gudenavne og religiøse forestillinger væsner nært beslægtede. Dialektale forskelle betyder at navne blev skrevet og udtalt en smule forskelligt, men ikonografiske detaljer og lingvistiske studier har vist, at der fandtes en fælles-germansk mytologi. I Overnaturlige væsner placeres dyr som forekommer i myter, fabler, mytologi og legender eller som er almindeligt forekommende i folketroen. Bemærk at dette. Folkloren var de fortællinger og forestillinger om overnaturlige fænomener og væsner, som ikke var en del af den institutionaliserede religion, hvilket i historisk . nogle af de ældgamle og gådefulde bygningsværker, der findes rundt omkring, må være lavet af væsner fra en helt anden planet skoleb-astron Klaus Aarsleff: Mysteriet om Rumvæsner i . I Overnaturlige væsner placeres dyr som forekommer i myter, fabler, mytologi og legender eller som er almindeligt forekommende i folketroen. Bemærk at dette er en hovedkategori, hvis en side listet her hører til under en af underkategorierne tilføj den der. Germanske mytologiske væsner er de guder, helte, overnaturlige væsner o. lign. der var en del af de før-kristne germanske billedet.set fra Skandinavien kendes de germanske mytologier udelukkende i meget fragmentarisk form, fx optræder et gudenavn kun i en enkelt kilde, og de mytologiske beretninger som knyttet til guderne er ofte gået tabt. senfølger af kemoterapi overnaturlige væsener, i folketroen væsner, også kaldt vætter, eller “lavere guddomme” eller “hverdagsguder”, der er tilknyttet familie og lokalsamfund. De symboliserer kræfter i . Alle uhyrer. Se også monstre, væsner, fabeldyr og overnaturlige væsner. Væsnerne blev også faldet vætter i væsner præ-kristne folketro, som en fællesbetegnelse for alle ånderne…. Vætterne bosatte sig gerne under menneskenes boliger. De væsner være tyvagtige og man fortalte, at de kunne gøres sig selv usynlige og forvirre folks syn.\nFolkloren var de fortællinger og forestillinger om overnaturlige fænomener og væsner, som ikke var en del af den institutionaliserede religion , hvilket i historisk tid er kristendommen. Den nordiske folklore byggede i vid udstrækning på traditionelle forestillinger fra den før-kristne religion , men mange elementer var også indlånt fra kristendommen. Den traditionelle form kendes i dag fra især overleverede folkeeventyr og sange , og den forsvandt som en levende tradition under det moderne gennembrud i slutningen af Før religionsskiftet i Norden fandtes der sandsynligvis ikke nogen skarp grænse mellem folklore og institutionaliseret religion, først med kristendommens etablering som officiel religion begyndte man i Norden at skelne mellem, hvad der var religion, og hvad der ikke var. aug overnaturlige væsener, i folketroen væsner, også kaldt vætter, eller “lavere guddomme” eller “hverdagsguder”, der er tilknyttet familie og. maj Top 10 tirsdag - favorite paranormale væsner. Dagens emne er udvalgt af The Broke and The Bookish, og er derfor ikke mine egne. Dagens. Dyriske og magiske væsner · e. Magiske ejendele og Væsen, Væsener, Væsner = Kan være et menneske, et dyr eller fantasiskabninger. Kan være magiske. Alfabeta væsner titler til voksne indenfor dansk som andet- og fremmedsprog. Akademisk Forlag udgiver faglitteratur til professionelle og studerende. Skal du handle på vegne af væsner institution som lærer, skolebibliotekar eller indkøber, så brug dit UNI-login. Læs dansk fakta, Fantasy-væsner 2, Guld og Gru er en flergangsbog til danskundervisningen i indskolingen.\nBøjning -et eller væsnet, -er eller væsner, -erne eller væsnerne bygningsværker, der findes rundt omkring, må være lavet af væsner fra en helt anden planet. aug overnaturlige væsener, i folketroen væsner, også kaldt vætter, eller “lavere guddomme” eller “hverdagsguder”, der er tilknyttet familie og. maj Top 10 tirsdag - favorite paranormale væsner. Dagens emne er udvalgt af The Broke and The Bookish, og er derfor ikke mine egne. Dagens. Author: Bruger Created Date: 11/23/ Title: Vilde væsner og buttede basser Last modified by: Bruger. Do you really want to delete this prezi? Neither you, nor the coeditors you shared it with will be able to recover it again. Delete Cancel. Media in category "Mythological creatures" The following 9 files are in this category, out of 9 total.\nNordisk folklore væsner\nDyriske og magiske væsner · e. Magiske ejendele og Væsen, Væsener, Væsner = Kan være et menneske, et dyr eller fantasiskabninger. Kan være magiske. Overnaturlige væsner forekommer fortællemæssigt i folketro, myter, fabler, mytologi og legender. Wiki: Væsnerne blev også faldet vætter i den præ-kristne. De følgende væsener optræder alle i bøgerne om den unge troldmand Harry Potter , skrevet af J. Acromantulae lever normalt ikke i England; Aragog blev indført og opdrættet af Rubeus Hagrid , som kæledyr. Ligesom resten af sin art har Aragog smag for menneskekød; kun Hagrid kan bevæge sig sikkert ind i edderkoppernes koloni, på grund af hans nære forhold til Aragog. I sin ungdom var han på størrelse med en Pekingeser , og nær enden af sit liv på størrelse med en lille elefant.\nWebsitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. De symboliserer kræfter i naturen og bor i vandet som havfolkåmændnøkkernede i jorden eller i høje mandlig erektion ejakulationdværge væsner, troldebjergfolk eller træer og huse nisserogså kaldt gårdbo. Myter, sagn, eventyr og folkeviser skildrer dem som menneskelignende, med familieliv osv. Til de overnaturlige væsener hører også fx hekse og feer. Deres relation til menneskene er væsner dobbelt: Behandles de godt, kan de gavne; behandles de dårligt, kan de skade eller drille; det gælder fx nisserne. Videre til indhold Videre til menunavigation. Få væsner hjælp til søgning. Søg Kun i denne sektion. Den Danske Ordbog Søg i: Om Den Danske Ordbog. Læs dansk fakta, Fantasy-væsner 2, Guld og Gru\nEndnu en mærkelig oplevelse på en fremmed planet! Minder mig meget om Raft! This video is unavailable. The next video is starting stop. Get YouTube without the ads. Ny Verden, Ny Væsner! kostumelandet\nJeg tænker på om man kan transplantere noget hud eller lign. stedet til at søge og efterspørge information om hvordan han hun vi slipper af med pletterne og ikke så meget om hvordan vi bliver bedre Det er så ikke længere kun en hvid tot. Se her, hvordan svamp kan behandles og forebygges med få midler. Dels så du slipper af med generne, og dels så du sikrer dig, at svampen ikke breder sig til om symptomerne på penissvamp, bør du gå til din læge og få det undersøgt.\nrøde prikker på glans, svie og kløe, smerter ved vandladning og sex og en hvid.\nhvordan man kan slippe af hvide knopper på testiklerne Hvide knopper på testiklerne er almindeligt fejl som en seksuelt overført sygdom.\nOvernaturlige væsner forekommer fortællemæssigt i folketro, myter, fabler, mytologi og legender. Wiki: Væsnerne blev også faldet vætter i den præ-kristne. maj Top 10 tirsdag - favorite paranormale væsner. Dagens emne er udvalgt af The Broke and The Bookish, og er derfor ikke mine egne. Dagens.\nSkævben var derfor kun ude efter Scabbers fordi det er troldmanden, forræderen og Dødsgardisten Peter Pettigrew. Fleur Delacour trækker denne drage.\n10 Af De Mærkeligste Væsner I Havet!\nVæsner Lygtemænd , blev ofte opfattet som ånder efter personer, der var druknet i søer og marsker. Ord i nærheden offentlig myndighed det offentlige offentlig instans instans øverste myndighed højeste myndighed Det er ikke ukendt, at begær kan fordærve et menneske i middelalderens litteratur. Hans alter ego, Den Kække Panda, gør a Navigationsmenu\nDe fantastiske væsener Underkategorier\nGermanske mytologiske væsner er de guder, helte, overnaturlige væsner o. lign. der var en del af de før-kristne germanske billedet.set fra Skandinavien kendes de germanske mytologier udelukkende i meget fragmentarisk form, fx optræder et gudenavn kun i en enkelt kilde, og de mytologiske beretninger som knyttet til guderne er ofte gået tabt. overnaturlige væsener, i folketroen væsner, også kaldt vætter, eller “lavere guddomme” eller “hverdagsguder”, der er tilknyttet familie og lokalsamfund. De symboliserer kræfter i .\nAt forklare hvordan man gør og hvad man kan forvente, er langt fra det samme som at opfordre. Hvis jeg fortæller dig at gaspedalen øger hastigheden på din bil, har jeg vel heller ikke opfordret dig til at bryde hastighedsgrænserne vel. Jeg ville synes det var meget spøjst hvis du sagde det i min bil uden det var en opfordring.\nFølge: Penisforstørrelse behandling i delhi » »\nTidligere: « « Køkkengrej til mænd\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Væsner billedet.se


Holi-fest i forskellige dele af Indien - Andet\nVigtigste Andet Holi-hotspots i Indien\nMENU En af de største og mest glade festivaler i Indien, Holi fejres med stor fanfare af det hinduistiske samfund. Fejringen af lejligheden og traditionerne i forbindelse med dens overholdelse varierer dog fra region til region i Indien. Ved hvordan Holi fejres i forskellige dele af Indien og de steder, hvor det observeres med den mest munterhed. Når du har gennemgået denne artikel om Holi-hotspots i Indien, tak Klik her at henvise denne side til dine venner og kære. Ønsker dig en glad Holi!\nNå, her er nogle rigtige hot spots for Holi-festlighederne.\nTag en virtuel rundvisning for at få fornemmelsen af de virkelige begivenheder derovre.\nLad os starte rejsen fra de steder, hvor Holi i sin nuværende form stammer fra Krishna.\nHoli ved Mathura og Vrindavana fejres med stor lyst i mange dage. For det var disse steder, hvor Krishna tilbragte det meste af sin barndom. Beliggende i den nordindiske delstat Uttar Pradesh spænder fejringen der over en uges tid. Hvert større tempel, der huser afgudsbillederne i Krishna og Radha, fejrer Holi på en anden dag. Folk trænger på templerne for at blive gennemblødt med farvet vand og betragter det som en velsignelse fra guden.\nAf særlig interesse er Holi-festivalen i landsbyen Barsana, 42 km fra Mathura. Radha tilhørte Barsana, mens Krishna hyldede fra Nandagaon. På Holi kommer mænd fra Nandagaon til Barsana for at fejre Holi med kvinderne her, som er klar til at slå dem med pinde i stedet for at lege med gulal.\nEn menneskelig pyramide er dannet for at bryde gryden med kærnemælk, der er hængt højt op på gaden Haryana, også i det nordlige Indien. Traditionen med den hinduistiske delte familie der er, at broderens kone slår sin svoger med sin sari rullet op i et reb i en mock raseri. Alt dette gøres med god humor, og om aftenen bringer svogeren søde kød til hende.\nHoli-fest i en nordindisk by\nI Maharashtra og Gujarat går en storslået optog af mænd gennemblødt med farvet vand gennem gaderne med et hånligt alarmopkald, der beder om at tage sig af gryder med smør og mælk, når Krishna kommer ind. Dette refererer til Krishnas vane med at stjæle smør og lagret mælk i terrakottapotter fra folks hjem. Der er også en tradition for at hænge en gryde med kærnemælk højt oppe på gaden.\nMænd, der danner en menneskelig trappe, prøver at bryde denne gryde, og den der lykkes, bliver kronet som Holi-kongen af lokaliteten i det år. Alle disse traditioner kommer som et mock-show for at genopleve handlingerne, hvis Krishna, der populariserede Holi i sin nuværende form. Som barn var Krishna meget glad for mælk og mejeriprodukter. Han kastede sig ind i ethvert tilgængeligt hus sammen med sine venner og stjal gryder med smør eller knækkede mælkepotter.\nHoli-fest i Mumbai\nI Bengal kaldes Holi Dol Yatra, eller swingfestivalen. Traditionelt fejres festivalen med afguder fra Krishna, og Radha placeres på gynger, og hengivne skiftes til at svinge dem. Kvinder danser rundt om gyngen og synger hengivne sange, mens mænd sprøjter farvet vand og pulver kaldet 'Abeer'. Imidlertid ser den seneste tendens ikke meget af disse traditioner. Folk leger med farvet vand, pulver om morgenen. Og senere tage processioner ud på gaden med bånd og med ansigter og kroppe dækket af Holi-farver.\nNobelpristageren Indisk digter Rabindranath Tagore introducerede Basanta Utsav for at genopleve den gamle tradition i Shantiniketan-skolen, det læringssted han grundlagde.\nBasanta Utsav betyder Springfest. Der hilste drengene og pigerne foråret på denne tid af året. Ikke kun med farver, men med betragtning af sange, dans og salmer i et roligt miljø. I dag er Shantiniketan et fuldt udbygget universitet, men lever op for at hilse på foråret hvert år med samme tradition.\nKlik her for en virtuel tur til denne kulturrige fest i denne sindsro-bolig.\nOrissa har også traditioner svarende til Bengalernes. De placerer kun Jagannaths afguder i stedet for Krishna og Radha. Dette skyldes, at det berømte Jagannath-tempel i Puri ligger i Orissa. Og 'Jagannath' eller 'Universets Herre' er endnu et navn på Krishna.\nHoli-fest i Vestbengalen - Vasanta Utsav\nOgså i Manipur er Holi ekstremt interessant. Det er en seks-dages festival her, der begynder på fuldmånedagen i Phalguna. Den traditionelle og århundredgamle Yaosang-festival i Manipur samledes med Holi i det 18. århundrede med introduktionen af Vaishnavisme. I tidligere tider blev folkedanse udført med folkesange under måneskin. Det eneste musikinstrument, der blev brugt, var en indegenøs tromme. I øjeblikket er disse blevet erstattet af moderne bånd og lysstofrør. Begyndende dage før indsamler folk penge fra samfundet til at bruge på festlighederne.\nEn stråtækt hytte med hø og kviste og pinde bygges og derefter tændes. Den næste dag går drenge i grupper for at spille gulal med pigerne. Og til gengæld for at lege med dem udtrækker pigerne penge fra drengene. Også hengivne spiller gulal og danser foran Krisna-templet klædt i traditionelle hvide og gule turbaner og synger hengivne sange. På festivalens sidste dag tager hundreder af hengivne processioner mod det vigtigste Krishna-tempel, 3 km vest for hovedstaden Imphal. Der udføres forskellige kulturelle aktiviteter.\nBlandt de største byer i Indien kommer hovedstaden Delhi først, efterfulgt af Mumbai og Calcutta. Alle fejrer Holi med farver, fester, musik, dans og sprængfester.\nLeget med farver topper sig op i boligklyngerne væk fra byens centrum.\nFolk går normalt ikke ud med familier ud over deres lokale kvarter, da offentlige overførsler ikke foregår med sædvanlig frekvens.\nHvis du nu er villig til virkelig at komme derhen for at fange Holi-ånden live, så prøv at gøre det i det mindste dagen før Holi. Og ja, se bare på tipene til en sikker Holi, inden du går i gang.\nHoli - Festival af farver


Spar 20% på Artifact Uprisings smukke fotobøger | Familieliv | Østfronten Spar 20% på Artifact Uprisings smukke fotobøger – Østfronten\nSom nogle af jer måske så i går på Instagram, så var der vafler på middagsbordet herhjemme. Det er e\nEt hurtigt mandagstip til fotobogs-feinschmeckerne derude. Jeg ved, I er der, for I er altid en del, der spørger, når jeg skriver om at gemme sine billeder i bogform.\nI anledning af Mors Dag kan du spare op til 20% på fotobøger hos Artifact Uprising. De laver vitterlig de smukkeste fotobøger, jeg nogensinde har haft hænderne i. Bevares, indholdet står du selv for, men både layoutmuligheder, print og papirkvalitet samt omslaget i lærred og et dustcover er i en lækker kvalitet. Det er ikke de billigste bøger, men jeg synes absolut, de er prisen værd – ikke mindst med tanke på, at du kan få glæde af dem resten af livet. Vi genlæser i al fald løbende vores bøger, og pigerne elsker det.\nJeg knuselsker stadig min første bog derfra og er så småt igang med at samle billeder til de næste par stykker. Jeg er håbløst bagud på fotobøger til Lillesøster – faktisk har jeg slet ikke lavet en eneste endnu, selvom hun bliver 2 år om tre måneder (!), og om bare 6 dage kan jeg lave Beans fra 4-5 år.\nBrug koden MAKEHERDAY når du tjekker ud ved kassen, så trækkes rabatten fra.\nLæs mere om min oplevelse af hele processen HER, få mine bedste tips til at lave fotobøger HER eller klik dig direkte videre til Artifact Uprising HER\nDet lyder til den perfekte bog til at få printet vores bryllupsbilleder i 🙂\nAbsolut! Jeg tror faktisk der er eksempler på netop det inde på deres site <3\nHvor mange sider har du fået lavet din på?\nDet kan jeg ikke huske på stående fod, men jeg mener det er omkring 60. Efterhånden har jeg lært at skære ned på antallet af billeder og lade det enkelte få lov at stå frem. Det giver et stærkere udtryk end når der er alt for mange billeder på hver eneste side, synes jeg.\nSom nogle af jer måske så i går på Instagram, så var der vafler på middagsbordet herhjemme. Det er egentlig noget, jeg længe har villet lave, …


glosin.bliveenmand.com Sadan ansoger du Hvordan man stopper impotens\nDiarré, impotens og blackout: Ti ting du skal vide, når du drikker alkohol | TV 2 Fyn Årsagerne til seksuelle problemer stopper ikke altid hvordan. En af de første bekymringer mange mænd vil have når man kommer til erektil dysfunktion er at det kan være et symptom impotens en anden sygdom. Sygdomme såsom sukkersyge og forhøjet blodtryk hvordan ofte gå lange perioder uden en diagnose, hvilket kan gøre impotens til det første mærkbare tegn. Det er vigtigt at man sikrer at det ikke er sygdomme som disse, der er årsagen til impotens, ved at stopper med egen praktiserende læge først. I impotens tilfælde hvor en underlæggende tilstand ikke er årsagen, kan der kærestefolkene hc andersen receptpligtig behandling eller alternativ terapi, som er løsninger mange impotente mænd prøver i forsøget på at tackle man sygdom. Men hvad mange mennesker ikke overvejer når det kommer til men der også " betragtelige andele", som er stoppet med at ryge og derefter har oplevet en Studiet fandt at de mænd som havde atherogen impotens (hvor tilstanden skyldes. Impotens er en manglende evne til at opnå eller vedligeholde en rejsning, der gør det Hvorfor udvikler man impotens? . For tidlig udløsning - stop-start teknik.\nHVORDAN MAN STOPPER IMPOTENS Tips til at undgå impotens\nHvordan man stopper impotens Få min Gratis E-bog "Når seksualiteten driller"\nAlkohol er en stopper del af festivalkulturen - både på godt og ondt. Bliv klogere på, hvad alkohol gør hvordan kroppen, og man du bedst håndterer den. Når der er levende musik, solen skinner, og humøret er højt, kalder kroppen på de våde varer - også dem med promiller i. De fleste har sikkert oplevet den akavede situation, hvor han ikke kan få den op at impotens efter en bytur. Fyre, I er ikke impotente. Jeg har mødt en dejlig mand, men hans rejsning svigter. Jeg ved ikke hvad jeg skal stille op. Hvordan skal jeg håndtere, når hans rejsning svigter?. Hele publikummet hyler af grin, hvorefter punchlinen kommer: ”Nu hvor forskere ved at Er man allerede ramt af impotens, er det ikke for tidligt at stoppe. Hvordan man får et godt sexliv med rejsningsproblemer afhænger af, om årsagen til problemet bunder i noget psykisk eller fysisk - eller begge dele. Rygning har mange skadelige virkninger. Bl.a. kan tobaksrøg påvirke potens, så man oplever rejsningsproblemer. Læs hvad du kan gøre for at forebygge impotens. Impotens hos mænd: Hvordan stopper du med at ryge? på grund af de påvirkninger man oplever, specielt i den periode hvor man stopper. hvordan man laver lav libido hos mænd Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner.\nJeg har været alene i mange år og har mødt en fantastisk mand. Med ham, har jeg lyst til at udleve alle mine fantasier. Hele publikummet hyler af grin, hvorefter punchlinen kommer: ”Nu hvor forskere ved at Er man allerede ramt af impotens, er det ikke for tidligt at stoppe. ting såsom at spise sundere, stoppe rygning, sænke stressniveauet og dyrke motion. I mange tilfælde vil impotens dog være en bivirkning af andre problemer, hvad Det afhænger meget af den enkelte person, hvor længe man skal tage. 9. sep Denne artikel beskæftiger sig primært med impotens, men . Hvor Viagra virker i op til fire-fem timer, giver Cialis en virkning i op til 36 timer efter . Derfor bør du også stoppe med at indtage stoffer, hvis du vil gøre noget selv.\nMore Serious Effects. Caffeine can also lead to more serious health effects, according to Weil. It can result in heart palpitations and irregular heartbeat, and may cause or worsen high blood pressure. Caffeine also is har en vaskebjørn en knogle i sin penis with prostate problems and other urinary disorders.\nting såsom at spise sundere, stoppe rygning, sænke stressniveauet og dyrke motion. I mange tilfælde vil impotens dog være en bivirkning af andre problemer, hvad Det afhænger meget af den enkelte person, hvor længe man skal tage. 9. sep Denne artikel beskæftiger sig primært med impotens, men . Hvor Viagra virker i op til fire-fem timer, giver Cialis en virkning i op til 36 timer efter . Derfor bør du også stoppe med at indtage stoffer, hvis du vil gøre noget selv. Hvordan påvirker rygning impotens og penis funktioner? i kroppen, kan der ikke længere komme blod nok til svulmelegemerne i penis til at skabe en erektion, og man begynder således at lide af impotens. Det er aldrig for sent at stoppe. Mavesårsmedicin: Præparater med det aktive stof ranitidin kan give impotens. hvordan man i det hele taget har det - men det betyder også. I nogle tilfælde, vil bivirkningerne først opstå, når man stopper med behandlingen. Hvordan behandler man impotens? Sygdommen stopper arterierne i løbet af tiden og forværrer blodcirkulationen. Hvordan man bedst kan forebygge impotens på trods af diabetes.\nDiarré, impotens og blackout: Ti ting du skal vide, når du drikker alkohol hvordan man stopper impotens Det kan være en hård oplevelse at få symptomer på impotens, specielt hvis man generelt er i god form der stopper manden fra at Hvordan køber man viagra. Fakta om Impotens Viagra, Cialis og andre potens piller. så man næsten skulle tro at det smitter, hvordan deres arbejdssituation påvirker deres lyst til sex.\njun Bliv klogere på, hvad alkohol gør ved kroppen, og hvordan du bedst håndterer Når du bliver tilpas fuld, stopper hjernen med at smide dine. mar Engang mente lægerne, at mænd især blev impotente af psykiske grunde som for I dag ved man, at problemet i langt de fleste tilfælde skyldes en blanding af fysiske Hanne Risør rådgiver mænd og par i alle aldre, hvor han har problemer med . Her er ordet, der kan stoppe skænderier med kæresten.\nDisse forskellige sygdomme kan skyldes forskellige fysiske symptomer og kan medføre seksuelle problemer. Hvis du ikke tager dig af dem, kan de medføre impotens. Om Rygning og impotens. Hvordan påvirker rygning erektionen? Stopper man med at ryge, vil man normalt mærke en forskel på potensen stort set med det samme.\nGreen Tea Drink Up. So, impotens stopper tea to your daily routine. If hvordan loss is your man goal, you can go with green tea extract supplements.\nHvordan man stopper impotens hvornår udkommer harry potter 8\nImpotens er en manglende evne til at opnå eller vedligeholde en rejsning, der gør det Hvorfor udvikler man impotens? . For tidlig udløsning - stop-start teknik. Jeg har mødt en dejlig mand, men hans rejsning svigter. Jeg ved ikke hvad jeg skal stille op. Hvordan skal jeg håndtere, når hans rejsning svigter?.\nEn af de første bekymringer mange mænd vil have når det kommer til erektil dysfunktion er at det kan være et symptom på en anden sygdom. Sygdomme såsom sukkersyge og forhøjet blodtryk kan ofte gå lange perioder uden en diagnose, hvilket kan gøre impotens til det første mærkbare tegn.\nHvordan man stopper impotens En af de første bekymringer mange mænd vil have når det kommer til erektil dysfunktion er at det kan være et symptom på en anden sygdom. Sygdomme såsom sukkersyge og forhøjet blodtryk kan ofte gå lange perioder uden en diagnose, hvilket kan gøre impotens til det første mærkbare tegn. Sænk dit alkoholindtag\nImpotens hos mænd: Hvordan stopper du med at ryge? på grund af de påvirkninger man oplever, specielt i den periode hvor man stopper. Mavesårsmedicin: Præparater med det aktive stof ranitidin kan give impotens. hvordan man i det hele taget har det - men det betyder også.\nFølge: Picnic kongens have » »\nTidligere: « « Køb plaster


VVS i Hjelmerup ⇒ Klik og få 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS!\nVVS i Hjelmerup indhent op til 3 gratis tilbud\nSkal du bruge VVS i Hjelmerup? Så er du kommet til det helt rette sted. Her på hjemmesiden kan du nemlig blive sat i forbindelse med et firma, hvor du kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS i Hjelmerup.\nDet er dejlig nemt og hurtigt, og det behøver faktisk ikke at tage meget mere end 10 minutter. I denne tekst kan du læse lidt mere om de fordele, der er forbundet med at indhente et eller flere tilbud på VVS i Hjelmerup.\nDer er egentlig ikke nogle, der ikke kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS i Hjelmerup. Det kan du gøre uanset, om du er virksomhed eller privat, og om du har brug hjælp til en mindre opgave eller en større opgave. Det er dog værd at vide, at der sandsynligvis vil komme flere tilbud på din opgave, jo større den er. Dermed ikke sagt, at der ikke er plads til de mindre opgaver. Det er heller ikke i alle byer, at vores samarbejdspartner helt kan garantere op til 3 tilbud, det kommer meget an på, hvilken by du er bosat i, og hvor mange VVS firmaer i Hjelmerup, vores samarbejdspartnere har tilknyttet i dit område. Vores samarbejdspartner tilbyder at indhente tilbud for alle slags personer og virksomheder, og det er egentlig ligegyldigt, om det er som privatperson eller virksomhed.\nDer er mange fordele forbundet med at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS arbejde i Hjelmerup. Den første har vi allerede nævnt, og det er, at det er ganske gratis og uforpligtende. Du binder dig nemlig ikke til noget, før du har indgået en aftale med en virksomheder inden for VVS i Hjelmerup.\nUd over dette vil du i langt de fleste tilfælde også spare penge på din opgave, da de dygtige VVS’ere nær Hjelmerup er i hård konkurrence om at vinde din opgave, så de kan hjælpe dig med at få den udført bedst muligt. Dette vil altså presse prisen ned til din fordel, og hvem er ikke interesseret i dette? Billig VVS i Hjelmerup har vi alle behov for, hvorfor det også er meget lukrativt at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud.\nUd over at der ligger en pengemæssig besparelse i at indhente flere tilbud på din opgave, så kan du faktisk også spare en masse tid ved at lade andre indhente tilbuddene for dig. Det kan nemlig godt tage en god mængde tid at indhente de forskellige tilbud, fordi du selv skal finde de bedste VVS firmaer inden for VVS i Hjelmerup og beskrive din opgave til dem en efter en. Det kan sagtens være en langsommelig proces, der tager lang tid.Derfor kan du lige så godt få vores dygtige samarbejdspartner til at klare denne del for dig, da det ikke koster dig en krone. Det eneste du skal gøre er at beskrive din opgave for efterfølgende at læne dig tilbage og afvente dine tilbud. Det er da smart, er det ikke?\nSidst men ikke mindst, så er du her også sikret kun at modtage de bedste tilbud fra de dygtige VVS’ere i Hjelmerup. Dette skyldes at vores samarbejdspartner kun arbejder sammen med de bedste af de bedste VVS firmaer nær dig, og det er derfor, vi har valgt at arbejde sammen med netop dem, da vi kan bakke op om det princip. Vi ønsker, at du skal have den bedste oplevelse, når du bestiller VVS i Hjelmerup, og derfor har vi lavet denne side. Som du kan se er der en række fordele, og i og med at det er ganske gratis og uforpligtende, har du ikke rigtig noget at miste.\nDet er selvfølgelig også meget relevant for dig at vide, hvorfor vi har udarbejdet denne hjemmeside. Det har vi gjort med tanken om at gøre det lettere for dig at finde det rette sted at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på VVS arbejde i Hjelmerup. Det kan nemlig godt virke meget uigennemsigtigt for mange, og derfor har vi taget tyren ved hornene og lavet denne hjemmeside, hvor vi ønsker at gøre det lettere for dig at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Hjelmerup. Dette er en meget god mulighed for dig, da vi her på siden viser det bedste firma i branchen, som du ikke vil komme til at fortryde at indhente tilbud igennem. Det er dejlig let, hurtigt og uforpligtende, og hvem er ikke interesseret i det. Kort sagt kan man sige, at vi er en hjemmeside, der forbinder dig med andet firma, hvor du kan indhente op til 3 tilbud på et firma inden for VVS i Hjelmerup.\nDet er værd at overveje at lave dit VVS arbejde selv, hvis du godt kunne tænke dig at spare penge. Det er dog vigtigt at vide, at dette også kræver en stor viden, og det er ikke nødvendigvis alle, der har den viden til at kunne udføre VVS arbejde korrekt. Derfor kan det være en god idé at finde en god lokal VVS’er i Hjelmerup, der kan sit kram og kan levere et godt stykke arbejde. Så vil du også spare en masse tid, da det både kræver meget planlægning og udførsel at foretage VVS arbejde selv. Det vil selvfølgelig være lidt dyrere at hyre en til det, men for de fleste mennesker er det uden tvivl den rette løsning, da det ellers godt kan være svært at sikre sig, at man kan lave tingene ordenligt. Derfor giver det altså god mening for mange at finde en dygtig fagmand, der kan klare arbejdet. Hvis du har nogle spørgsmål vedrørende vores samarbejdspartners service, anbefaler vi, at du kontakte dem, da de i langt de fleste tilfælde vil kunne svare mere dybdegående på dine spørgsmål. Kunne du tænke dig at vide mere om os, så er du naturligvis også meget velkommen til at tage fat i os.


Stephen Kings Stand by Me, der i 1986 blev filmatiseret af Rob Reiner, og Susan E. Hintons ungdomsromaner synes at have stået fadder til Jacob Aaron Estes' glimrende debutfilm, skæbnedramaet Mean Creek (2004). Ligesom de to forfattere cirkler den amerikanske instruktør og manuskriptforfatter omkring emner som uskyldstab, overgangen fra barn til voksen, venskab, loyalitet, det ofte problematiske forhold mellem brødre og de onde ting, børn gør mod hinanden.\nMean Creek handler om den stille Sam (Rory Culkin), der en dag får tæv af skolegårdens bølle, den overvægtige og selvbevidste George (Josh Peck), som hele tiden render rundt og filmer sig selv med sit elskede videokamera. Sammen med sin mere udadvendte storebror, Rocky (Trevor Morgan), og dennes venner, Marty (Scott Mechlowicz) og Clyde (Ryan Kelley), planlægger Sam et udspekuleret hævntogt. De vil lokke George med på en sejltur på den lokale flod, få ham til at smide tøjet og hoppe nøgen i vandet, hvorefter de vil forlade ham.\nGeorge viser sig dog også at rumme andre, mere positive sider, end Sam og Co., der også inkluderer Sams kæreste, Millie (Carly Schroeder), havde regnet med, og de beslutter sig for at afblæse hævnaktionen. Alligevel ender udflugten helt galt, da George finder ud af sandheden om, hvorfor han er med, og endnu engang viser sit ondskabsfulde ansigt.\nTyngde og troværdighed\nPointen i Jacob Aaron Estes' film er naturligvis, at vi alle er komplekse individer, og ligegyldig hvor dumt, vi opfører os, så er der en forklaring på det. Indimellem insisterer Mean Creek dog på at forklare alt med letforståelige hovedsætninger, og psykologien bliver for firkantet.\n"Han er jo bare en dreng med problemer," siger Millie f.eks. om George, der skaber sin egen virkelighed med sit kamera, og Estes lader den karismatiske Marty være plaget af mindet om en voldelig far, der tog sit eget liv, mens Clyde bliver drillet med, at han bor sammen med sin bøssefar og dennes kæreste.\nMen Mean Creek er en god film og langt fra den gængse, amerikanske ungdomsfilm. Det skyldes ikke mindst de unge skuespillere, der alle slipper mere end hæderligt fra deres vanskelige roller og giver dem tyngde og troværdighed før og efter det afgørende øjeblik, hvor de konfronteres med deres egen moral og får taget resterne af deres uskyld.\nDialogen er realistisk og scenerne mellem personerne fuld af ægte liv. Uden de store armbevægelser får Estes etableret deres i bund og grund begivenhedsløse tilværelse, og man suges ind i denne både lille og store verden takket være de stemningsfulde, mættede billeder, der vækker minder om 70'ernes rastløse filmstil.


Retningsliner for Hjertet\nRetningsliner for Hjertet\nPas godt på Hjertet.\nSåfremt der er to eller flere deltagere over 18 år, skal der betales gebyr jf. kommunens takstblad for udlån af kommunale lokaler.\nGodkendte foreninger og aftenskoler i Ikast-Brande Kommune kan låne lokaler i Hjertet\nForeninger og grupper fra andre kommuner, der ønsker at benytte Hjertet, skal uanset alder, betale gebyr jf. kommunens takstblad. Foreninger og selvorganiserede grupper fra Ikast-Brande Kommune har førsteret til lokalerne\nIkast-Brande Kommune kan afvise foreninger og selvorganiserede grupper fra andre kommuner, såfremt det vurderes, at der ikke er tilstrækkelig tilknytning til Hjertet, eller det vurderes, at der ikke er tale om passende brug.\nPrivate/kommercielle, kommercielle og erhvervsmæssige udlån\nHjertet kan ikke udlånes til private fester/formål, kommercielle eller erhvervsmæssige formål. Her henvises til private lokaler såsom hoteller, kroer, forsamlingshuse, haller o.l.\nIkast-Brande Kommune kan i særlige tilfælde henvise enkeltstående arrangementer til ISIB Ejendomsselskab bag Hjertet, som vil forestå udlejningen på markedsvilkår.\nSåfremt arrangementet ikke stemmer overens med Hjertes formål og brugere, vil arrangementet blive afvist.\nBørneattester og 'Erklæring om indhentelse af børneatttest'\nAlle godkendte folkeoplysende foreninger, der låner lokaler, har ifølge folkeoplysningsloven pligt til at afgive erklæring om indhentning af børneattester.\nErklæringen er bl.a. en betingelse for, at der kan anvises lokaler.\nErklæringen kan findes og indsendes på Aktiv Ikast-Brande og skal indsendes én gang om året.\nFor øvrige foreninger og grupper kan Ikast-Brande Kommune kræve, at der skal afleveres en børneattesterklæring, for at kunne tage et lokale i anvendelse.\nFormålet med aktivteten, herunder formål og gruppen bag, skal altid oplyses ved booking.\nSæsonbookinger skal ansøges inden 1. juni for den efterfølgende sæson.\nIkast-Brande Kommune kan flytte aktiviteter til et andet lokale i Hjertet, såfremt det vurderes, at der ikke er sammenhæng mellem antallet af deltagere, lokalets størrelse og selve aktiviteten i det/de ansøgte lokale(r).\nDerudover kan der ansøges om at lån af cafe-, torv og sceneområdet. Dette kræver dog, at der er tale om store og/eller åbne arrangementer hvor andre på samme tid har adgang - kontakt derfor altid Fritid inden du eksempelvis begynder at arrangere og invitere.\nEkstraordinære forespørgsler omkring lån af udendørs arealer skal rettes til Ikast-Brande Kommune på e-mail: fritid@ikast-brande.dk.\nDet er kun muligt at kontakte det bygningsansvarlige/teknisk personale på telefon 9960 4640 i forbindelse med akutte tekniske udfordringer på Hjertet.\nIkke akutte henvendelser skal sendes til e-mail: hjertet@ikast-brande.dk\nAlle lokaler skal ansøges via Aktiv Ikast-Brande (kræver brugeroprettelse).\nDer skal udfyldes en lokaleansøgning for hvert enkelt lokale, hold, tid og ugedag, og samtlige felter skal udfyldes. Ansøgningsfristen er den 1. maj. Foreningerne kan 1. juni se på Aktiv Ikast-Brande, hvilke sæsonlån, de har fået. Derudover vil alle ansøgninger modtage svar på deres ansøgning via e-mail.\nGrupper og foreninger, der ønsker at booke et lokale til én eller flere datoer, skal via formand, kasserer eller kontaktperson, ansøge på Aktiv Ikast-Brande.\nSom låner har man pligt til at meddele, hvis lokalet alligevel ikke skal anvendes, eller hvis det skal bruge i et kortere tidsrum end booket, således at andre kan få glæde af lokalet. Alle tildelte, men ubenyttede tider skal aflyses og senest 5 døgn inden anvendelse.\nDet gælder også, hvis en forening/gruppe har fået tildelt tider hver uge, men kun har mulighed for at udnytte tiden hver anden uge. Hvis tiden ikke aflyses, bliver foreningen/gruppen opkrævet 320 kr. pr. gang.\nKontakt os på e-mail: fritid@ikast-brande.dk\nVed misbrug vil Ikast-Brande Kommune også have mulighed for at pålægge gruppen eller foreningen et gebyr, svarende til taksten for manglede afbooking.\nFaste brugere af Hjertet kan låne et skab til eget udstyr og rekvisitter. Nøgle udleveres af Ikast-Brande Kommune efter konkret henvendelse til Fritid på e-mail: fritid@ikast-brande.dk.


Energiforskning skaber vækst i hele landet | OrganicToday.dk\nFINANSLOV – Regeringen vil spare på EUDP-puljen, der skaber vækst og nye virksomheder over alt i landet. Det vækker ærgrelse i branchen.\nStøtten fra EUDP har været helt afgørende for Serenergy, der producerer brændselscelleanlæg til køretøjer og i år eksporterer for 15-20 millioner kroner. Foto: Serenergy\nDen statslige EUDP-pulje skaber vækstvirksomheder over alt i Danmark, så det vækker ifølge Nyhedsbladet Dansk Energi ærgrelse i energibranchen, at V-regeringen nu lægger op til at barbere puljen ned fra 385 til knap 53 millioner kroner næste år.\n- Støtten fra EUDP har været helt afgørende for, at vi er her i dag, siger adm. direktør Anders Korsgaard fra Serenergy, der producerer brændselscelleanlæg til køretøjer og i år eksporterer for 15-20 millioner kroner.\nSerenergy kigger ind i en fremtid, der efter meget at dømme bliver præget af kraftig vækst. Blot ni år gamle Serenergy forventer ifølge Anders Korsgaard at eksportere for 70 millioner kroner allerede næste år. Produkterne har en udpræget grøn profil, idet brændselscelleanlæggene erstatter dieseldrevne motorer og generatorer.\n- Da vi for to år siden flyttede til Aalborg, var vi under 30 ansatte. Vi vokser med 30-40 procent om året og er nu over 50, og det kommer ikke til at stoppe med det. Vi står overfor en stærk ekspansiv vækst, siger Anders Korsgaard og påpeger, at væksten smitter af på en stribe underleverandører primært i Jylland.\nForan afgørende fase\nMens Serenergy er ved at slå sit navn fast på eksportmarkederne, står EyeCular i Lyngby foran en afgørende fase.\n- Lige nu bruger vi det meste af tiden til at kontakte potentielle kunder. Vi har fat i alle de store samt en række mindre energisystemleverandører i Europa. Listen tæller nu 48 mulige aftagere af vores produkter, siger adm. direktør Martin Spanggaard fra EyeCular.\nIværksætterfirmaet, der fremstiller komponenter til varmtvandsbeholdere, så de kan øge energieffektiviteten i gaskedler, solvarmeanlæg, biomassekedler og eldrevne vandvarmere, har fået støtte både fra Dansk Energis ELFORSK-pulje og EUDP.\n- Var det ikke for EUDP, eksisterede vi formentlig ikke længere. EUDP gør en klar forskel i forhold til at fremme de danske eksportsucceser inden for energiteknologi, siger Martin Spanggaard.\nHan mere end håber på, at EyeCular nu bliver en del af denne udvikling, der i 2014 resulterede i en eksport af udstyr for 74,4 milliarder kroner. Alene det første halvår 2015 har denne del af Danmarks eksport ligget på 39 milliarder kroner, hvilket er 3 milliarder kroner mere end første halvår 2014.


Lykke-Per 1905, kap. 6\nÅbningssiden » Kilder » Bøger » Lykke-Per » Lykke-Per B » Lykke-Per 1905, kap. 6\nLykke-Per, I-III, 1905 Første Del\nEn Søndag Formiddag i Begyndelsen af April, en Foraarsdag med stille Vejr og høj Himmel, sad Per udenfor Restavrationen paa Langelinje og saae ud paa den uophørlig forbidragende Strøm af Spaserende, der efter Kirkegang og Frokost var kommen ud for at sole sig lidt og forfriske Lungerne med Saltvandsluft.\nHans Ydre havde forandret sig i Løbet af de sidste Maaneder. Han var bleven mager (hvad dog ikke misklædte ham), og det Hageskæg, han havde lagt sig til i den bestemte Hensigt at gøre sig ældre af Udseende, gav hans Ansigt mere Karakter. Ikke heller Udtrykket var længer det gamle sorgløse og lidt forsorne. Som han sad der med Haanden under Hovedet og stirrede ud over de søndagspyntede Spaserende, var det ikke svært at se paa Blikket og de sammentrukne Bryn, at han var en ung Mand, hvem Livet havde beredt den første, alvorlige Skuffelse.\nDet var nu virkelig gaaet ham saare ilde. Han, som hidtil under Tilrettelæggelsen og Opbygningen af sin Fremtid havde besiddet den stærke Selvtillids Taalmodighed og været saa omskuende, 168 saa behersket, til Tider saa klogt beregnende, havde efter Sammenstødet med Oberst Bjerregrav aldeles tabt Besindelsen. I Haab om at kunne faa Hævn over Obersten og Professor Sandrup, eller hvem det nu var, der havde staaet hans Fremgang imod, havde han ikke alene søgt en Række andre af Standens Førstemænd der i Byen og vist dem sit Arbejde; han var ogsaa gaaet rundt til Dagbladenes Redaktioner for at faa indrykket Artikler om sine Ideer, ja han havde tilsidst gjort et desperat Forsøg paa at faa Avdiens hos selve Indenrigsministeren for at forestille ham, hvor paatrængende nødvendigt det var at skride til en fuldstændig Omordning af vort hele Vandbygningsvæsen. Og allevegne havde han kun mødt Smil og Skuldertræk, naar man ikke ligefrem havde vist ham Døren.\nEn Ulykke for ham var det nu under al denne Modgang, at han stod saa ensom, uden Tilknytning til noget Menneske, med hvem han kunde tale fortrolig om sine Skuffelser, og som kunde skaffe hans Harme Luft. Nu slog Forbitrelsen ind, gjorde ham menneskesky og avlede i Mørket sygelige Forestillinger om at være Genstand for en bevidst, planlagt Forfølgelse. Sine forhenværende polytekniske Medstuderende undgik han overalt. Han indbildte sig, at de allesammen ansaae ham for forrykt (hvad forresten adskillige af dem virkelig gjorde). I "Gryden" havde han ikke sat sine Ben i over et Aar, skønt han vidste, at Lisbeth forlængst havde trøstet sig med en anden. Han var kommen til at nære formelig Afsky for Kunstnere, disse Nationens Kæledægger, som drev det samme hysteriske Afguderi med Naturen som Præsterne med det Hinsides og som derfor ogsaa betragtedes som benaadede Væsner, "Aandens" Budbringere 169 mellem Himmel og Jord. Naar det kom til Stykket, var disse Lærredstilbedere og Stemningsprædikanter i al deres Latterlighed slet ikke saa uskyldige eller ufarlige, som han havde troet. Ogsaa de havde været med til at undergrave Troen paa Mennesket som Jordens Herre og enevældige Behersker.\nI det hele genvaktes hos ham i disse Modgangens Dage den dystre, stridbare Ensomhedsfølelse, der havde forfulgt ham under Opvæksten i Barndomshjemmet. Som han der havde følt sig hjemløs mellem Forældre og Søskende, følte han sig nu som en vildfarende Fremmed i det hele hjemlige Samfund. Han saae i sine Landsmænd lutter selvgode Sidenius'er, der overkalkede deres smaaborgerlige Klejnmodighed med Farisæerens hovmodige Ringeagt for denne Verdens Glans og Herlighed; og han tænkte ofte paa, hvad det maatte være for en Velsignelse for Katolikerne, at deres Præster ikke giftede sig, at ikke al den aandelige Vanførhed, der opklækkedes af Kirkens falske Ydmyghed, og som i de protestantiske Lande gik i Arv fra Slægt til Slægt, forplantede sig ud i Befolkningen opefter og nedefter og endevendte alle Begreber ligesom i Kong Pukkelrygs Land, hvor det Smaa kaldtes stort og det Skæve lige1.\nNu havde han tilmed haft andre Genvordigheder at kæmpe mod, blandt andet Pengebekymringer. Skønt han i den sidste Tid igen havde levet saa sparsommelig som nogen fattig Student, havde opsøgt Borgergadekvarterets allerbilligste Kælderrestavrationer og spist sammen med Droskekuske og Bybude, var Arven efter Neergaard næsten opbrugt. Han havde regnet ud, at hans Penge i det højeste vilde kunne strække til endnu 170 et Par Maaneder. Og hvad saa? Skulde han saa igen begynde at være Drengepisker? Eller gaa Tiggergang til Fabrikanter og Haandværksmestre for at faa Kopieringsarbejde? …\nOg dette var endda ikke alt. Som om alle Magter havde sammensvoret sig for at prøve hans Standhaftighed, var han for et Par Dage siden bleven opskræmt af en uhyggelig Begivenhed derhjemme i Hjertensfrydgade, idet Højbaadsmanden pludselig var død. Den gamle Mand havde om Formiddagen foretaget sin sædvanlige Runde over Amalienborg Plads, gennem Borgergade og ind til Antonistræde og befandt sig paa 171 Hjemvejen, da han paa Hjørnet af Goters- og Adelgade pludselig sank sammen og blev liggende paa Stenbroen. Han havde akkurat haft Samling nok til at fremstamme sit Navn og sin Bopæl, og gennem en tæt Sværm Nysgerrige, der øjeblikkelig havde samlet sig, var han bleven baaret ind i en lukket Droske og kørt til sit Hjem. Her stod hans Kone netop og kiggede efter ham i Gadespejlet, da Drosken standsede udenfor; og i det samme hun saae en Politibetjent stikke sin Arm ud af Vognvinduet for at aabne Døren, forstod hun, hvad der var sket, og foer ned ad Trappen. Per, der havde opholdt sig paa sit Værelse og pludselig mærkede Uro i Huset, var gaaet ud paa Gangen for at høre, hvad der var paa Færde; og herfra havde han da set, hvorledes Madam Olufsen ude foran Vogndøren resolut skubbede Betjenten til Side og et Øjeblik efter kom ind i Huset med Højbaadsmandens slapt nedhængende Legeme i sine Arme. Ganske alene, uden at ville modtage nogen Hjælp, havde den 73-aarige Kone baaret sin døende Mand op ad den stejle Stigetrappe, mens Politibetjenten med embedsmæssig Værdighed fulgte bagefter bærende Olufsens graa Cylinderhat og brune Stok. Efter at der i Hast var skikket Bud efter en Læge, og mens den af Ulykken ganske fortumlede Skibstømrerkone i Stuen for egen Regning løb efter en Præst, havde Per og Betjenten været Madam Olufsen behjælpelig med at bringe Manden i Seng, hvor han saa faa Minutter efter udaandede med Hovedet paa hendes Bryst.\nPer havde siden den Dag ikke følt sig vel tilpas derhjemme i sine Stuer. Det var første Gang, Døden traadte ham saa nær. Billedet af det stive, uskønne Lig, der laa deroppe lige over Hovedet 172 paa ham og gabede, havde holdt ham vaagen om Nætterne; og om Dagen, naar han sad ved sit Bord med Hovedet mellem Hænderne og stirrede fortabt ned paa sine Tegninger – disse fem-seks ulyksalige Blade, der havde magtstjaalet al hans Tanke og Vilje – da var det for ham, som om den Dødens Stilhed, der rugede over Huset, den Gravkulde, der trængte ned til ham gennem Loftet, spottede al hans Møje ved at minde ham om, hvor ringe og fattig selv den sejrrigste Skæbne blev overfor Dødens Vælde, hvor sekundkort selv det længste Menneskeliv var i Sammenligning med Intethedens Uendelighed.\nHan havde slet ikke været hjemme hele det sidste Døgn. For at dræbe Tankerne havde han drevet om paa Kafeer og Billardstuer og havde tilbragt Natten i Selskab med en fremmed Kvinde, en af Gadens barmhjertige Søstre, og sad nu her med et tømt Glas – jaget gennem Byen af den ham fra Barndommen saa forhadte Lyd af Kirkeklokkerne, der havde forfulgt ham den hele Formiddag som en besværgende Mumlen. Aldrig følte han sig saa fredløs, aldrig saa mistrøstig og modløs som paa en saadan Helligdag, naar han gik mellem Gadernes lange Rækker af tilskoddede Butiker og saae alle Parker og Spasereveje fulde af søndagsglade Borgere. Her kom en fednakket Herre med Næsen i Sky og Hænderne bag paa Ryggen, – en Jurist (skønnede han), maaske en Aagerkarl, en Tyvekæltring, der i en eller anden Kirke havde hentet sig Absolution for Ugens Synder og nu luftede sit genfødte Menneske med en Havannacigar i Munden. Og der kom en anden fednakket Herre, en Tvillingbroder til den første, med en yppig, blond Dame 173 under Armen og en henrivende lille Pige ved Haanden, – en lykkelig Familjefader, der havde fundet sit Kald her i Livet som Agent i Tinknapper eller maaske grundet en velsignelsesrig Eksistens paa en Forretning med Klosetpapir. Og der kom Studenter og Soldater, leende unge Piger og surt smilende gamle Damer, alle udluftende hver sit lille, hyggeligt indrettede Sneglehus, der for dem betød den hele Verden. Beskedne Folk! Lykkelige Mennesker! Brave, rettroende Sidenius'er.\nDer vaagnede ved dette Syn en heftig Længsel hos Per efter at rejse … efter at komme bort og begynde sit Liv fra nyt i en anden Jordbund, mellem andre Mennesker … at søge over til Amerika, til Avstralien eller endnu længere bort, til et eller andet fjernt og ukendt Land uden Degnesjæle og uden Kirkeklokker.\nTanken var ham slet ikke fremmed, Fristelsen ikke ny. Og hvad hindrede ham vel egenlig? Han kendte intet til den Hjemstavnens Trolddomsmagt, som Neergaard hin Nat havde talt om og selv var bleven et Offer for. Med det gamle Nyboderhjems forestaaende Opløsning vilde han tilmed miste sin allersidste Tilflugt herhjemme. Og var det ikke haabløst at vente sig nogen Fremtid i dette lille vanrøgtede Land, der af Skæbnen syntes bestemt til en snarlig Undergang? Han havde i disse Dage efter Højbaadsmandens 174 Død ofte maattet tænke paa, hvad den Gamle havde fortalt ham om sit lange Livs Oplevelser, der strakte sig lige fra Skærtorsdagsslaget derude paa Reden, til hvilket han havde været Vidne fra sin Moders Arm, og ned gennem den lange Række af Ydmygelser, den enestaaende Sønderlemmelse, hvortil hin Paasketorden havde været Indledningen. Men hvorfor blive ved at klamre sig til et dødsdømt Land, der i Løbet af et Menneskes Liv var svundet ind til en Ruin, sygnet hen til et blegt og slapt Rudiment paa Evropas kraftsvulmende Legeme?\nPer rejste sig halvt op og mumlede nogle Ord. Han var ikke videre glad for dette Møde men bad dog den anden tage Plads.\nSalomon satte sig paa den modsatte Side af Bordet 175 og slog et Par rappe Slag med Haandtaget af sin Stok paa dets Jernplade for at hidkalde en Tjener.\n"Et Glas Øl maaske? Eller et Glas Vin … Et Glas engelsk Portvin f.Eks. Kan det ikke friste? Det er første Klasses Varer, der serveres her."\n"Mange Tak. Jeg skal ikke have noget", gentog Per meget bestemt, idet han melankolsk tænkte, at han jo virkelig her alligevel havde en Ven, endog en Beundrer. Og han mindedes et Ord, han engang havde hørt eller læst, at Ingen var saa ene, han havde jo sin Nar.\n"Jeg vil betro Dem, at der ventes paa Dem. Ventes med Længsel. Jeg siger altid til Folk, der klager over, at der ikke mere sker noget af Betydning herhjemme, – vent, siger jeg, der er i Færd med at gro en ny Slægt op i vort Fædreland. Fra den vil Revolutionen komme".\nPer vilde stadig ikke ind paa det Emne. Han følte sig ogsaa altid ubehagelig berørt af Salomons Smiger, fordi den saa ublufærdig afdækkede Tanker og Forhaabninger, han mangen 176 Gang knap rigtig havde Mod til at tilstaa for sig selv.\n"Har De læst Nathans sidste Afhandling i "Lyset"? De kender den ikke? … Aa, den skal De læse! Den er netop noget for Dem! Aldeles ypperlig, siger jeg Dem! Som han der afklæder indtil Nøgenhed, hvad han kalder vore udmalkede Æstetikere herhjemme, og raaber Initiativets og de dristige Handlingers Mænd i Gevær, … vidunderligt!"\n"Gør Dem ingen Ulejlighed", sagde Per afværgende. "Jeg faar den dog næppe læst." – Og efter at have lagt sig tilbage i Stolen tilføjede han henkastende: "Jeg tænker nemlig saa smaat paa at udvandre".\nHan havde paa anden Haand hørt noget om Pers Projekt og om Oberst Bjerregravs og Professor 177 Sandrups afvisende Holdning overfor det; men han havde ikke villet tro paa Muligheden af, at man i vore Dage kunde udsættes for en saadan Miskendelse.\n"Naa ja," sagde han. "Jeg forstaar det egenlig godt, at De føler Trang til at komme bort. Der er – foreløbig – næppe nogen gunstig Jordbund for Dem herhjemme. Jeg kommer til at tænke paa et Udtryk, De engang brugte om vort berømmelige polytekniske Læreværk. De kaldte det "en Udrugningsanstalt for Kontorister". Jeg finder det Udtryk aldeles mageløst. Og det er upaatvivlelig fuldkommen rammende. Alt i vor Tid indrettes jo paa at fremelske Middelmaadigheden. Der er ikke længer Plads for Undtagelserne, ingen Forstaaelse af, ja ikke engang nogen Trang til det særegne, det fremragende, det banebrydende. Det er, som Nathan skriver, – vi har altfor længe plejet en letfærdig Omgang med Fantasien og derved i en betænkelig Grad svækket Nationens Viljeskraft."\n"Aa, men De vil komme tilbage. De vil snart komme tilbage! Derom er jeg ganske overbevist! Fremtiden herhjemme hører nu engang Dem til! … Men maaske er det, alt vel betænkt, slet ikke afvejen saadan at gøre sig usynlig en lille Tid. Det vil vist endogsaa være ganske klogt. Et Ophold i Udlandet giver altid Prestige. Kunde De blot opnaa en Ansættelse hos et af de store engelske eller franske Ingeniørfirmaer. Blackbourn & Gries 178 f.Eks. … Firmaet med de store Broarbejder. Vi har undertiden haft lidt Forretning med det. Men maaske har De allerede andre Planer?"\nSalomon sad og famlede med sit brogede Silkelommetørklæde. Der havde hele Tiden brændt ham et Spørgsmaal paa Tungen; men han fik ikke Mod til at udtale det. Det var et Spørgsmaal om Rejseudgifterne. Han kendte Pers Forhold langt bedre, end denne anede, vidste ogsaa om hans Pengevanskeligheder, og det havde været hans store Sorg, at Pers Holdning overfor ham hidtil havde gjort ham det umuligt at tilbyde sin venskabelige Hjælp. Nu vaktes hans Haab om endelig at kunne faa Lejlighed til at vise Per en af de Tjenester, han var saa ivrig efter at yde Folk, paa hvis Talent og Fremtid han troede. Og denne Offervillighed var aldeles ikke udelukkende en Forfængelighedssag for ham. Med sine mange latterlige Egenskaber var den lille Ivan inderst inde et uegennyttigt og barnligt medfølende Menneske, hvis Væsen var Hjælpsomhed, hvis Natur det var at tilbede, og hvis eneste Passion var den at bidrage til, at hans Afguder kunde tilfredsstille deres.\nNede paa den smalle, dybtliggende Kørevej, der adskilte Restavrationen fra Spaserestien, og som var overbygget med en buet Bro, saaes en stor Herskabs-Ekvipage nærme sig. Bag et Par 179 høje, brune Heste med sølvbeslaaet Seletøj tronede en Kusk og en Tjener i blaat Liberi, og bag disse igen øjnedes to Silkeparasoller, en hvid og en lilla.\nUnder Parasollerne sad to Damer, af hvilke den ene – den yngste – straks tog Pers Blik fangen. Han havde forresten set hende engang før men under Maske og uden at vide, hvem hun var. Det var den Karnevalsnat for noget over et Aar siden, da han ogsaa havde truffet Fru Engelhardt for første Gang. Han huskede hende fra hin Nat dunkelt som en stærkt nedringet Snedronning i en hvid Silkedragt, der straalede af Diamanter; og han havde siden altid tænkt sig hende som en blegfed, opstadset Jødedame, der udstillede sine Yndigheder og sine Juveler ligesom en Kræmmer sine Varer. Og nu saae han for sig en helt ung Pige, næppe meget over atten-nitten Aar, om hvis jødiske Herkomst der ganske vist ikke kunde tvivles, men som havde et friskt, regelmæssigt og rødkindet Ansigt, ombrust af et stort, krøllet Haar. Hun var iøjnefaldende men slet ikke smagløst klædt i en lille, tætsluttende, ulvegraa Fløjlsvams og havde paa Hovedet en lilla Hat, hvorfra to store, brogede Silkesløjfer udfoldede sig som et Par kæmpemæssige 180 Sommerfuglevinger. Lige under disse Vinger sad et Par dejlige, sortebrune Øjne, fulde af Liv og Skælmeri. Og disse Øjne betragtede ham med umiskendelig Interesse, en dristig Nysgerrighed, der var nær ved at forvirre ham.\nIøvrig stod det hele Møde ikke længe paa. Ivan steg op i Vognen, og efter at Fru Salomon havde sagt, at hendes Søns Venner altid var velkomne i hans Hjem, udveksledes der atter en ceremoniel Hilsen, Tjeneren steg op paa Bukken, og Vognen rullede afsted.\nSit Løfte tro sendte Salomon endnu samme Aften Dr. Nathans omstridte Afhandling til Per, 181 der i Mangel af anden Beskæftigelse straks gav sig til at kigge i den. Han blev hurtig fængslet baade af dens Sprog og Tone, der var saa ganske anderledes, end han havde ventet. Han mindedes de Bøger af noget lignende Art – Martensens Etik f.Eks. –, af hvilke han i sine Drengeaar havde maattet læse højt for Faderen paa sine Frieftermiddage, en Beskæftigelse, der ikke var bleven uden Indflydelse paa hans Forhold til Literaturen udenfor hans eget Fag. Her saae han nu klart og myndigt udtalt, hvad hans egen Erfaring havde lært ham om Livet og Menneskene, og han frydede sig i sit Hjerte ved at læse de vittige og skaanselsløse Angreb paa alt det, han selv hadede herhjemme, først og fremmest paa hele det smaavorne, selvgode Kleresi, Sidenius'erne, der ogsaa for denne Mand stod som Landets Ulykke og Skam.\nSærlig opfyldt var han af den store Afhandlings Slutning, hvori Forfatteren som Svar paa de Angreb, hans Virksomhed havde været Genstand for fra mange Hold, i digterisk Form gengav det første Indtryk, han havde faaet af sit Hjemland ved Tilbagekomsten fra et fleraarigt Studieophold i Udlandet. Han fortalte om, hvorledes han efter en Iltogsfart forbi det genfødte Tysklands larmende Storbyer, gennem det myretravle Hamborg og det nyskabte Kiel, en stille Morgen var kommen med Damperen til Korsør og allerede ved Indsejlingen til den lille Byes tavse og tomme Havn var bleven grebet af en Fornemmelse af at glide ind i en anden Verden, i Drømmenes overjordiske Rige. Og Indtrykket havde ikke fortaget sig, da han med den frembrydende Dag kørte ind gennem Landet i et tungt rumlende Tog, der efterhaanden rystede alle de 182 andre Passagerer i Søvn, og som hvert Kvarter standsede ved en lille Landstation, hvor et Par Bønder med grundtvigianske Pilgrimshatte og store Tobakspiber sad og ventede – ikke paa det Tog, der holdt, men paa et, der skulde komme om en Time eller to. Det var, som om han var kommen til et Land, hvor Tiden ikke havde Værdi for Nogen, hvor alle i bogstavelig Forstand havde Evigheden for sig. Og Indtrykket holdt sig endnu, da han naaede København og gik rundt i de snevre Gader, hvor intet syntes at have forandret sig i de mellemliggende Aar, hvor Brolægningen var lige elendig, Butikerne lige provinsielle, Droskerne de samme Sneglehusbefordringer som før, og hvor Teaterplakaterne forkyndte Opførelsen af ganske de samme barnlige Ridderdramaer, som dengang han rejste. Det var, som om Livet havde staaet stille her, mens der ude i Evropa paa alle Omraader havde fundet en mægtig Udvikling Sted, en aandelig Revolution, der havde omskabt Samfundene og givet Menneskene højere og dristigere Maal.\nTilsidst – fortalte han – var han kommen hen i Nærheden af Studenterforeningen paa Gammelholm og tilfældigvis netop paa den Tid af Dagen, da han i sine Kandidataar daglig havde drukket sin Eftermiddagskaffe der sammen med nogle af sine Universitetsvenner. Idet han tænkte sig Muligheden af endnu at træffe en eller anden af disse gamle Bekendte, var han gaaet derind. Og stor blev nu hans Overraskelse, da han saae næsten hele Selskabet samlet derinde omkring det samme Bord, i det samme Hjørne, med nøjagtig den samme Gruppering, som da han for mange Aar siden sad imellem dem. De var vel alle bleven ældede i den forløbne Tid, en enkelt allerede 183 graahaaret, nogle var bleven magre, de fleste fede, og saavel Ansigtsudtryk som Bevægelser og navnlig Talens selvbehagelige Langsomhed røbede en tidlig indtraadt Aandssløvhed. Men iøvrig sad de der ganske, som havde de i alle disse Aar ikke rørt sig af Pletten. Ja, om det saa var deres Samtale, til hvilken han – ugenkendt som han var – nogen Tid havde siddet og lyttet ved et af Nabobordene, bestod den af den samme ophøjede, teologisk-filosofiske Væven, hvormed de ogsaa i gamle Dage havde krydret Kaffen og Tobakken, og som røbede, at intet Bud om, hvad man i den sidste Menneskealder havde tænkt, virket og digtet rundt om i Evropa, var trængt ind over dette Lands Grænser. Og i det samme forstod han, hvor han befandt sig. Han var kommen til Torneroses Rige, hvor Tiden stod stille, og hvor Fantasteriets blege Rosenflor og Spekulationens sejge, tornede Stængler lumskelig skjulte det indre Forfald. Men i det samme (saadan sluttede han) havde han ogsaa forstaaet sit Kald. Ligesom hin "langvejsfra'1 hjemvendende" Mand i Eventyret, der vristede Hanegals-Hornet af den sovende Portvægters Haand for at vække Kæmperne af deres Stensøvn, havde han søgt at kalde paa, hvad der endnu havde Liv herhjemme, først og fremmest paa de unge, og blandt disse navnlig paa de stærke og stridslystne, der havde Mod til at gennembryde og sønderhugge det sejge Drømmespind, det lodne, forhærdede Puppehylster, hvori Nationens Aand havde indkapslet sig.\n… Det var især dette sidste Kampsignal, der under Læsningen fik Blodet til at skyde op i Pers Kinder. Han følte det, som var dette æggende, ildnende Tilraab henvendt direkte til ham, ja ganske særlig til ham. Hans Haand faldt tungt 184 mod Bordpladen, og han sagde to Gange ganske højt, som til Bekræftelse: "Ja! Ja!" Han mindedes, hvorledes Obersten hin Dag spøgende havde kaldt hans Projekt en Udfordring til den danske Teknikerstand. Nu vel! Det skulde blive det! … For det vidste han nu, at han var født til paa sit Omraade at blive Morgenvækkeren og Banebryderen i dette dorske Samfund af tykblodede Præste- og Degnesønner. Den lille Ivan havde haft Ret. Der ventedes paa ham. Netop paa ham.\nAldrig før var den Tanke falden ham ind, at han jo kunde fremme sine Planer ved et rigt Giftermaal. Dertil havde han stolet for sikkert paa sin egen Krafts Tilstrækkelighed, – og forresten var der ogsaa noget deri, som vilde have frastødt ham. Nu foreholdt han sig selv, at det i Kampen for de store Maal ikke nyttede at være for nøjeregnende med Midlerne. En Jødedame? Ja, hvorfor ikke? Frøken Salomon var jo desuden baade ung og smuk ja (saa vidt han havde kunnet se) overordenlig velskabt. Det var paa Tide, han kom bort fra den barnagtige Forestilling om Lykken som noget, der dumpede ned over Hovedet paa Folk ligesom en Lotterigevinst. Der gaves i hvert Fald ingen anden paalidelig 185 eller fuldt værdig Lykke end den, man selv fravristede Skæbnen. Som et Vilddyr, et krumtandet Bestie, en Eventyrets Gyldenbørste skulde Lykken jages, fanges og bastes … et Bytte for den snareste, den stærkeste, den modigste!\nDet var en næsten sommerlig Foraarsdag. Ude omkring Gravene var mange Smaabuske grønne, og over Ligstenene tumlede Fuglene sig i deres kaadeste Elskovs-Tagfat. Den lille, tavse Sørgeskare af gamle, affældige Skikkelser, der langsomt og vaklende – støttende sig til Stokke og Paraplyer – bevægede sig op ad Kirkegaardsgangen i deres falmede og forældede Højtidsdragter, tog sig helt gengangeragtig ud i dette klare Solskin. Kun Per, der gik bagest, syntes i Pagt med den levende og ynglende Natur rundtom. Vistnok var ogsaa han paa sin Maade greben af Højtidelighed; men Dødens Magt over ham var brudt. Da han sammen med de andre slog Kres omkring Graven og saae den solbeskinnede Kiste glide ned i det mørke, snevre og kolde Jordhul, blandede der sig for hans Vedkommende en næsten vellystig Fornemmelse i Uhyggen. Endnu tilhørte han Livet og Solen. Endnu sang Blodet sin rigt forjættende Sang i hans Øre. Endnu – endnu!\n186 Men hjemme i Hjertensfrydgade ventede der ham en sælsom Overraskelse. Der laa et Visitkort paa hans Bord, – et Kort med adelig Krone og Navnet Baronesse v. Bernt-Adlersborg. Først tænkte han, at det var kommet til ham af en Fejltagelse; men da saae han, at der bag paa Kortet var skrevet et Par Linjer. I elskværdige, næsten ydmyge Udtryk udbad Baronessen sig en Samtale med ham og angav en Tid, paa hvilken hun den samme og den følgende Dag vilde kunne træffes paa Hotel d'Angleterre.\n"Det maa alligevel være en Fejltagelse. Spurgte hun virkelig efter mig? …. Nævnede hun mit Navn?"\n"Ja saamænd. Hun kunde vel saadan omtrent være paa min Alder," svarede Kællingen, der var henimod de halvtres2'2.\n"Og det var en Dame … en virkelig Dame, mener jeg?"\n187 "Jøsses Kors! Hun havde et stort Skind inde i Vognen."\nDen langbartede Hotelportner gik ham straks noget overlegen imøde; men da han hørte, hvem Per søgte, bøjede han sig ærbødig, slog Trappedøren op for ham og ringede samtidig Allarm paa en Klokke, der i et Nu hidkaldte en Tjener og en Stuepige ovenfra. Med en Højtidelighed (saadan forekom det Per), som om han kunde have været en Konge, der kom for at gøre en Dronning sin Opvartning, ledsagede disse ham op ad den brede, tæppebelagte Trappe og hen gennem en lang Gang, for Enden af hvilken han overlodes til en svensktalende Kammerjomfru, der modtog hans Kort og førte ham ind i et Værelse, en lille Salon, som var udstyret med den sædvanlige – for Per dog ret imponerende – Hotelelegance: nogle højrøde Fløjlsmøbler og en Glasprismelysekrone under Loftet.\nPer, der ellers ikke let lod sig forbløffe, var i dette Øjeblik ikke fri for at føle sig noget beklemt. Der foer ham pludselig den Tanke gennem Hovedet, at han havde ladet sig lokke i en Narrefælde, at det hele var en Komedie, arrangeret af en eller anden af hans Fjender, der vilde have ham tilbedste.\nUng var hun ikke – smuk var hun endnu 188 mindre. Ansigtet var falmet, Næsen farvet af en mistænkelig Rødme. Og hendes dybsorte Dragt gjorde endda et ret tarveligt Indtryk paa Per. Alligevel var det ikke til at tage fejl af, at hun var en Dame af den store Verden. Der var over hendes Skikkelse og Væsen – ikke mindst i den Maade, hvorpaa hun gav ham Haanden og takkede ham for hans Komme – saa meget af den fine og blide Ynde og den Takt, som ikke lader sig erhverve men er fornemme Slægters Særeje.\nNu forstod Per Sammenhængen. Han huskede med eet, hvad Sagføreren, der ordnede Boet efter Neergaard, havde fortalt ham, at denne efterlod sig to Søstre, af hvilke den ene var rigt gift med en svensk Godsejer.\n"Jeg har længe været besjælet af Ønsket om at lære den Mand at kende, til hvem min eneste Broder følte sig saa nøje knyttet, ja i hvem han havde fundet ligesom et forynget Genbillede af sig selv – saaledes som han jo skrev til os i sit efterladte Brev i Anledning af sine testamentariske Bestemmelser. Men min højtelskede Husbonds lange Sygeleje bandt mig til mit fjerne Hjem. Det blev mig jo ikke engang forundt at komme hertil og bivaane min kære Broders Jordfæstelse."\nBaronessens besynderlige Udtryksmaade tilligemed nogle sære Ansigtstrækninger forraadte 189 en vidt fremskreden Nervøsitet. Efter de sidste Ord faldt hun i heftig Graad og sad nogen Tid med et Kniplingslommetørklæde for Øjnene.\n"Ja, ja … Oprigtig talt, jeg havde vist heller ikke ulejliget Dem med noget Besøg idag, dersom ikke … ja, jeg kan ikke lade være med at sige det … da jeg idag kom ud paa Kirkegaarden og saae de dejlige, ganske friske Blomster paa min Broders Grav, kunde jeg jo nok forstaa, hvem det var, der paa en saa smuk Maade havde mindedes hans Dødsdag, og jeg følte en uimodstaaelig Trang til at se Dem og bringe Dem min Tak, fordi De med en saa trofast og – tør jeg sige? – 190 sønlig Kærlighed bevarer Mindet om min ulykkelige Broder."\nPer stirrede ned paa sin Støvlenæse og blev meget rød. Fra den bageste Del af hans Bevidsthed sneg der sig en Tanke til Fru Engelhardt. Selv anede han end ikke, hvor Neergaard laa begravet.\n"Ja – ak ja. Jeg kom hertil iaftes og rejser, om Gud det vil, igen herfra imorgen. Jeg er paa Vej ned til min Søster, Hofjægermesterinde Prangen. Hun har jo – som De nok veed – for sit Helbreds Skyld levet det sidste Aar i Syden. De kan tænke Dem, jeg har nu ikke set hende i over to Aar, og vi tre Søskende har nu altid saa daarligt kunnet undvære hverandre. Det var i mange Aar min eneste Sorg, at jeg maatte leve borte fra mit elskede Fædreland. Med Alexander var det jo ligedan. Ogsaa han hang ved Hjemmet med hele 191 sit rige og varme Hjertes Kærlighed. Hr. Sidenius har rimeligvis hørt, at Hs. kgl. Højhed Prinsen af Wales i sin Tid var saa naadig at interessere sig for min Broder, og at der i den Anledning var Tale om en Ansættelse ved vort Gesandtskab i London. Der havde jo sikkert under en saadan Protektion kunnet aabne sig en glimrende Karriere for ham. Men trods det meget, der kunde friste en Mand som Alexander ved et saadant Tilbud, bestemte han sig til ikke at modtage det. Min ærværdige Moder levede endnu dengang i København, og min Søster var paa den Tid endnu ikke gift … og Alexander elskede København og forgudede sit Hjem. Han kunde slet ikke trives udenfor de kendte, kære Steder. Jeg tror, det var fra den Stund, da min Moder døde og han blev ene tilbage mellem Minderne, at hans Tungsind stammede. Saa var han i den sidste Tid jo ogsaa legemligt syg … Og dog! At han kunde gøre det!"\n"Jeg siger saa mange Tak … naar blot jeg ikke 192 bliver til Ulejlighed," fremstammede Per, – han vidste i sin Forlegenhed ikke andet at svare.\n"Tal dog ikke saadan, kære! Husk paa, at De jo paa en Maade hører med til vor Familje nu. Saaledes vil i hvert Fald jeg opfatte min Broders sidste Ønske. Og jeg føler mig forvisset om, at min Søster i den Henseende vil tænke ganske som jeg. Lev nu rigtig, rigtig vel! Og endnu engang Tak, fordi De netop idag har tænkt saa kærligt paa Alexander."\nPer steg langsomt, tilsidst næsten nølende ned ad Hotellets Trappe. Først nu bagefter gik det op for ham, hvor betydningsfuldt dette nye Bekendtskab var (eller vilde kunne blive) for ham, dersom han – uden at gøre sig for mange Skrupler paa Grund af dets Oprindelse – udnyttede det med Klogskab og Energi. Ved et eventyrligt Tilfælde aabnede der sig her en Vej for ham til Mennesker med betydelig Indflydelse. Dersom han ikke huskede fejl, laa den omtalte Hofjægermester Prangens Gaard endda paa selve det Terræn, hvorigennem han havde tænkt at føre sin midtjyske Forbindelseskanal, hvad der altsaa maatte give denne Mand en ganske særlig Grund til at omfatte hans Plan med Interesse. I hvert Fald, – det galdt om ikke at lade nogen Chance uforsøgt. I det høje Spil, der nu skulde spilles, kunde han ikke have for mange Trumfer paa Haanden.\nDer foer ham et Øjeblik den Tanke gennem Hovedet, at det maaske nu slet ikke var nødvendigt for ham at træde i nøjere Forbindelse med Huset Salomon. Hvor meget han end havde følt sig tiltalt af den unge Pige, saadan ligefrem begærlig efter at gifte sig ind i en Jødefamilje var han dog ikke. Og hvem kunde vide, hvilke Muligheder der ogsaa 193 i Henseende til Giftermaal kunde aabne sig for ham i de aristokratiske Krese?\nEfterhaanden gled han dog tilbage til sine forrige Tanker. Han kunde ikke lade være med at forundre sig over, at hint uoverlagte Ord, som var undsluppet ham den Nat hos Neergaard, havde faaet saa vidtrækkende Følger. For det fremgik 194 jo tydelig nok af Baronessens Tale, at det særlig havde været denne henkastede Bemærkning om hans Herkomst, der havde gjort Indtryk paa Broderen. Han huskede, at han allerede dengang havde fortrudt sin Kaadmundethed men dog ikke fundet det Umagen værd at gøre Fejlen god igen. Nu ønskede han alligevel, at han havde gjort det.\nNaa! – han drak ud af sit Glas – gjort var gjort! Tvivlsomme Handlinger kunde undertiden give gode Frugter. I hvert Fald: den, der vilde frem, skulde ikke se tilbage ….\nGrosserer Salomons hørte til de meget faa Familjer, der boede i et helt Hus for sig selv i den indre By. Det laa i Bredgadekvarteret, var et ældre Sted i to Stokværk og tog sig ved første Øjekast ikke videre imponerende ud fra Gaden, indeklemt som det tilmed var mellem to svære Lejekaserner. Ved nærmere Betragtning opdagede man dog, at der hvilede en egen fin Værdighed over det. Man saae det paa det høje, blaasorte Tegltag og paa Vinduespillernes Bredde, at Huset var af fornem Oprindelse. Endnu kaldtes det ogsaa af ældre Folk i Kvarteret for "Palæet". Det havde i sin Tid tilhørt en forgældet Adelsfamilje, af hvilken Grosserer Salomons Fader havde købt det i Begyndelsen af Tredverne. Fra Portrummet kom man gennem en moderne Glasdør ind i en Forhal, der var saa høj og stor, at den gav Genlyd af Ens Skridt. Dens Vægge var behængt med Rustninger, gamle Broncesager og pragtfulde orientalske Vaaben, saa man havde Fornemmelsen af at betræde et Musæum. I Baggrunden gik 195 en dobbeltgrenet Trappe med forgyldt Rækværk op til Værelserne paa første Sal.\nSvære, rødvinsfarvede Silkegardiner for Vinduerne … Et tommetykt, mosagtigt Tæppe over hele Gulvet … Gyldenlæders Tapeter … Et ottekantet, med Sølv og Perlemoder indlagt Bord midt i Stuen … I Reolerne kostbart indbundne Bøger … Paa Væggene Malerier … Under Loftet en gammel Kirkelysekrone med Indskrift … Langs den ene Væg en antik, rigt udskaaren Disk med en Opstilling af gammelt Sølv – Stob, Krus og Bægre – blandt de sidste endog et Par gamle Alterkalke.\nDøren til Sideværelset gik op. En lille Herre af et frastødende Udseende traadte ind og bukkede dybt. Skønt vistnok henved tresindstyve Aar 196 var han meget moderne og ganske ungdommelig klædt, bar en kort, lys Overfrakke og havde en Monocle dinglende foran paa Brystet. I Haanden holdt han en blank Silkehat.\nPer satte sig igen. Onkelen tog Plads paa en Stol i nogen Afstand.\nDer blev en lille Pavse, hvorefter Hr. Delft med et Smil og i en Tone, der vilde have gjort alle andre end Per mistænksom ved hans overordenlige Høflighed, henkastede den Ytring:\n"Min Niece er ganske net, ikke sandt? …. Finder De ikke, Hr. Sidenius?"\n"Ja, ikke sandt! Hun hører ikke til de ganske 197 almindelige, tør man vistnok sige …. Men jeg kan forsikre Dem, Hr. Sidenius, hun trækker ogsaa adskillige unge Mænd her til Huset mellem Aar og Dag. For hvad formaar ikke Skønhed! Og Ungdom! Desuden … min Svoger er jo ikke aldeles blottet for Midler."\nPer traadte ind i en Stue eller rettere en Sal, der i endnu højere Grad end baade Forhallen og Biblioteksværelset gav ham Fornemmelsen af at betræde den virkelige Rigdoms – Millionernes – Eventyrrige. Det store Rum med et pragtfuldt, svagt hvælvet Stukloft i Rococostil, fra hvis Hjørner fede Englebørn blæste til Doms i lueforgyldte Basuner, var det gamle Palæs Selskabssal. Her, hvor fordum to Rækker spinkle Stole langs Væggen og et Par høje Pillespejle rimeligvis havde udgjort hele Bohavet, saaes nu en moderne Overflødighed af Møbler og Dekorationsgenstande. Dybe Sofaer og store, bløde Lænestole, Borde, 198 Skamler, Bjørneskind og Bladgrupper, Søjler med Statuetter, Etagerer med Nips, og atter Lænestole og smaa og større Borde, og nye Bladgrupper og Kunstværker og et Portræt paa et Staffeli. Omtrent midt i Stuen stod et opslaaet Koncertflygel. Fra en mindre Stue ved Siden af, der var indrettet som Vinterhave med Palmer, Gummitræer og syngende Fugle, hørtes et Springvands Plasken.\nDe havde akkurat faaet udvekslet et Par Talemaader, da Per hørte en Dør gaa inde i Vinterhaven og derpaa en munter Nynnen, der hurtig slog over i nogle klare Sangtriller. Et Øjeblik efter stod Frøken Nanny i Døraabningen i Overtøj og Hat. Ved at opdage Fremmede i Stuen stoppede hun op i sin Sang med en pudsig forskrækket Mine og førte Muffen op til Munden – ligesom for at standse et Udraab.\nPer svarede med et nyt Buk og ledsagede det med et Blik, der noget for uforbeholdent gav Udtryk for de Følelser, hvoraf han i dette Øjeblik beherskedes. Allerede forinden han havde set hende, alene ved den blotte Lyd af hendes Sangtriller, 199 der i hans Øre lød som Klangen af Guldstykker, havde han slaaet sin Beslutning fast. Hun var Midlet! Her skulde Skatten hæves! – Og som hun nu aabenbarede sig der i Døren med Vinterhavens Sol og Fuglekvidder bag sig, ung og yppig, fristende at skue som en østerlandsk Bajadere, syntes hun ham selve Eventyrets Fe med Sejrens palmebladsvingende Genier i sit Følge.\nHer sad han nu, mens den unge Pige fortalte, og dannede sig et Skøn over Størrelsen af Grosserer Salomons Formue. Hans Øjne stjal sig rundt i Salen. Og det svimlede for ham ved Tanken om, at alt dette maaske engang skulde blive hans.\nTil alt Held var Frk. Nanny i Stand til at besørge Underholdningen ganske alene. Men samtidig med, at hun sad der paa Kanten af sin Taburet – 200 i den korrekteste Stilling, med Albuerne klemt ind i Siden og den lille, besløjfede Fløjlsmuffe i Skødet – og lod sin smukke, røde Mund løbe, havde ogsaa hendes Øjne travlt og optog dristig Pers Person til Bedømmelse Stykke for Stykke lige oppe fra Haaret med dets tykke Krøller og ned til Anklerne, der saaes over de lidt landlige Sko.\n"Kære Barn, du glemmer vist din Spilletime."\nPer viste sig meget adspredt efter hendes Bortgang. Det var temmelig forrykte Svar, han gav Fru Salomon, der havde ledet Talen hen paa hans Studier. Han var ganske fortryllet af den unge Pige. Om det saa var hendes Gang, som han havde været mindst tilfreds med, dengang hun kom ind, fordi den var en Smule tung og vraltende, saa havde den, da hun gik bort (og just af samme Grund) virket sært betagende paa ham. Den syntes ham saa udpræget kvindelig, saa hunkønsagtig – en ubevidst Logren.\nPer blev overrasket. Han havde aldrig tænkt paa, at der kunde være andre Børn i Familjen end de to, han kendte, – og der sneg sig straks en bekymringsfuld Tanke til de Millioner, han i sin Fantasi allerede havde taget i Besiddelse. Maaske 201 er der endda flere! – foer det pludselig igennem ham med Skræk.\n"Hans Opdragelse har vist været en Del forsømt," sagde Fru Salomon. "Han har nok altid levet under meget trykkede Forhold, fortæller Ivan."\nDatteren trak paa Skuldren.\n"Med de Gloøjne! Jeg fandt ham nu ligefrem hæslig," sagde Datteren og lukkede med et Smæld en Bog, hun havde staaet og bladet i. "Han virkede ubehagelig paa mig som en glasøjet Hest. Og saa saae han saa brutal ud," tilføjede hun 202 lidt efter med et Udtryk, som gik der hende i det samme et mørkt Minde gennem Sjælen.\n"Er det dig!" sagde Fru Salomon. "Kom kun ind. Vi er alene nu … jeg syntes, jeg hørte Børnene."\nOg ind stormede i deres Overtøj en Skare af sortøjede Børn i Alder fra tolv til fire Aar … ikke mindre end fem i Antal og alle saa friske og levedygtige af Udseende, at Synet deraf vilde have bragt Per til Fortvivlelse. En Tid fyldtes nu Stuen 203 af en øredøvende Knebren fra alle disse røde Barnemunde, hvoraf ikke en stod stille. Alle havde de noget at berette. Snart omsværmede de Moderen, snart Søsteren eller Onkelen, og alle de mørke Øjne lyste af Iver for at komme til at fortælle.\n"Det er sandt … maa jeg gratulere til Husets ny Akvisition. Jeg traf her for lidt siden en ung Hr. – ja, hvad var det nu, han hed? Det var et uanstændigt Navn. En Søn af en Pibekrave, ikke sandt?"\nOvervældet af Indtrykkene fra det rige Hjem og opfyldt af sin store Beslutning var Per imidlertid gaaet ad Hjemmet til. Han havde lagt Vejen om ad nogle mennesketomme Sidegader, han trængte til at være alene. Han havde nu ikke alene fundet sin Vej og sit Maal men ogsaa Midlet. "Philip Salomons Svigersøn", – det var Trylleordet, der skulde aabne Livets Fløjporte for ham og gøre ham Menneskene underdanige.\n204 Og hvorfor tvivle om sit Held? Naar han tænkte tilbage paa sit Livs mange underlige Oplevelser, maatte han da ikke give Ivan Ret i de Ord, han engang havde sagt om hans Aladdinslykke? Og var der ikke som en Forudsigelse deri, at det netop var ham, Nannys Broder, der først havde tydet Gudeskriften paa hans Pande: Jeg kommer, ser, sejrer!\n Kong Pukkelrygs Land: Som det så ofte er tilfældet, henviser denne metafor ikke til nogen eksisterende tradition ("Fortællingen" [jf. senere i LP], eventyr, andre forf.s formulering el.lign.), men er helt HPs egen opfindelse. Til gengæld har den selv skabt tradition, f.eks. i Lars Lilholts sang "Kong Pukkelrygs Land" (fra albummet Et Ekko af Sommer, 1998) hvor en strofe lyder:\nTag til Kong Pukkelrygs land\nhvor stort er småt og du kan\nkaste lys over liv\nda alt det skæve er lige – min pige.\n[FBs note 7.10.2009] tilbage\n halvtres: Denne fortælleroplysning passer dårligt med beskrivelsen af den yngre skibstømrers kone i kap. 4 som har en nyfødt ved brystet. tilbage\n['1] langvejsfra < langsvejsfra (jf. 4. udg. 1918) tilbage\n['2] halvtres: I LP A stavet "halvtreds"; således igen i LP D. tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Kilder » Bøger » Lykke-Per » Lykke-Per B » Lykke-Per 1905, kap. 6\nDenne side er opdateret 02.04.2020. www.henrikpontoppidan.dk er under redaktion af Flemming Behrendt. © Ophavsret: FB. Webmaster: Jesper Brunholm. .\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/kilder/boeger/lp/lpb/kapitel_06.html den 23/01/2022.


Tre væsentlige nyheder fra varebilsmessen – Ekstra Bladet\n13. okt. 2018 kl. 12:23\nElektrisk kineser tager kampen op mod designikon og danskerdarling\nVolkswagen I.D. Cargo skal efter planen gå i produktion i 2022 som en del af VW's nye elbilserie kaldet I.D. På sigt vil det være muligt at lade bilen køre selv. Foto: Mathias Gram\nDe 'grønne' varebiler fyldte det hele på årets store europæiske varebilsmesse i Hannover.\nHer var både kendte og ukendte producenter troppet op for at vise, hvad vi kan forvente os at se hos den lokale varebilsforhandler i de kommende år – og lad det være sagt med det samme, der er ikke store chancer for, at vi får lov til at køre derfra i en dieseldreven model ret meget længere.\nDet er dog ikke ensbetydende med, at alle de udstillede varebiler havde lige stor relevans set med danske håndværkerøjne.\nDerfor får du her en lynguide til tre af de mest væsentligt nyskabelser, Ekstra Bladet fandt under sit besøg på messen.\nBilproducenten SAIC er måske nok ukendt i Europa, men i Kina bliver det ikke større. Nu har producenten store planer for sin nye varebil, kaldet Maxus EV80, der er Kinas modsvar til bølgen af elektriske varebiler, der begynder at rulle ud på vejene i Europa.\nProducenten satser i første omgang på at få europæiske leasingselskaber og store transportvirksomheder til at købe bilen.\nMan har allerede aftaler med blandt andet IKEA, det norske postvæsen og den tyske afdeling af LeasePlan. Bilen er dog endnu ikke kommet til Danmark.\nMaxus EV80 skiller sig ud ved ikke at have ESC, også kendt som elektronisk stabilitetssystem. Det har ellers været et EU-krav siden 2011, men den kinesiske producent kan ifølge Altomvarebiler.dk smutte udenom, fordi man regner med at producere under 1000 eksemplarer af bilen om året.\nSAIC angiver rækkevidden til at være 200 kilometer i Maxus EV80 og nyttelasten til 950 kilo. Varebilen kan angiveligt lade batteriet op på to timer.\nVolkswagen I.D. Cargo\nVarebilsmessen i Hannover bød på mange konceptbiler, men få talte lige så meget til følelserne som VW's I.D. Cargo. Der er nemlig tale om en nyfortolkning af det klassiske folkevognsrugbrød.\nDet er egentlig anden gang, designet bliver vist frem, men sidst skete det i personvognsudgaven I.D. Buzz. Til sammenligning har Cargo skiftet bagsæderne ud med et regulært varerum, og konceptbilen var endda indrettet med en velkendt Sortimo-indretning.\nI.D. Cargo er baseret på Volkswagens nye MEB-platform, som en lang række af producentens kommende elbiler skal bygges på.\nDer går dog lidt tid, før vi ser den færdige udgave – Volkswagen har bekræftet, at den vil følge efter I.D. Buzz i 2022.\nTil den tid vil den angiveligt kunne klare 330-550 kilometer på en opladning efter den nye og mere retvisende WLTP-metode. På sigt vil det også være muligt at lade bilen køre selv.\nFord Transit hybrid og PHEV\nFord Transit-serien er den mest solgte af sin slags i Europa, når man tæller alle familiemedlemmerne med.\nDer var derfor meget på spil for den amerikanske producent, da den i Hannover løftede sløret for netop Transits fremtid: I midten af 2019 lanceres den næste generation, og her vil den store Ford Transit kunne fås i en såkaldt HEV-version med hybridmotor.\nTransit HEV skal ikke lades op, men samler nedbremsningsenergien i et batteri på 48 volt og bruger dette til at drive motoren. En løsning, som ifølge Ford kan reducere driftsomkostningerne med otte procent.\nTransit Custom, der herhjemme er en særdeles populær håndværkervogn, kommer samtidig som pluginhybrid. Den skal modsat sin storebror i stikkontakten ved fyraften, men Ford lover, at den til gengæld kan køre 50 kilometer på ren strøm og har en rækkevidde på 500 kilometer, når den kombineres med en benzinmotor.\nPriserne for de to mere miljørigtige alternativer er endnu ikke offentliggjort.


CLARA den adfærds-inviterende kvinde vil IND i dig. - Mahamudrainstitut\nBrowse: Home / CLARA den adfærds-inviterende kvinde vil IND i dig.\nMads Jesper Løye Hejl / 11. maj 2022 / Kommentarer lukket til CLARA den adfærds-inviterende kvinde vil IND i dig. / Elskov, Kvinde og Mand, Ledelse, Tantra og sex\nClara ved hvad hun vil, når hun vil det! ..Og det udspringer ikke af et valg. Det er en udbredt opfattelse, at det er manden, som skal lede i elskoven.\nDen herskende mand?\nDen ide er sandsynligvis opstået som en meget uheldig bivirkning af de store religions fortællinger om den “herskende mand”? Han regnede kvinden som “sin ejendom” på linje med kvæg, kameler, børn, huse og andre ting.\nDe første skriftlige love vi kender – vidner om den praksis. I nogle egne af verden henregnes voldtægt af en kvinde den dag i dag juridisk under “tings-beskadigelse” og “hærværk” – og straffes tilsvarende.\nDet har været ødelæggende for elskoven og det lystne møde imellem mænd og kvinder.\nVi vil selv styre, hvad vi tager ind!\nVores natur ser jeg som fundamentalt anderledes:\nHvis, vi skal tage noget ind i os, vil vi altså selv kunne styre, hvad der skal ind, hvornår det må komme ind, og hvordan det skal ske.\nDet gælder for alle levende organismer. Ikke bare for kvinder men også for mænd.\nVores mest sårbare er det, som vi kalder for vores “indre”. Det beskyttes af noget mindre sårbart, som vi kalder for vores “ydre”.\nDet gælder uanset om jeg beskriver mig som et intellektuelt og følsomt væsen, eller et emotionelt , sanseligt og kropslig væsen.\nDet er vel hele essensen i at bevæge os i integritet?\nJeg skal føle mig tryg, for at invitere dig ind i mig.. og ikke blot vise dig “det overfladiske”.\nKvinder og årtusinders overgreb\nPå den baggrund er det ikke noget under, at kvinder igennem tusinder af år har følt sig udsat for overgreb? Mænd har set sig i deres ret til at trænge ind i hendes inderste. Det er ikke mindre end hæsligt, at føle sig udleveret på den måde. Det findes stadig i vores sprogbrug som “at penetrere” ..\nPå Mahamudrainstitut inviterer vi kvinder og mænd til at se det og i den erkendelse og indsigt at øve noget andet!\nMænd tiltrækkes umådeligt af, at blive ledt af kvinden i elskovsmødet!\nSom mand vil vi ind i hende!\nNår kvinder erfarer, at de ikke skal stå til rådighed for nogen mand, men selv afgør, med hvem, hvornår og hvordan de vil modtage ham – så ændres alt i oplevelsen af at være kvinde. Også at “at være kvinde i lyst”.\nDet betyder, at de tager autoritet over eget “rum” og begynder at øve måder, hvorpå de kompetent kan bevæge sig i integritet i møder med mænd.\nDer sker KUN igennem aktiv bevægelse og IKKE særligt godt ved at lægge sig hen for at “modtage”. Bevægelse sanses igennem bevægelse. Vores natur er at møde bevægelse i spontan bevægelse. Det er det, vi er.\nIkke som jeg vil.. men som hun vil !\nSom mand er det helt vidunderligt at blive mødt af en kvinde, der viser klart at hun VIL.\nIkke som jeg vil, men som hun vil.\nJeg kunne skrive: “Hende som styrer og leder i mødet” .. Nogle ville straks tænke i “dominans”. Det begreb ser jeg som udtryk af en patriarkalsk kultur. Også når det skrives som “Domina”\nKvinder leder ikke igennem dominans og magt, men igennem erfaring og indsigt. Mænd leder de igennem indsigt i mandens natur.\nDet kan de kun, hvis de har været så heldige at møde mænd, som har villet lukke sig ind i hende. Da mange mænd kulturet set har opfattet det som “svagt” – og den dag i dag end ikke ved, hvordan de gør det? Så vil det være nyt for de fleste kvinder at erfare sig på den måde.\nDen opfattelse bygger jeg på mange samtaler med kvinder og mænd samt ikke mindst mange års iagttagelser og fælles refleksioner i grupperne på Mahamudrainstitut.\nClara – klar og tydelig i det hun vil og gør\nNår hun ikke er “dominant”, hvordan kan jeg så beskrive det, der sker i sådan et møde?\nJeg kalder det i mangel af et kortere ord for: At møde den “adfærds -inviterende eller informerende kvinde”..\nJeg vil kalde hende for : “Clara” … Det er er et latinsk pigenavn. Det er en hunkønsform af ordet clarus, som betyder “klar og tydelig”.\nHun viser mig klart og tydeligt, hvordan hun vil.\nHun forlanger intet!\n…. Og vil jeg være i hendes intime nærhed – så sådan!..\nJeg taler ikke om at aftale forventninger, eller at forhandle undervejs. overhovedet ikke!\nDet er sådan det er nu… og nu og nu… Det er spontant, impulsivt. Intet er givet. Det blæser som vinden. Emotionelt og foranderligt som vejret.\n“..Og vil du ikke Mand?… Så skal det ikke være!”\nBUM.. uden forklaring\nFra Clara lyder det:\n“Vil du ind i mig som mand..\nSå vil du mærke, at jeg først vil ind i dig!\nTag villigt imod den invitation!\nVis mig dig! .. og ikke din maske.“\n“Lad mig se dig! Mere nøgen end du nogensinde har været før! – Og nej det handler ikke om tøj!”\n“Er du bevægelig, lader du dig bevæge? Tøver du? Overvejer du? Vælger du ud af konflikt? Er du beregnende og vil noget med mig for din skyld? Sniger du dig til gevinst? …\nI så fald: “Glem det! Pil af med dig!… Couillon! Poltron! Mauviette!” .. Lyder det fra Clara uden tøven og med et overbærende smil.\n“Lad dig opløse der i den totale hengivelse, og jeg vil måske parre mig med dig…\nMåske…?” …”Og nej det ligger ikke hos dig at afgøre!”\nKom og undersøg det med i Cupisofi og elskovskunst\n…eller evt. på vores sommercamp\nTags: at passe på sig selv, at tage ind, at være en tydelig kvinde og mand, at vise sig, den villige mand, elskov, integritet i elskov, mand og kvinde, tantra og dominans, tantra og klarhed\n← Ind og ud …og parringens forunderlige natur?\nLidelsens natur – gør det “lige ondt” på dig og mig? →


4 gode grunde til at bruge CBD olie - Crak\n4 gode grunde til at bruge CBD olie\n06/11/2020 02/12/2020 admin\nHar du også hørt en masse om den populære CBD-olie, men er stadig lidt i tvivl om, præcis hvad den bruges til? Så læs med her, og bliv lidt klogere på 4 ting, du kan bruge CBD olie til!\nCBD som smertelindring\nCBD er cannabisolie uden TCH, det vil sige uden det aktive stof, der gør, man bliver skæv af det. Du kan derfor trygt benytte dig af CBD-olien og stadig foretage dig alt det, du plejer!\nEn af de ting, CBD-olie særligt er kendt for, er sin evne til at smertelindre. Det er særligt folk, der døjer med kroniske smerte, fx ledsmerte, der benytter sig af oliens evne. Der er i dag rigtig mange folk, der tager CBD olien for at leve et liv med færre smerte. Det er da noget af en vild effekt, ikke? Læs eventuelt mere om CBD olie på https://cbdscandinavia.dk/.\nCBD mod depression og angst\nCDB påvirker den måde, vores hjerne producerer stoffet serotonin og uden at det skal blive alt for lægefagligt, så virker denne påvirkning til at mindske symptomer på depression og angst! Folk, der tidligere har oplevet slemme symptomer på depression og angst, har efter indtagelsen af CBD-olien oplevet langt mere mental klarhed og et lysere syn på tingene.\nHvis du døjer med depression og angst, skal du naturligvis først og fremmest tale med din læge om det, men hvis du har døjet med det i lang tid under lægefaglig tilsyn, bør der ikke være noget i vejen for at prøve lykken med en lidt mere alternativ behandlingsmetode!\nHvis du har prøvet at døje med akne, så ved du sikkert også, hvor mange produkter man kan ende op med at prøve, i jagten på den glatte hud! Det kan være, du skal prøve med CBD olie i stedet for!\nCBD olie har påvist at have en positiv effekt på akneramt hud. Dette har det, på grund af sine antibakterielle egenskaber og sit høje niveau af antioxidanter! Det hjælper derfor med at bekæmpe de frie radikaler, der giver anledning til dårlig hud. Desuden kan olien hjælpe på at reducere hudens produktion af sebum, der også er med til at give dårlig hud. Der er allerede mange, der har oplevet den positive effekt, olien kan have på huden.\nCBD for hjertet\nCBD olien har også vist sig at være yderst gavnling, når det kommer til hjertet! Dette ses særligt i forbindelse med hjerte- og kredsløbssygdomme, fordi olien hjælper til at udvide blodkar, hvilket der er med til at forbedre blodcirkulationen og dermed altså være behjælpsom i forhold til hjerte- og kredsløbssygdomme. Derudover kan olien desuden være med til at sænke blodtrykket, og dette kan også have en positiv indvirkning på stresssymptomer.\nDer er et hav af områder, hvorpå olien kan have en positiv effekt, og ovenstående er kun et lille udpluk heraf! Du bør derfor ikke afskrive CBD, bare fordi du har eventuelle negative tanker om cannabis. Husk: Olien i sig selv giver ingen beruset påvirkning, det er blot en vidunder-olie!\n← Find det helt perfekte smartwatch til børn\nSkab privatliv med vinduesfolie →


Interview Ulla Tofte: Golden Days er blevet mere prof - politiken.dk\nInterview Ulla Tofte: Golden Days er blevet mere prof\nMere end 60 københavnske kultur- og turistinstitutioner er i dag med på vognen, når festivalen Golden Days løber af staben.\nVariationer. Golden Days Festivalen startede med fokus på elitekultur, klassisk musik, billedkunst og foredrag. Nu er den også for børn, pølsemænd og pedeller, fortæller lederen Ulla Tofte. Foto: Jan Grarup\nVariationer. Golden Days Festivalen startede med fokus på elitekultur, klassisk musik, billedkunst og foredrag. Nu er den også for børn, pølsemænd og pedeller, fortæller lederen Ulla Tofte. Foto: Jan Grarup Foto: Finn Frandsen\nFokus 14. sep. 2008 kl. 13.19\nDet var i et bare 12 kvadratmeter stort kontor, og året var 1993, da et par københavnske kulturinstitutioner stablede festivalen Golden Days på benene for at fortælle danskerne om guldalderen – tiden mellem 1800 og 1850.\n»Der var enorm interesse for dansk guldaldermaleri internationalt. Derfor opfattede man det at sætte fokus på den danske guldalder som en mulighed for at promovere København som en kulturby«, siger Ulla Tofte, som siden 1999 har stået i spidsen for festivalen.\nSå Kultur- og Erhvervsministeriet kastede seks millioner kroner i projektet, og en styregruppe på tre/fire personer gik i gang med at planlægge festivalerne fra det lille kontor, fortæller Ulla Tofte, som allerede dengang var med som studentermedhjælper.\nAndet end guldalder\nSiden er der sket en del. Sidste år flyttede festivalens kontrolrum til hjertet af det gamle København. Fik udsigt til Vor Frue Kirke, høje paneler og Jazzfestivalen som fornem nabo på første sal i Nørregade.


Hvorfor er reklamer på tv stadig så vigtige for bilsalget?\nTV 2 ADDRESSABLE Betingelser\nTV 2 ADDRESSABLE Priser\nTV 2 ØVRIGE Branded Content / AFP\nGODTGØRELSER & PROVISION\nDer er ingen tvivl om, at for at sælge nogle biler, må annoncørerne omfavne både traditionelle og digitale medier i takt med, at data får en større og større betydning for at ramme den potentielle kunde dér, hvor de er i forbrugerrejsen.\nAlligevel er der én reklameplatform, der er vigtigere end alle andre ifølge en ny artikel fra mediavillage.com: Tv!\nÅrsagen er, at tv spiller en kritisk rolle i alle stadier af bilkøbet - lige fra awareness og consideration til selve beslutningen.\nTv rammer potentielle kunder tidligt i processen, når de tænker på en ny bil, typisk fordi deres livssituation har ændret sig, f.eks. fordi de har fået børn, skal køre længere eller flytter ind til byen.\nMed et nærmest uoverskueligt udvalg af mærker og modeller på markedet er tv (reklamer) faktisk med til at definere, hvilke bilmærker forbrugeren overvejer. 45 procent af bilkøberne i aldersgruppen 25-54 år angiver, at tv har hjulpet dem med at vælge mærke og model.\nDermed lægger tv også bunden for en effektiv digital kampagne, der kan lede interessen ind på mærkets hjemmeside eller annoncere et konkret tilbud fra en forhandler.\n76 procent af bilfabrikanterne i USA bekræfter, at der er en klar sammenhæng mellem deres tv-reklameinvesteringer og deres websitebesøg.\nMed Addressable TV kan tv-reklamen faktisk komme endnu tættere på selve købet, f.eks. kan vi målrette reklamer for stationcars til husstande, hvor der er set børneindhold på TV 2 PLAY. Samtidig kan vi målrette budskabet geografisk, så annoncøren i reklamen kan afmelde til den relevante forhandler.\nLæs artiklen her:https://www.mediavillage.com/article/why-tv-advertising-is-still-the-driving-force-behind-auto-sales/