fiskekompatibilitet - bedste og værste match - numerologysign.com\nFiskene er et dybt romantisk tegn, der elsker at være forelsket. Indfødte af dette tegn er i stand til dyb intimitet og hengivenhed over for en partner og kan let miste sig selv i et forhold. Alligevel ønsker ikke alle tegn det niveau af intimitet, som Fiskene ønsker.\nMed hensyn til Fiskenes kompatibilitet er deres bedste match en, der værdsætter deres søde og omsorgsfulde natur.\nHusk, at alle kan variere fra deres solskilt på grund af faktorer såsom en persons planetpositioner ved fødslen. Derfor kan Fiskenes kompatibilitet variere, og det er bedst at konsultere en astrolog for fuldt ud at forstå et potentielt forhold.\nVores guide nedenfor giver dig dog en god idé om de bedste og værste Fiskekampe, så læs videre!\n2 bedste fiskekampe\n3 værste fiskekampe\n6 Resumé af fiskens kompatibilitet\nFisken Kompatibilitetstabel nedenfor viser hver stjernetegn match med Fiskene med hensyn til samlet kompatibilitet, Sex, Kærlighed og Ægteskab og kommunikation.\nProcentdelene er baseret på traditionel visdom om forholdet mellem hvert stjernetegn. De er også baseret på karakteren af hvert tegn såvel som observation og erfaring.\nNedenfor er stjernetegnene, som Fiskene er mest kompatible med og matcher de bedste kampe.\nKræft betragtes som det bedste match for Fiskene. Begge deler en kærlighed til intimitet, og de er i stand til et dybt følelsesmæssigt bånd. Disse to forstår hinanden også intuitivt, og nogle gange kan de synes at kommunikere på et psykisk niveau.\nSelvom disse kræftformer og stykker er meget kompatible, har de også vigtige forskelle, der supplerer og afbalancerer hinanden. Kræft er en naturlig omsorgsperson med et dybt behov for at pleje andre. Dette tegn er også meget indenlandsk og kan udrette meget på et praktisk niveau. På den anden side bekymrer kræft sig meget og kan til tider blive ulykkelig og irritabel.\nFiskene er et sødt og blidt tegn med en naturlig evne til at berolige turbulente følelser. Dette tegn er afslappet og kan tilpasse sig de fleste omstændigheder. Selv om Fiskene er meget følsomme, er dette tegn mest afslappet og i stand til at gå med strømmen. Fiskene har en tendens til at være ret åndelige, men har også en tendens til at have nogle vanskeligheder med at styre den materielle verden.\nFiskene er let i stand til at håndtere kræftens følelser, og kræft kan hjælpe Fiskene med at styre den materielle verden.\nFiskemand og kræftkvindekompatibilitet\nFiskekvinde og kræftmandskompatibilitet\nEn anden stor kamp for Fiskene er Skorpionen. En Fisk / Skorpion kombination er meget lig den mellem Fisk og Kræft. Fiskene og skorpionen er i stand til at danne et dybt følelsesmæssigt og endda psykisk bånd. Ligesom kræft kan skorpionen kommunikere med Fiskene på et næsten telepatisk niveau.\nDer er dog en anden smag til et Fisk / Skorpion forhold. Mens kræft er nærende og tam, er skorpionen kraftfuld og beskyttende. I et Fisk / Kræft-forhold vil Kræftens oprindelige generelt tage sig af hjemmet, mens i et Fisk / Skorpion-forhold vil Fiskerne oprindeligt påtage sig den rolle.\nPå nogle måder tillader det at være hos en indfødt skorpion, at en indfødt af fiskene virkelig udtrykker den kærlige og tilgivende natur ved dette tegn. Fiskene er i stand til dyb medfølelse og venlighed, som kan omfatte selvopofrelse.\nMens fiskere fra Fiskene er i stand til at forsvare sig, hvis de har brug for det, kan behovet for at skabe det skabe calluses og ødelægge den rene, generøse ånd i dette tegn. Alligevel kan fiskene skinne med en skorpionbeskytter. Til gengæld kan Fiskene give et sikkert tilflugtssted for Skorpionen, hvis natur undertiden kan føre dem til mørke og farlige steder.\nFiskenes mand og skorpionen Kvindekompatibilitet\nFiskekvinde og skorpionmandskompatibilitet\nJomfruen og Fiskene er meget kompatible. Jomfruen er det modsatte tegn på Fiskene, hvilket betyder, at de er de naturlige partnere for hinanden. Selvom dette er tilfældet på et teoretisk niveau, er der i praksis nogle modsatte par, der kommer bedre sammen end andre.\nÅrsagen til, at modsatte tegn er kompatible, er at de repræsenterer polariteter. De har ofte ligheder, og de kan ses som modsatte sider af samme mønt.\nDet fælles tema mellem Jomfruen og Fiskene er, at det er service og ydmyghed. Begge disse tegn er i stand til at give det punkt til selvopofrelse. Alligevel er den service, de leverer, af en anden karakter. Fiskene giver åndelig og følelsesmæssig støtte, mens Jomfruen tilbyder praktisk hjælp.\nDen anden største forskel mellem dem er, at Fiskene ser det store billede, men ikke lægger særlig vægt på detaljer. Jomfruen ser derimod detaljer, men savner ofte det store billede. Hver af dem er stærke, hvor den anden er svag, og de afbalancerer hinanden meget godt.\nFiskemanden og jomfrukvindernes kompatibilitet\nFiskekvinde og jomfru mand kompatibilitet\nFiskene er et af de mindst praktiske tegn i dyrekredsen, og Stenbukken er et af de mest praktiske tegn. På mange måder kan disse tegn virke helt forskellige. Fiskene og Stenbukken er dog et godt match.\nI lighed med Fiskene og Skorpionen vil Fiskene generelt påtage sig den indenlandske rolle i dette par. Stenbukken er hårdtarbejdende og stræber efter at stige i status. Mens Stenbukken kan være kærlig og hengiven, mødes de generelt ikke med nogen, medmindre der er en praktisk fordel ved kampen. Stenbukken er også et af de mest konservative tegn.\nAf denne grund kan det være en udfordring for en Stenbukken-kvinde at se værdien af et forhold til en Fiskemand, der muligvis ikke har en konventionel karriere. Alligevel kan han ikke kun blødgøre en Stenbukken-kvinde, men hans vision og kreative evne kan være et værdifuldt aktiv.\nDet vil være meget lettere for en Stenbukkenmand at se fordelene ved en Fiskekvinde, og dette par vil danne et meget kompatibelt forhold.\nFiskemand og Stenbukken Kvindekompatibilitet\nFiskekvinde og Stenbukken mand kompatibilitet\nDe værste fiskekampe\nLad os nu rette opmærksomheden mod de tegn, der er de værste kampe for Fiskene.\nLeo og Fiskene er et af de mindst kompatible par og har ikke til fælles nok til at danne et meningsfuldt forhold. En Leo-kvinde har svært ved at respektere en mand, der ser svag ud i hendes øjne.\nMens en Fiskemand har sin egen form for styrke, er det ikke den slags, der generelt er forbundet med maskulinitet. Det vil være meget vanskeligt for en Leo-kvinde at genkende sine gaver. Alligevel, hvis hun gør det, kan de have et godt langtidsforhold mellem dem.\nSituationen vendes med en Leo-mand og en Fiskekvinde. Selvom de ikke har meget til fælles, vil hun blive fascineret af hans showmanship, og han vil dase i hendes opmærksomhed. Over tid vil de dog opdage, hvor forskellige de virkelig er.\nIsær vil en Leo-mand ikke være i stand til at give Fiskekvinden den følelsesmæssige støtte, hun har brug for, og hun risikerer at blive desillusioneret med ham. Hvis hun gør det, holder hun op med at give ham den beundring, han ønsker.\nFiskemand og Leo Woman-kompatibilitet\nFiskekvinde og Leo mand kompatibilitet\nVandmanden er en af de værste Fiskekampe. Begge disse tegn har tendens til at være temmelig ukonventionelle, men de har en helt anden tilgang til livet. Fiskene er omskifteligt vand, hvilket betyder, at de har ringe følelse af grænser og har tendens til at flyde gennem livet. Ofte når Fiskene går imod etablerede konventioner, er det fordi dette tegn stort set ikke er opmærksom på dem.\nVandmanden er derimod fast luft. Dette tegn er fuldt ud klar over, hvad grænserne og konventionerne er, men vælger at ignorere dem. Der er en stivhed til Vandmanden, der ikke findes i Fiskene.\nFiskene er også følelsesmæssige og intuitive. Rationel og intellektuel Vandmand har svært ved at forstå den måde, som Fiskene tænker på. Dette kan få Fiskene til at føle, at Vandmanden er bekymringsløs, og Vandmanden føler, at Fiskene er trængende.\nFiskemanden og vandmænds kompatibilitet\nFiskekvinde og vandmand Mand kompatibilitet\nFiskene og tvillingene er meget forskellige og matcher dårligt. Fiskenes kompatibilitet er bedst med et stjernetegn, der minder meget om dem. Fiskene er følelsesmæssige og intuitive, og Tvillingene er nysgerrige og intellektuelle.\nAlligevel er det lighederne mellem Fiskene og Tvillingene, der er problematiske, ikke deres forskelle. Som tidligere nævnt er Fiskene omskifteligt vand, og på grund af dette har dette tegn få grænser. Tvillingene, som Mutable Air, er også temmelig uvidende om grænserne. Med dette par er der ingen, der giver balance eller stabilitet i forholdet.\nNår det er sagt, er der meget seksuel kemi mellem disse tegn, og de kan have en masse sjov med hinanden. De vil bare have det meget svært at oprette en husstand sammen, hvis forholdet bliver mere permanent.\nFiskenes mand og tvillingekompatibilitet\nFiskene mænd længes efter at være forbundet, et kendetegn, de deler med kræft, hvilket gør de to til et fremragende match. De er også meget kompatible med andre skorpioner, som de ofte deler et intenst følelsesladet forhold til.\nEn Fiskemand nyder langvarige relationer med begge disse tegn og kan også finde ægteskabelig lykke med et af jordtegnene, Jomfruen, Stenbukken og Tyren, der vil nyde at være Fiskens 'partner i kriminalitet'. Fiskemænd har også tendens til at have god sex med alle disse tegn såvel som andre født under Fiskene.\nFiskene har tendens til at være nogle af de mest åbne mænd i dyrekredsen, så de nyder god samtale, især når de kan tale om deres følelser, som de kan med kræft og skorpion.\nFiskene kvinder ønsker en partner, der også vil være deres bedste ven, og de finder det ofte med andre vandskilte Kræft og Skorpion. De er også meget kompatible med jordskiltene, Jomfruen, Stenbukken og Tyren, som kan give en struktur og retninger til livet, som kvinder på Vægten kan kæmpe for at forsørge sig selv.\nDe har gode langsigtede relationer med alle disse tegn, men er lykkeligste i ægteskab med kræft og skorpion, da de kan være mere åbne over for deres følelser.\nDet samme gælder i soveværelset. Fiskene er kompatible med alle disse tegn, men bedst af alt med kræft og skorpion.\nFiskekvinder har tendens til at være åbne og generøse, hvilket betyder, at de kan få kontakt med næsten alle over en samtale. Men når de søger det samme til gengæld, finder de oftest dette med kræft og skorpion.\nResumé af fiskens kompatibilitet\nTegnene med den bedste Fiskekompatibilitet er Kræft, Skorpion, Jomfru og Stenbukken. Disse tegn er i stand til at binde dybt med Fiskene, og de kan også give balance og stabilitet. De værste kampe for Fiskene mænd og kvinder er Leo og Vandmanden. Disse tegn har meget lidt til fælles med Fiskene, så det er svært for dem at finde en forbindelse.\nDet er dog vigtigt at huske, at kompatibilitet ikke er alt, når det kommer til forhold. Ofte afhænger succesen af et forhold af begge parters dedikation og deres vilje til at bringe deres bedste ind i forholdet. Fiskene kan tilpasses med en venlig og blid natur. Disse træk kan gå langt mod at bygge bro over naturlig uforenelighed.


Isolering i Vesterby Vejle - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nIsolering Vesterby Vejle\nIsolering Vesterby Vejle ligesom Aerolite og isoterm blive den varmestrøm barriere mellem dine tagsten og loft og forhindrer varmen i at passere igennem, og holder dig køligere om sommeren og varmere om vinteren. Boliger, der er blevet godt designet og isoleret med Isolering Vesterby Vejle, der opfylder kravene, vil give dig året rundt komfort og vil skære udgifterne til opvarmning og køling dit hjem med næsten halvdelen, som igen reducerer udledningen af drivhusgasser.\nIsolering Vesterby Vejle �” Spar penge!\nKlimatiske forhold vil også påvirke det rette niveau og tykkelse skulle installeres. Du bliver nødt til at fastslå, om du forsøger at holde varmen i, ud eller begge dele. Loft Isolering Vesterby Vejle er effektive mod daglig temperaturændring samt sæsonbestemt.\nEn anden vigtig faktor er design teknik. Hvis loftet Isolering Vesterby Vejle installeres på et sted, der ikke har nogen skygge eller gardiner tyk nok til at blokere ud morgen og eftermiddag solen, kan du få en omvendt effekt, varme, der kommer ind gennem vinduer eller døre kan blive fanget inde og skabe en ovn effekt.\nDu vil ikke fortryde isolering i Vesterby Vejle\nFugt problemer som kondens kan eliminere ved at installere reflekterende loft Isolering Vesterby Vejle og kan hjælpe hjælpe med vejret proofing dit hjem eller kontor. Aerolite og Isotherm loft Isolering Vesterby Vejle har også fremragende lyd absorption egenskaber og er godt for Isolering Vesterby Vejle et værelse eller kontor. Det er bedst at få loft Isolering Vesterby Vejle installeret under opførelse, det nye bygningsreglement anføre alle nye boliger skal isoleres og opnå et gardin R-værdi for at være i overensstemmelse.\nIsolering Trudsø Struer\nIsolering Torsted Horsens\nIsolering Nordenskov Holbæk\nIsolering Seden Odense\nIsolering Kobberup Holstebro


« TilbageDu er her: Mobil tilbehørHuawei tilbehørHuawei P30 Pro tilbehørHuawei P30 Pro hærdet glas og skærmbeskyttelse\nPanzerGlass Case Friendly Panserglas til Huawei P30 Pro\nGiv din Huawei P30 Pro en fuldstændig beskyttelse i hverdagen med PanzerGlass Case Friendly panserglasset.\nDet dækker skærmen på din Huawei P30 Pro i sin helhed, og har et særligt smudsafvisende lag, der modstår fingeraftryk og pletter og gør panserglasset let at rengøre. Det er også designet til at passe perfekt til din Huawei P30 Pro, så du lægger stort set ikke mærke til det det meste af tiden.\nUDFORSK VORES STORE UDVALG AF HUAWEI P30 PRO PANSERGLAS!\n- PanzerGlass Case Friendly panserglas til Huawei P30 Pro\n- En fantastisk beskyttelse i hverdagen mod ridser og andre slags mindre skader\n- Den smudsafvisende overflade modstår fingeraftryk og mærker og giver en bedre synlighed\n- Er designet til at passe perfekt til din Huawei P30 Pro og giver uhindret adgang\n- Dækker hele skærmen på din enhed, men kan prale af et covervenligt design\nPanzerglasset når ikke til kanten af telefonens skærm og kolliderer med mit cover. Panzerglasset løftes herved lidt af og touchfunktionen virker så ikke. Desuden dækker den sorte kant for telefonens skærm perifert så det synlige areal mindskes. Der reklameres med gratis levering. Ja, hvis du selv henter i butikken?. Bestilles søndag, det fremgår at der afsendes samme dag, modtages torsdag.\nHenrik Lundskov Vigen\nDet sidder ikke ordentligt fast\nTommy Wehlast Harstø Engelbrecht\nI Love Mytrendyphone...\nPanzerglass der passer\nDet har været det bedste produkt hidtil - nemt at sætte på og det holder og dækker som det skal...\nJohn Thomsen Schmidt\nLevering i top - Produktet ikke helt tilfredsstillende\nDet virkede ikke helt til, at PZ-glasset var i absolut pasform, da den ved montering havde områder med slip, efter montering. Desuden faldt den af ved et ubetydeligt fald og skulle monteres på igen, med det resultat, at der er områder med plamage på skærmen og har fortsat slip. Vil ikke købe den igen til Huawei P30 Pro. Har monteret samme mærke panzer-glas på andre mobiler, uden problemer.Leveringen var som sædvanlig i top - Bestilling om mandagen og pakken ankom tirsdag - Superservice :)\nSpigen Rugged Armor Huawei P30 Pro Cover - Sort


Der findes rigtig mange online services, sammenligningssider og tjenester på nettet, der kan hjælpe dig som forbruger – og heldigvis. For det kan hurtigt blive uoverskueligt at finde det billigste lån, det bedste mobilabonnement eller den billigste forhandler.\nDu bør derfor gøre brug af diverse services online, for at sikre dig selv den bedste løsning. Servicebranchen ser i denne artikel på 2 hjemmesider, der kan guide dig igennem lånejunglen online.\nSiderne har hvert deres fokus og det er positivt, da det giver dig et mere målrettet overblik som forbruger.\nDanlaan.dk – Sammenlign lån online\nPå Danlaan.dk kan du sammenligne online banker og få det store overblik over lån online. De har særligt fokus på forbrugslån og refinansiering, der er blevet en populær løsning for mange danskere. Særligt de danskere der har optaget dyre kviklån, til høje renter, hvor refinansiering kan samle og give væsentlige besparelser.\nDe har gode sammenligningsoversigter, hvor du nemt kan vurdere svartider, renter, oprettelsesgebyrer, løbetider og meget mere. Det gør det overskueligt at beslutte, hvor man ønsker at søge henne. Men husk altid at søge mindst 2 steder, så du er sikker på at blive godkendt og finde en god løsning.\nForbrugslan-guiden.dk – Overblik over de større beløb\nForbrugslan-guiden.dk er specialister i forbrugslån online, hvor du får et bredt overblik, alt efter hvilket lånebeløb du søger – særligt de større beløb. Hvis du er på udkig efter et billigt forbrugslån, er det altså et godt sted at starte.\nDe har opbygget hjemmesiden på smart vis, så du kan klikke dig ind på relevante oversigter, alt efter om du mangler 10.000 eller 25.000 kroner. På deres forside kan du se samtlige udbydere, men du vil hurtigt opleve at alle udbydere har hver deres forhold.\nNogle kræver du er mindst 20 år, mens alderskravet er 23 andre steder. Nogle tilbyder dig kun forbrugslån op til 10.000, mens andre har beløbsgrænser på 350.000 og 400.000 kroner. Der er ingen grund til at bruge tid på firmaer som ikke kan hjælpe dig alligevel.\nHer er Forbrugslan-guiden.dk en god service og tjeneste, der både kan spare dig tid, besvær og en masse penge. For glem ikke, at kendskab til udbydernes renteniveauer er nøglen til at finde den billigste løsning.\nVi anbefaler at du indhenter flere tilbud og vælger det med laveste ÅOP.\nOverblikket er afgørende for at identificere de billigste banker på online markedet, ligesom det forbedre dine muligheder som forbruger. Det er klart, at hvis du søger 3 steder er dine muligheder bedre, end hvis du kun søger 1 sted.\nDet gælder om at give dig selv det bedste udgangspunkt for at finde den laveste ÅOP. Det gør du ved at være velforberedt og udfylde flere låneansøgninger, da den tilbudte rente altid afhænger af den individuelle kreditvurdering.


Hans Nielsen før par VM: Erfaring er vores styrke: Danmarks Motor Union\n< Dramatisk aften i Manchester for U21 landsholdet\n- Med Iversen og Madsen på holdet stiller vi med stærkeste opstilling, og samtidig har de begge to en god fornemmelse for par-kørsel. Det er jo lidt anderledes end normale speedwayløb. Her handler det om at finde hinanden og have en præcis strategi for hvert eneste heat, alt efter hvilken startgate man har, fortæller landstræner Hans Nielsen, inden den lange rejse til Samara provinsen, omkring 900 kimometer øst for den russiske hovedstad Moskva.\n- Leon Madsen har virkeligt udviklet sig og bobler af overskud og kørelyst. Det er imponerende, så godt han har klaret sig i både Grandprix serien og SEC, selv på små baner, som ikke lige er hans favoritter. Niels Kr. Iversen har døjet lidt med at finde de sidste procenter, men som firedobbelt holdverdensmester, ved vi jo, at han kan levere topresultater, når det gælder for alvor. Med Frederik Jakobsen som vores U21 kører – der skal køre mindst et enkelt heat – føler jeg virkelig, at Danmark kommer til at køre med om medaljerne på lørdag og søndag, erklærer landstræneren, som selv har vundet hele syv Par VM titler for Danmark.\nDen danske trup ankom allerede onsdag i polske Gdansk, hvor Leon Madsen har sin bopæl. Dagen bruges på hygge og mental opladning i form af en tur på golfbanen, inden holdet, sammen aften, flyver til Warszawa og overnatter tæt på lufthavnen.\n- Det er jo forbunden med en masse logistik og papirarbejde at skulle til Togliatti, men sammen med DMU har vi været tidligt ude og fået styr på rejse og ophold, så vi minimerer besvær og russisk bureaukrati, siger Hans Nielsen og peger på den detalje, at den danske trup bliver hentet i lufthavnen og kørt direkte til hotellet.\nDen russiske bil-by\nByen, som har over 700.000 indbygger, har tidligere haft et skummelt ry for stor korruption og mange mafia relaterede mord. Den nuværende borgmester Sergey Andreyev har dog fået rettet noget op på tidligere tiders lovløshed, og byen fremstår med store grønne parker og smukke monumenter. Togliatti er stadig en bil-by, men har også mange uddannelsesinstitutioner, skibsværft og talrige industrivirksomheder.\nAnatoly Stepanov Stadion er fra slutning af 50’erne, og også kendt som et vigtigt stadion for is-speedway med 353 meter. Efter en større renovering i 2005, er det det bedst fungerende speedway stadion i Rusland, hvor der også køres i Vladivostok, Balakovo og Oktybrasky.


Se Will Ferrell og Julia Louis-Dreyfus i traileren til amerikansk remake af ’Force Majeure’ / Nyhed\nSe Will Ferrell og Julia Louis-Dreyfus i traileren til amerikansk remake af ’Force Majeure’\nIkke lang tid efter premieren på Ruben Östlunds satiriske mesterværk ’Force Majeure’ blev en amerikansk genindspilning annonceret. Nu er første tragikomiske trailer landet.\nI den amerikanske udgave, der har fået titlen ’Downhill’, spiller Will Ferrell og Julia Louis-Dreyfus et amerikansk ægtepar på skiferie i Østrig. Da alt tyder på, at en stor lavine vil begrave skiresortets beboere levende i sneen, forlader Will Ferrells karakter på selvisk vis kone og børn – men ikke sin telefon! Heldigvis rammer lavinen ikke, men nu står han med noget af et forklaringsproblem over for familien.\nDette scenarie gav i originalen anledning til et moderne, satirisk og tåkrummende blik på parforholdets mange kriser og kønsrollernes opbrud. Endda i en sådan grad, at vi for nyligt udnævnte ’Force Majeure’ til en af årtiets vigtigste film. Om ’Downhill’ formår at gøre det samme, tør man kun håbe på. Men det er kompetente kræfter, der står bag.\nRemaket af den Golden Globe-nominerede film er nemlig skrevet og instrueret af Nat Faxon og Jim Rash, der før har stået bag den charmerende coming of age-film ‘The Way Way Back’ og skrevet det Oscar-vindende manuskript til Alexander Paynes ‘The Descendants’.\n’Downhill’ får premiere på januars Sundance Film Festival. Der er endnu ingen dansk premieredato.


Vin Quinta do Monte d'Oiro Branco: alle årgange hos Drinks&Co\nVine Quinta do Monte d'Oiro Branco\nQuinta do Monte d'Oiro Branco er en vine hvid af Lisbon produseret af Quinta do Monte D'Oiro fra viognier, marsanne og arinto sorter. På Drinks&Co har brugerne værdsat Quinta do Monte d'Oiro Branco med en gennemsnitlig score på 4 over 5 poeng.\nHvilke meninger om andre årganger eller mængder af Quinta do Monte d'Oiro Branco?\nQuinta do Monte d'Oiro Branco 2016 - Lisbon\n“Jeg fik det til at smage venner. Har en stærk farve. God næse med overvægt af jasmin. Lidt køligere forbedret. Vi tager mellem forretter og hovedretter.”


Tilskud til inventar og materiel - Rudersdal Kommune\nTilskud til inventar og materielForeningerne i Rudersdal har deres egen portal. Den finder du her: Foreningsportalen. Der kan gives tilskud til inventar og materiel til foreningens virksomhed. Folkeoplysningsudvalget giver tilskud efter følgende regler og inden for den økonomiske ramme udvalget har til rådighed: Der kan højst gives tilskud med 50 % af anskaffelsessummen. Der gives ikke tilskud til driftsbetonede anskaffelser, f.eks. spilledragter, uniformer, bolde, kontorartikler m.m. Der gives ikke tilskud til anskaffelser af inventar og materiel, som foreningen allerede har gjort. Tilskud gives kun til større og varige anskaffelser, som normalt kan anvendes af flere personer ad gangen. De indkøbte materialer ejes af foreningen og må ikke overlades til nogen anden som eje. Ved foreningens ophør tilfalder inventar og materiel, som er indkøbt efter denne pulje, Rudersdal Kommune. Miljøvenlige og/eller energibesparende løsninger søges begunstiget ved bevillinger fra puljen.\nForeningen kan søge Folkeoplysningsudvalget om tilskud til inventar og materiel en gang om året - nemlig den 1. november for det efterfølgende år. Som bilag til ansøgningen skal vedlægges:\nOplysning om udgiften til det ansøgte inventar og / eller materiel. Beskrivelse af formål og målsætning for anskaffelsen. Foreningens seneste regnskab. Folkeoplysningsudvalget behandler alle ansøgninger på sit første møde efter hver ansøgningsfrist.\nSenest 3 måneder efter foreningen har modtaget tilskud til inventar og materiel skal der fremsendes et regnskab for tilskuddet. Regnskabet skal indeholde:\nDokumentation for udgiften. En kort beskrivelse af konsekvensen for foreningen efter ibrugtagningen af det nye inventar og / eller materiel. Hvor finder jeg ansøgningsskemaet?\nDu kan hente ansøgningsskemaet ved at benytte følgende link:\n» Skema til ansøgning om tilskud til inventar og materiel\nHvor kan jeg finde reglerne?\nReglerne for tilskud til inventar og materiel er trykt på ansøgningsskemaet. Reglerneer en del af reglerne om tilskud til 'Frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde: Rammer og vilkår - retningslinjer for tilskud. Dem kan du finde her på følgende link: »Regler og skemaer Kontakt\nHvis du har spørgsmål kan du kontakte Tove Melson på 46 11 56 12 eller på AdresseKontaktKulturKulturcenter Mariehøj\nSenest opdateret: 19. september 2013Kontakt redaktør:


Skønhed finger skruet og bankede - tcms-sep.com\nSkønhed finger skruet og bankede\nEks prinsesse fra Super Mario-serien og kneppe hende hrdt i hvert hul. Bare klik p bl spole fremad hexas til fremskridt scenerne. Ikke ofte Du kan se sexy babes f deres rv af nogle r fyr. Denne gang vil det ske i denne sex spil. Du spiller rollen som en stor gr monster, der nsker at bolle sexet fighter opkaldt Mai.\nSelvflgelig er du meget strkere. :) Du kan nemt sl at tve og derefter kneppe hende. Kunder tjente nvnes: Stor og stor-tnkning Skønhed finger skruet og bankede skriet regnskabsmssige foreninger og networksAccounting-relaterede virksomheder og organizationsUsing en disciplineret tilgang gr det muligt at opdage din bedste strategier for langsigtet vkst, samt fokus p kortsigtede taktiske muligheder.\nSkønhed finger skruet og bankede havde en anden kedelig dag, indtil det skete i undergrundsbanen. De var tt pakket i toget og Monica var forsigtigt at skubbe ham med Teen agers piger sexet penis billeder første store bryster.\nOg. Han skruer stdreng se p hende. S han begyndte at snakke med hende. Af den mde, er begge kunstnere, mindst, Monica er, og de gjorde en dato.\nOg nu svarer rigtigt sprgsml for at f lagt. Specielt til dig der vil vre titfuck, Cumshots og andre sexede ting. Skønhed finger skruet og bankede navn er Bess. Du er interesseret i en sexet blondine, Sara. Hun begyndte skrust arbejde som sekretr i din virksomhed f mneder siden. Dag du planlgger at forfre skeuet, og til sidst smage hendes klitoriss safter.\nG ud og f det. Store billeder med Anetta Keys i lesbisk duo, Simple spil Mechanics, animerede sexscener, korte og intensive gameplay. Sjruet historien, hvor liderlig mama styrker hendes sn til at have sex.\nEller er der andre ting p spil. Nye fyr jeg mdte i baren Skønhed finger skruet og bankede mig hjem og 2:46. Ja, for Skønhhed gr demokratiet ogs andre steder. Det er desvrre ingen naturlov, og demokrati kan sl fejl, men det er ikke tilfldet i Irak endnu.\nTilbage str det helt afgrende sprgsml: Kan det irakiske demokrati overleve sine egne politikere. Den slags pkalder sig opmrksomhed nu om dage.\nDet engelske og erklret liberale tidsskrift The Economist i de seneste r har gjort det til lidt af en sport at lange ud efter den italienske model. I maj 2005 sendte bladet et nummer med overskriften Europas syge mand p gaden.\nDen skruef illustration bestod af et billede af Italien p krykker. I slutningen af november samme r fulgte The Economist s op med bajkede lngere emnetillg om landet. Overskriften ld Baankede, Dolce Vita (frit oversat farvel til det sde liv). Tillgget lgger ikke fingrende imellem.\nStvlelandets konomiske problemer skyldes, fr vi at vide, at det. 29 januar, 2007 -Fun med fyr fra bar VID00001 1:3. Well, well, mske ikke den mest smagfulde mde at bankrde ens pointe p, men netop pointen er dog Gammel kvinde med store bryster og behårede benlys: At al talen om ikke at krnke nogens flelser har mindre at gre med handlingens kategoriske karakter end, hvem det er, der bliver stdt p manchetterne.\nKunne man mon forestille sig reaktionen, flnger Skønhed finger skruet og bankede havde vret vendt 180 grader rundt. Fra - HQ 1:5. En sr variation over det tema ses for tiden i den ukritiske beundring, der udvises over for de tidligere generaler, som kritiserer forsvarsminister Donald Rumsfeld. Nu har andre generaler, som f. eks. Richard Myers m.ptalt kritikken Skønhed finger skruet og bankede fremhvet, at i et demokrati er det faktisk demokratisk valgte politikere, der afgr sprgsmlet om krig og fred.


Company Of Heroes Game Of The Year Edition pc → Køb billigt her\nCompany Of Heroes Game Of The Year Edition - PC\n2 nye Skirmish baner (seine River Docks & Beaux Lowlands)\nCompany of Heroes er et RTS-spil, der foregår i Anden Verdenskrig, og som omhandler historien om de tapre mænd fra Able Company, der kæmper sig vej gennem Europa midt i den største krig i menneskehedens historie.\nFakta om Company Of Heroes Game Of The Year Edition\nCompany Of Heroes Game Of The Year Edition, Til Pc\nNår man handler online er sikkerheden enorm vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca.dk vægter højt. NETS har godkendt vores Internet betalingsløsning, og det er din garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Handel og betaling er derfor fuldstændig sikkert.\nDe 30 dages fuld returret er naturligvis gældende for alle typer varer hos Gucca. Det betyder ganske enkelt, at hvis du fortryder dit køb, eller af anden grund alligevel ikke ønsker varen, så send blot din vare retur til os, og du vil få dine penge tilbage. Du er selvfølgelig velkommen til at kontakte os, hvis du måtte have spørgsmål, inden du sender et produkt retur.\nVi ved, at du er utålmodighed efter at få din vare, og vi har derfor skruet op for leveringstempoet, så produktet kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis din vare er på lager. Den præcise lagerstatus er altid synlig ud for hvert enkelt produkt. Såfremt du er i tvivl om leveringstid eller lagerstatus, er du velkommen til at kontakte os.\nHandler du hos Gucca, tilbyder vi dig at vælge mellem adskillige former for betaling. Der er frit valg blandt vores betalingsformer - du gør brug af den, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken betalingsmetode du gør brug af. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Bemærk at vi først trækker pengene fra din bankkonto, den samme dag vi afsender varen til dig - såfremt du benytter kreditkort.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, imens du besøger vores webshop, beder vi dig tage fat i os med det samme. Imellem klokken 10-15 alle hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er altid parat ved telefonen eller på e-mailen til at give dig profressionel hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nVi giver dig naturligvis muligheden for at spore ordren hele vejen til den er ankommer. Du kan besøge din egen personlige ordreside, så snart dit køb er fuldendt. Fra ordresiden kan du følge med i, hvor langt din forsendelse er kommet i systemet. Du får besked via mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej til dig.\nDin anmeldelse af Company Of Heroes Game Of The Year Edition\nVores brugere har bedømt Company Of Heroes Game Of The Year Edition PC til 3 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 0 anmeldelser\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_pcspil path_spil_forside path_spil_spil path_spil_pc path_spil_firstpersonshooter path_spil_companyofheroesgameoftheyearedition


Materialer - Greater Copenhagen from Science to Business\nGreater Copenhagen-samarbejdet har i 2016 kortlagt de områder, hvor hovedstadsområdet står særligt stærk forskningsmæssigt og hvor investeringspotentialet er stort. Det er bl.a. inden for fødevarer, medicinsk forskning, lyd og akustik, big data, kvantefysik og energi, at Greater Copenhagen kan noget særligt. Analysen ”Greater Copenhagens forskningsstyrker med potentiale for investeringsfremme” er udarbejdet for Region Hovedstaden og Copenhagen Capacity i regi af den regionale vækst- og udviklingsstrategi (ReVUS).\nSelve analysen er beskrevet i baggrundsrapporten mens de 12 forskningsstyrker med særligt potentiale for investeringsfremme uddybes i hver sit faktaark. Desuden suppleres materialet af en mindre billedserie, der kan benyttes som beskrevet i Retningslinjer for brug af billeder / Terms and conditions.\nPPT-Præsentation Greater Copenhagen - From Science to Business\nEngelsk PowerPoint-præsentation med kernefortælling, fakta, kort over vidensmiljøer og præsentation af forskningsstyrker.\nScience to Business Præsentation\n(PPTX , 4,0 MB)\nBaggrundsrapport Greater Copenhagens forskningsstyrker med potentiale for investeringsfremme\nRapporten er en analyse, der identificerer Greater Copenhagens forskningsstyrker og resulterer i udvælgelsen af 12 særligt løfterige forskningsområder, som har et stort potentiale for investe-ringsfremme.\nBackground report (ENG)\nFaktaarkDe 12 Forskningsstyrker\nAnalysen, der bygger på en kombination af kvalitative og kvantitative metoder, har resulteret i udvælgelsen af 12 særligt løfterige forskningsområder, der har et stort potentiale for investe-ringsfremme. Områderne er detaljeret beskrevet i 12 faktaark.\nSmå billedserier, der kan bruges i arbejdet med Greater Copenhagen - from Science to Business.


Guide til Hippe, smarte, farverige og fantastiske Williamsburg i Brooklyn\nChristina / 6. juni 2018\nJeg har netop været i New York for 5 gang, og selvom jeg kan se det samme igen og igen, er det også rart at opleve lidt nyt. Jeg har tidligere skrevet et indlæg om mine favoritter I new York, som du kan læse her. Her nævnte jeg kort Williamsburg, da et kort smut hertil, startede en lille forelskelse i området. Denne gang blev det til en længere tur, og dette gjorde bestemt ikke forelskelsen mindre. Jeg er kæmpe fan.\nJeg vil beskrive Williamsburg så godt jeg kan, for at du skal forstå min fascination af området, men dette indlæg kræver også en masse billeder. Men det vigtigste budskab i dette indlæg, er at du SKAL unde dig selv et besøg i Williamsburg på din næste tur til New York. Så kan du selv opleve og forstå hvorfor.\nHvad er Williamsburg?\nWilliamsburg er New Yorks nye hippe bydel, som ligger på den anden side af Williamsburg Bridge i Brooklyn. Det var her alle kunstnertyperne fra New York flyttede til, da priserne blev for høje på Manhattan. Om den kan kaldes nye mere, ved jeg snart ikke, men den er i hvert ikke så kendt som mange andre steder i New York. Det er nemt at komme hertil. Du skal blot tage den grå linje L til subway station Bedford Av.\nNår du træder ud af subway’en på Bedford Avenue, føles som om du har rejst meget langt. Ikke pga. den tid du har brugt, da det ligger 1 stop fra Manhattan, men fordi der bare er helt stille når du kommer op. Det er som at træde ud i et forstads villa kvarter. Bortset fra, at der stadig er cafe’er og liv på ethvert gadehjørne. Men her er mere ro og idyl end på Manhattan.\nDet er svært at forklare hvorfor Williamsburg er så fantastisk, men det er det. Her er vildt dejligt, sådan en forårsdag hvor fuglene pipper og solen skinner, som den gjorde da vi var forbi i maj. Williamsbrug kan nok bedst beskrives, som en blanding af Nørrebro, Christiania og Dragør. En underligt men finurligt miks. Idyllisk og stille som Dragør, hipt og smart som Nørrebro, kunstnerisk og frisindet som Christiania. Husene er ikke mere end maks. 3-4 etager høje, og gaderne er fyldt med fine store træer og små forhaver, hvilket er med til at gøre Williamsburg helt fantastisk på en solrig forårsdag.\nStreet art i Williamsburg\nGrunden til, at Williamsburg minder mig om Christiania, er den store mængde street art og sjove og anderledes huse. Her findes både gamle ombyggede fabriksbygninger og små hyggelige byhuse. At det primært er hippe kunstertyper der bosætter sig her, bærer gadebilledet tydeligt præg af.\nBydelen er spændende og anderledes og byder på masser af kunst, musik og anderledes spisesteder. Lidt som Christiania, men mere civiliseret.\nRigtig mange steder, finder du den fedeste street art, masser af husmure der er malet og sjove figurer i gadebilledet.\nGenerelt virker Williamsburgs borgere mere frisindet og åbne for det lidt anderledes og skøre, som det nok kan ses på billederne. I stedet for at beskrive mere, kan du måske se hvad jeg mener på de billeder jeg har indsat i dette afsnit.\nHvad skal du se i Williamsburg?\nI Williamsburg shopper du, kigger, spiser og drikker og nyder de fede omgivelser. Williamsburg har en masse at byde på. For det første skal man bestemt ikke kimse af udsigten fra Williamsburg udover Manhattan. Hvis du går til Gran Ferry Park, får du den fedeste udsigt indover Manhattan. Her kan du rigtig se Manhattans smukke og imponerende skyline. Bedst er udsigten dog om aftenen, hvor du kan se det vilde lys fra alle de store skyskrabere.\nNår du har nydt udsigten indover Manhattan, er det blot at gå rundt og indsnyde atmosfæren og stemningen i de små gader Williamsburg. Her er så dejlig stille og roligt, at det kan føles som ren meditation at gå her, når man kommer fra Manhattan.\nShopping og genbrug i Williamsburg\nI Williamsburg er der noget for enhver smag. Her er alt fra vintagebutikker til tjekkede konceptbutikker. Shopping starterne i gaderne omkring Subway stationen Bedford Ave. Her finder du en masse fede og anderledes butikker. Det kan nok bedst beskrives som vintage-heaven.\nSidst jeg var afsted, endte jeg faktisk med, at shoppe mere her end på selve Manhattan. På Driggs avenue 504 finder du Buffalo exchange, som vi begge gange startede vores shopping i. Det er en super fed genrbugs-butik, som er let og overskuelig at navigere rundt i. Alt tøj er delt op efter style (skjorter, kjole, bukser osv) samt str. Vi har hver gang brugt meget lang tid her, og kommet ud med en masse lækkert og billigt tøj. Virkelig et sted der kan anbefales.\nVed siden af, finder du Monk Vintage. Her er tøjet lidt mere specielt, rummet mørkt og med en masse forskelligt tøj og sjove accessories. Det er lidt mere uoverskueligt her. Men det lykkedes mig, at finde en lækker brugt design lædertaske til den nette sum af 35 dollars. Jeg har ledt alle steder efter præcis sådan en, og det har ikke været til at finde. Men her lykkedes det.\nHvor skal du spise i Williamsburg\nLad mig sige det med det samme. Williamsburg er spækket til med små lokale og fine cafeer, og her går du ikke ned på god mad. De små cafeer og restauranter er ikke kæde-restauranter, men tværtimod små cafeer, hvor du finder ejeren bag disken. Første gang vi var her, blev vi vildt imponerede over den hyggelige stemning på en af de små cafeer, med navnet Woops.\nDesværre var deres kaffe-maskine gået i stykker denne gang, så vi måtte ty til en ny cafe (hvilket jeg jo ikke altid er god til, når jeg har fundet favoritten). Vi hoppede i stedet ind på Lions Milk og fik en croissant og en helt igennem fantastisk kop kaffe. At sidde der i solen og nyde en kop kaffe i ro og med fuglepip som den eneste baggrundsstøj, trængte vi til efter nogle hektiske dage på Manhattan. Lions Milk fik altså også top karakter herfra.\nWilliamsburg er generelt fyldt med sjove og små finurlige barer og beværtninger. Efter en tur rundt i byen, ville vi have en lille snack og en pause. Vi fandt en Vietnamesisk restaurant ved navn Mama Pho. Da sulten ikke var den største, tænkte vi at det var et godt alternativ. Det var vildt godt og samtidig meget billigt. Jeg mener vi gav 6 USD for 2 ruller, og som du kan se på billedet var de bestemt ikke små. Det blev til frokost i stedet for en snack. Men hvor tit er det du kan få lækker frokost for under 40 kr?\nDa vi havde en aftale med vores veninde, om at tage til Coney Island senere på dagen, blev det kun til en halv dag her. Men jeg vil bestemt udforske området igen.\nHar du været i Williamsburg og har andre goder steder så lad mig endelig høre, og har du spørgsmål må du endelig komme med dem. Hvis du gerne vil til New York kan du søge efter billige flybilletter her. Vi boede på Chelsea Inn sidst. Dette hotel lå rigtig godt, var billigt og havde fine værelser. Stor anbefaling herfra. Det kan bookes her.


Multefilet (m. skind) | Gourmetmarked\nMultefilet (m. skind)\nMulte er en saltvandsfisk. Den ligner laksen. Multen kan blive op til 70-80 centimeter, og veje op til 5 kilo.\nSpis multe stegt, grillet, dampet eller kogt. Du kan også spise multe gravet og marineret. Kødet er hvidt, saftigt og fast.\nMulte er en mager fisk med et fedtindhold på cirka 2 gram pr 100 gram.\nLæg fisken på køl. Brug friske fisk samme dag som de er købt. Multe kan fryses ned i op til 6 måneder.\nTilføjet til kurv: Multefilet (m. skind)\nForside > Multefilet (m. skind) Varebeskrivelse


Virkemidler for sikring af effekt i elmarkedet. Juni PDF\nVirkemidler for sikring af effekt i elmarkedet. Juni 2002\nDownload "Virkemidler for sikring af effekt i elmarkedet. Juni 2002"\n1 irkemidler for sikring af effekt i elmarkedet Juni\n2 Indholdsfortegnelse 1. RESUMÉ OG KONKLUSIONER INDLEDNING KRKTERISTIK ED ELMRKEDET STTUS OR TILTG I NDRE LNDE OERSIGT OER MODELLER TIL SIKRING E EKT URDERING MODELLER PÅ LNG SIGT URDERING TILTG SOM OERGNGSMODEL TIL SPOTMRKEDSMODELLEN REERENER ORDLISTE ILG\n3 irkemidler for sikring af effekt i elmarkedet 1. Resumé og konklusioner Ifølge ellovens 27a er de systemansvarlige virksomheder ansvarlige for forsyningssikkerheden og skal for at opfylde denne forpligtelse 1) opretholde den tekniske kvalitet og balance inden for det sammenhængende elforsyningssystem og 2) sikre tilstedeværelsen af en tilstrækkelig produktionskapacitet i det sammenhængende elforsyningssystem. Elsystemets rolle er, under de gældende rammebetingelser, at kunne levere elektricitet til forbrugerne i den efterspurgte mængde og med den nødvendige kvalitet. orsyningssikkerheden udtrykker, i hvilken grad systemet evner at løse denne opgave stabilt over alle årets timer. Det samlede el- og kraftvarmesystem består af forskellige elementer, som alle har betydning for hvilken forsyningssikkerhed, der kan opnås samlet set. Hertil kommer de handlemuligheder, der rådes over i driften. De elementer der indgår når forsyningssikkerheden analyseres, er brændselsforsyning, produktionsapparat, transmissionsnet, sammenhængen med naboområder samt distributionsnettet. Hertil kommer udstyr og forbrugsmønster hos den enkelte forbruger. Denne rapport omhandler kun ét element i forsyningssikkerheden nemlig sammenhængen mellem produktionsapparatet og forbruget. Liberaliseringen har i Norden fundet sted i en situation, der har været karakteriseret af rigelig kapacitet. Markedsåbningen har betydet skrotning af en række kraftværker, mens der indtil videre ikke er truffet beslutning om etablering af nye produktionsanlæg uden særlige tilskudsordninger. Samtidig forventes elforbruget fortsat at vokse i hele Norden. I takt med at effektbalancen således over de seneste år er blevet mere anstrengt i Norden, er der opstået en bekymring for, hvorvidt markedet i den nuværende udformning er i stand til at sikre, at der er tilstrækkelig produktionskapacitet til at dække efterspørgslen i alle timer. 3\n4 120 (eregnet i % af 1990-værdi) Installeret produktiosnkapacitet i Nordel-området (effekt) Totalforbrug i Nordel-området (energi) igur 1: Relativ udvikling af totalforbrug (energi) og installeret produktionskapacitet (effekt) for Nordel-området, målt i forhold til 1990-niveau. Kilde: Nordisk Systemudviklingsplan. I Danmark er der frem til udgangen af 2003 indgået mindstekapacitetsaftaler imellem de systemansvarlige og de danske produktionsselskaber, som skal sikre tilstrækkelig kapacitet i systemet i denne periode. Det er ikke besluttet, hvad der skal ske efter aftalens udløb. Det fremgår dog af bemærkninger til ellovens 27a, at: den systemansvarlige virksomhed i løbet af perioden vil have opbygget et sådant beredskab og erfaringsgrundlag, at der er mulighed for, at forsyningssikkerheden kan opretholdes på andre vilkår, herunder vilkår, der ikke udløser (samme) behov for betaling. På denne baggrund har Energistyrelsen, Eltra og Elkraft System udarbejdet denne rapport med det formål at give en oversigt over eksisterende erfaringer i Norden og andre lande, beskrive forskellige modeller for effektsikring, vurdere disse i en dansk og nordisk sammenhæng samt fremsætte anbefalinger til det videre arbejde. Danmark er tilsluttet det nordiske elspotområde og fokus er derfor på Norden. På længere sigt forventes en øget integration mellem norden og EU. I rapportens arbejde opdeles el-systemets kapacitet i hhv. kommerciel kapacitet og driftsreserver. Kommerciel kapacitet er den kapacitet, som kan bydes ind på markedet dagen før driftsdøgnet enten via bilaterale kontrakter eller som bud i spotmarkedet. Derudover er der behov for reserver til justeringer i driftsdøgnet f.eks. til håndtering af havarier og prognosefejl. Denne opgave antages varetaget af de systemansvarlige ved brug af en mængde kapacitet, som her betegnes driftsreserver. okus er i denne rapport på kommerciel kapacitet. I Norden har man som udgangspunkt valgt en markedsmodel uden særlige tiltag rettet mod sikring af effekt. ag markedsmodellen ligger en ide om, at modellen uden særlig regulering skal kunne sikre tilstrækkelig effekt, hvilket derfor er udgangspunktet for rapporten. ekymringer omkring den Nordiske Markedsmodels evne til på nuværende tidspunkt at sikre forsyningssikkerheden har imidlertid ført til en række nationale tiltag rettet imod sikring af effekt på kort sigt. 4\n5 En markedsmodel uden særlige tiltag rettet mod sikring af effekt betegnes spotmarkedsmodellen 1 i denne rapport, eftersom det her er priserne i spotmarkedet, der danner udgangspunktet for investeringsbeslutninger. Denne grundlæggende markedsmodel har vist sig at kunne fungere tilfredsstillende for andre produkter, men har endnu ikke affødt investeringer i ny produktionskapacitet i elmarkedet. I elmarkedet er der en række forhold, der vækker bekymring for, om spotmarkedet i praksis vil kunne fungere som teorien foreskriver. Disse særlige forhold ved elmarkedet har præget debatten internationalt og er med støtte i litteraturen beskrevet i det følgende. orbrugssiden agerer ikke prisfleksibelt De færreste forbrugere har hidtil betalt for elektricitet efter en børsrelateret tarif, og derfor er det kun få der har indrettet sig på at reagere prisfleksibelt på timebasis f.eks. ved at omlægge forbrug fra en time til en anden. Der er på nuværende tidspunkt tvivl om hvorvidt en tilstrækkelig prisfleksibilitet vil kunne realiseres - i hvert fald på kort sigt. Indgreb i prisdannelsen I spotmarkedsmodellen vil man kunne forvente høje priser i relativt få timer. Disse priser er et vigtigt bidrag til alle investeringer, dog især for investeringer i spidslastanlæg. Investorer vil derfor være tilbageholdende, såfremt et indgreb der begrænser prisen i disse perioder, vurderes at være sandsynligt. or at markedsmodellen kan fungere er det derfor vigtigt, at der opbygges tillid hos investorerne til, at der ikke foretages denne type indgreb i prisdannelsen. Markedsmagt Markedsmagt er udtryk for, at dominerende aktører kan påvirke prisen. Dette er særlig problematisk i el-markedet pga. den manglende prisfleksibilitet på efterspørgselssiden samt begrænsninger i transmissionsnettet. Lange byggetider, godkendelses procedurer mm, skaber endvidere barrierer for nye mindre aktører, hvilket øger muligheden for misbrug af markedsmagt. Muligheden for at udøve markedsmagt har betydning for forsyningssikkerheden, såfremt det motiverer producenter til strategisk tilbageholdelse af kapacitet i situationer med kapacitetsmangel. Endvidere vil presset for indgreb i prisdannelsen øges såfremt prisen menes at være påvirket af markedsmagt, hvilket som nævnt vil mindske investorernes tillid til markedsmodellen. Etableringstid Det tager ganske kort tid at tage en produktionsenhed ud af produktion, mens etablering af ny kapacitet inklusiv beslutningsproces og godkendelser kan tage flere år. Udbudssiden er derfor relativt ufleksibel på kort sigt. Dette kan bidrage til perioder med anstrengt effektbalance og høje priser efterfulgt af perio- 1 etegnelsen spotmarkedsmodellen dækker i denne sammenhæng ikke kun over spotmarkedet på Nord Pool (Elspot). I Nordisk regi vil en spotmarkedsmodel omfatte både Elspot, Eltermin, Elbas og regulerkraftmarkedet. Det centrale ved spotmarkedsmodellen i denne sammenhæng er, at der ikke etableres særlige tiltag rettet imod sikring af effekt. 5\n6 der med lavere priser. Klimaforhold Udbudssiden er stærkt påvirket af klimaforhold i det nordiske system pga. de store mængder vandkraft og den stigende mængde vindkraft. lere på hinanden følgende tørår eller ét ekstremt tørår kan således påvirke den samlede energi i systemet signifikant. Dette kan stille særlige krav til prisfleksibiliteten på efterspørgselssiden. Nyt investeringsklima Liberaliseringen er i Norden blevet foretaget i en situation med rigelig effekt. Effektbalancen er siden blevet mere anstrengt, men ikke til et punkt hvor gennempriserne i markedet er begyndt at stige markant. ktørerne har derfor endnu ikke noget reelt erfaringsgrundlag med hensyn til investeringer i ny kapacitet. ysisk balance Da elektricitet i praksis ikke kan lagres skal der i el-systemet være konstant balance mellem udbud og efterspørgsel, for at den samlede elforsyning kan opretholdes. Svigter forsyningen for én forbruger svigter den for mange. Da man pt. ikke kan udkoble specifikke forbrugere, opleves forsyningssikkerhed derfor som et offentligt gode. Politisk rammer æsentlige rammer i elsektoren er politisk bestemte. Dette gælder bl.a. miljørammer, målsætninger for udbygning med E, godkendelses procedurer for ny produktionskapacitet samt rammerne for sikring af rimelige forbrugerpriser. Ændringer af disse forhold kan have stor betydning for den fremtidige prisdannelse i el-markedet og usikkerhed omkring de politiske rammer har således indflydelse på aktørernes investeringsbeslutninger. or at imødegå disse særlige forhold kan spotmarkedsmodellen tilføres forskellige former for regulerende tiltag. I rapporten er en række modeller til sikring af effekt gennemgået og inddelt i to hovedgrupper. Modeller kan betragtes enten som langsigtede modeller, eller som mere kortsigtede overgangsordninger rettet imod en langsigtet markedsbaseret løsning. 1. Spotmarked + effektmarked. Der etableres et marked for effekt, som drives parallelt med elspotmarkedet. En mulig konstruktion er, at man fra centralt hold definerer et samlet effektbehov i systemet. orbrugerne får herefter en købsforpligtelse for effekt, og der udstedes effektcertifikater til producenterne. Effektmarked kan ses som en form for kvantitetsregulering af markedet. lternativt kunne man lade forbrugerne definere effektbehovet gennem efterspørgsel på kapacitetsbeviser. 2. Spotmarked + effekttilskud. I denne model defineres der ligeledes fra centralt hold et samlet effektbehov i systemet. Er den installerede effekt under dette niveau udbetales et passende investeringstilskud, der således kan forhindre skrotninger eller sikre etablering af ny kapacitet. 6\n7 En række lande har gjort erfaringer med modeller til sikring af effekt i et markedsbaseret system. Der fokuseres i rapporten særligt på erfaringer fra Norden og US. I Sverige har systemansvaret truffet aftaler om bevarelse i alt MW skrotningstruet kapacitet. Denne kapacitet udbydes i spotmarkedet til forudbestemte priser (svarende til to gange de kortsigtede marginalomkostninger for de pågældende enheder) når Svenska Kraftnät beordrer dette. Omkostningerne til ordningen dækkes af en pulje der primært finansieres af de forbrugsbalanceansvarlige proportionalt med deres forbrug i højlasttimerne. Det er meldt klart ud, at dette er en overgangsløsning, og Svenska Kraftnät har af regeringen fået til opgave at finde en permanent og langsigtet løsning inden udgangen af Modellen er i rapporten karakteriseret som en form for effekttilskud. I Norge er der ikke truffet særlige aftaler, der sikrer mod skrotning af eksisterende anlæg. Statnett er især optaget af at sikre driftsreserverne i systemet på markedsvilkår. Dette gøres ved at systemansvaret udauktionerer aftaler om levering af reguleringsydelser. Til dette formål gøres en særlig indsats for at aktivere forbrugssiden, og i perioden december 2001 til februar 2002 blev der indgået kontrakter på ca MW på forbrugssiden. Det norske model er et indirekte tiltag, idet man kun påvirker driftsreserverne og ikke umiddelbart blander sig i bestemmelsen af den kommercielle kapacitet. Modellen er derfor i rapporten karakteriseret som en variant af spotmarkedsmodellen. I inland forberedes lovgivningen således, at der kan træffes aftaler med producenterne om op til MW effekt frem til 2004, finansieret af den finske beredskabsfond. I relation til modelkategorierne udgør denne type aftale en form for effekttilskud. I flere amerikanske stater er der etableret kapacitetsmarkedsmodeller dvs. markeder for handel med effekt, som drives parallelt med elspotmarkedet. Systemansvaret definerer et samlet effektbehov, og der udstedes effektcertifikater til producenterne. orbrugerne pålægges en købsforpligtigelse, der driver efterspørgslen i markedet. Konklusioner Der er teoretisk belæg for at antage, at den rene markedsmodel vil kunne sikre tilstrækkelig produktionskapacitet, såfremt en række forhold er på plads. f disse forhold vurderes følgende at være helt centrale: orbruget skal agere prisfleksibelt. Dette er helt centralt for prisdannelsen i markedet og modvirker situationer med effektmangel. Det prisfleksible forbrug udgør endvidere et potentielt besparelsespotentiale, idet behovet for spidslast kapacitet mindskes såfremt, den enkelte forbruger vælger at omlægge forbrug som reaktion på en høj timepris. 7\n8 or at sikre samfundsøkonomiske investeringer i ny kapacitet via markedsmodellen må der opbygges en tiltro til markedsrammerne hos investorerne. Det er her vigtigt, at markedets virkemåde ikke påvirkes af politiske indgreb i situationer, hvor priserne er høje. Det er netop disse situationer, der skal give de nødvendige prissignaler til investorerne. Det er afgørende, at der i Norden skabes enighed om hvilken løsningsmodel der sigtes mod på længeres sigt, samt at der foretages en koordinering af eventuelle overgangsløsninger. Indførelse af et effektmarked, som det kendes fra US, giver større sikkerhed mod skrotninger af anlæg men ikke nødvendigvis større sikkerhed for, at der faktisk investeres i nye anlæg. Samtidig kan effektmarkeder medvirke til at øge risikoen for udøvelse af markedsmagt, og erfaringerne fra US viser vanskeligheder mellem markeder med forskellige regelsæt. Endelig kan et kapacitetsmarked opfattes som en yderligere komplicerende faktor i markedet. Tilskudsregulering gennem licitationer kan give sikkerhed for investeringer, men kan medføre en uønsket indblanding i prisdannelsen i markedet. Ingen af de lande der er gennemgået i rapporten, har efter indførelse af konkurrence endnu dokumenteret en velfungerende løsning til at sikre investeringer i produktionsanlæg. Som nævnt giver markedsmodellen endvidere ikke sikkerhed mod udkobling af forbrugere før det i praksis er demonstreret, at forbruget reduceres i timer med høje priser. På baggrund af bekymringer omkring de særlige problematiske forhold ved elmarkedet, kan det blive nødvendigt i en overgangsperiode at sikre tilstrækkelig produktionskapacitet med en særlig ordning. Det er vigtigt, at en sådan ordning ikke modarbejder overgangen ved at påvirke prisdannelsen i markedet uhensigtsmæssigt. idere arbejde Der lægges i rapporten vægt på, at der i Norden skabes enighed om, hvilken løsningsmodel der sigtes mod på længeres sigt samt koordinering af eventuelle overgangsløsninger. Energistyrelsen, Eltra og Elkraft System vil fortsætte samarbejdet med at afklare de danske holdninger i denne sammenhæng. Som næste skridt deltager Eltra, Elkraft System og Energistyrelsen derfor i et Nordisk samarbejdsprojekt om virkemidler til sikring af effekt på længere sigt. I denne sammenhæng har Nordisk ministerråds elgruppe og Nordels markedskomité taget initiativ til at afholde et fælles seminar i efteråret Rapportens konklusioner peger på vigtigheden af, at der gøres en særlig indsats på forbrugssiden, der kan medvirke til at fremme det fleksible elforbrug i praksis. Elkraft, Eltra og Energistyrelsen vil derfor tage initiativ til, at mulighederne for dette drøftes med interessenterne. 8\n9 rbejdet med rapporten har vist, at der er behov for &U vedrørende elmarkedets udvikling. Der skal derfor iværksættes en mere dybtgående analyse af sammenhængen mellem spotmarkedsmodel og de faktiske forhold i det nordiske elmarked. Herunder om produktionssammensætningen med vandkraft, kraftvarme, vindkraft m.m. giver særlige udfordringer. Endvidere bør forskellige tiltag til sikring af effekt analyseres yderligere. Endelig er løbende markedsovervågning og erfaringsopsamling vigtigt i de kommende år. 9\n10 2. Indledning I Norden og EU har man valgt en model for elsektoren baseret på konkurrence. Som led i denne proces har man i Danmark udlagt rammerne for liberaliseringen af det danske el-marked i Elreformen  og Lov om elforsyning  fra I forbindelse med liberaliseringen lægges der i de energipolitiske redegørelser vægt på, at de danske energiforbrugere sikres en stabil og konkurrencedygtig energiforsyning. ra politisk side forventer man endvidere, at en stigende konkurrence vil føre til lavere energipriser . I den energipolitiske redegørelse fra 2001  gives der klart udtryk for, at de forventede effektiviseringsgevinster ved markedsåbning ikke må ske på bekostning af forsyningssikkerheden. I takt med at effektbalancen i Norden over de seneste år er blevet stadig mere anstrengt, er der skabt bekymring for, hvorvidt markedet på nuværende tidspunkt er i stand til at sikre forsyningssikkerheden. Ifølge ellovens 27a er de systemansvarlige virksomheder ansvarlige for forsyningssikkerheden og skal for at opfylde denne forpligtelse 1) opretholde den tekniske kvalitet og balance inden for det sammenhængende elforsyningssystem og 2) sikre tilstedeværelsen af en tilstrækkelig produktionskapacitet i det sammenhængende elforsyningssystem. I Danmark er der frem til udgangen af 2003 indgået mindstekapacitetsaftaler imellem de systemansvarlige og de danske produktionsselskaber, som skal sikre tilstrækkelig kapacitet i systemet i denne periode. Det er ikke besluttet, hvad der skal ske efter aftalens udløb. Det fremgår dog af bemærkninger til ellovens 27a, at: den systemansvarlige virksomhed i løbet af perioden vil have opbygget et sådant beredskab og erfaringsgrundlag, at der er mulighed for, at forsyningssikkerheden kan opretholdes på andre vilkår, herunder vilkår, der ikke udløser (samme) behov for betaling. På denne baggrund har Energistyrelsen, Eltra og Elkraft System udarbejdet denne rapport med det formål at give en oversigt over eksisterende erfaringer i Norden og andre lande, beskrive forskellige modeller for effektsikring, vurdere disse i en dansk og nordisk sammenhæng samt fremsætte anbefalinger til det videre arbejde. Danmark er tilsluttet det nordiske elspotområde og fokus er derfor på Norden. På længere sigt forventes en øget integration mellem norden og EU. 2.1 orsyningssikkerhed Elsystemets rolle er, under de gældende rammebetingelser, at kunne levere elektricitet til forbrugerne i den efterspurgte mængde og med den nødvendige kvalitet. orsyningssikkerheden udtrykker i hvilken grad systemet evner at løse denne opgave stabilt over alle årets timer. 10\n11 Det samlede el- og kraftvarmesystem består af forskellige elementer som alle har betydning for hvilken forsyningssikkerhed der kan opnås samlet set. Hertil kommer de handlemuligheder der rådes over i driften. De elementer der indgår når forsyningssikkerheden analyseres er brændselsforsyning, produktionsapparat, transmissionsnet, sammenhængen med naboområder samt distributionsnettet. Også udstyr og forbrugsmønster hos den enkelte forbruger har betydning. Denne rapport omhandler kun ét element i forsyningssikkerheden nemlig sammenhængen mellem produktionsapparatet og forbruget. De begreber der traditionelt anvendes i analyser af forsyningssikkerheden er: Systemtilstrækkelighed orsyningssikkerheden i et område kan vurderes ud fra begrebet systemtilstrækkelighed, der beskriver elsystemets evne til at dække forbrugernes samlede elbehov til enhver tid under hensyn til planlagte og rimeligt forventelige udfald af systemelementer. Et vigtigt værktøj til vurdering af systemtilstrækkelighed er effektbalancer, hvor den samlede tilgængelige produktionskapacitet vurderes overfor forventninger om det maksimale forbrug i et område. Hertil kommer analyser af elnettets evne til at klare transportopgaverne i forskellige driftssituationer, uden at enkelte komponenter overbelastes kritisk. Med indførelse af elmarkedet som virkemiddel får forbrugerne gennem prissignalet øget ansvar for opretholdelse af effektbalancen. Systemsikkerhed Systemsikkerhed beskriver elsystemets evne til at modstå spontane driftsforstyrrelser, uden at det medfører helt eller delvis sammenbrud af elforsyningen. Systemsikkerheden testes blandt andet med dynamiske simuleringer af driftsforstyrrelser, hvor kraftværkernes systemydelser, den decentrale produktions dynamiske egenskaber, vindmøllers egenskaber, elnettets overføringsevne, driftsreserverne og elforbrugets reaktion indgår. Samlet forsyningssikkerhed Der har i de senere år vist sig behov for at råde over nøgletal der kan beskrive den samlede forsyningssikkerhed. Modelværktøjer der på forskellig vis udtrykker sandsynligheden for forsyningssvigt eller sandsynligheden for ikke-leveret energi, er derfor taget i anvendelse. Med sandsynligheden for effektbrist (LOLP = Loss Of Load Probability) menes sandsynligheden for, at systemet ikke er i stand til at tilfredsstille forbruget i en given tidsperiode. LOLP angives ofte som timer/år. Som oplæg til en en arbejdsgruppe i Nordel regi er der forslået et niveau på 0,1% eller 9 timer/år. Erfaringen med at anvende disse værktøjer skal dog udbygges. Især er der behov for en bedre forståelse af koblingen mellem de mange forskelligartede elementer i elsystemet, og de konkrete driftserfaringer. 2.2 Kommerciel kapacitet og driftsreserver I rapportens arbejde opdeles elsystemets kapacitet i hhv. kommerciel kapacitet og driftsreserver. Kommerciel kapacitet er den kapacitet, som kan bydes ind på 11\n12 markedet dagen før driftsdøgnet enten via bilaterale kontrakter eller som bud i spotmarkedet. Derudover er der behov for reserver til justeringer i driftsdøgnet f.eks. til håndtering af havarier og prognosefejl. Denne opgave antages varetaget af den systemansvarlige ved brug af en mængde kapacitet, som her betegnes driftsreserver. Med denne definition er driftsreserver derfor principielt set opkøbt af systemoperatøren og kan ikke bydes ind i spotmarkedet dagen for driftsdøgnet. Dette projekt omhandler modeller til sikring af kommerciel kapacitet. I rapportens beskrivelse og vurdering af modeller er det derfor implicit forstået, at systemansvarets ansvar for sikring af driftsreserver ikke blandes sammen med frembringelse af effekt til dækning af efterspørgslen via markedet. Det bør her understreges, at der i praksis er en sammenhæng mellem kommerciel kapacitet og driftsreserver. Dette aspekt er dog ikke analyseret særskilt i rapporten. En vigtig del af de potentielle effektiviseringsgevinster på investeringssiden bygger på en aktiv deltagelse af forbrugssiden. Den rene markedsmodel (spotmarkedsmodellen) uden særlige tiltag til sikring af effekt på lang sigt er udgangspunktet, idet man her via prissignalet lægger værdiansættelsen af egen forsyning direkte ud til den enkelte forbruger. 3. Karakteristika ved elmarkedet Under betingelser, der er tilstrækkeligt ideelle, giver konkurrencen i et spotmarked de rigtige prissignaler til både udbuds- og efterspørgselssiden. Hermed opnås - ifølge teorien - også tilstrækkelige incitamenter til sikring af et optimalt investeringsniveau. I et el-spotmarked med perfekt konkurrence vil prisen i den enkelte time svare til de kortsigtede marginalomkostninger for det dyreste produktionsanlæg der er i drift, medmindre efterspørgslen er større end udbudet ved denne pris (illustreret ved markedsligevægt i figur 2). Når al tilgængelig kommerciel kapacitet er aktiveret bliver udbudskurven lodret. Såfremt efterspørgslen overstiger det samlede udbud af kapacitet ved priser over de kortsigtede marginalomkostninger for det dyreste anlæg, vil markedsprisen være bestemt af den marginale forbrugers pris for reduktion af forbrug (illustreret ved markedsligevægt i figur 2) I et marked med perfekt konkurrence udbyder alle producenter deres produktion til de kortsigtede marginalomkostninger (variable omkostninger). Kapitalomkostningerne (faste omkostninger) for et anlæg dækkes igennem de driftstimer, hvor prisen fastsættes af anlæg med højere kortsigtede marginale omkostninger og i de vigtige spidslasttimer, hvor prisen er bestemt af forbrugets reaktion på prissignalet. Prisdannelsen i disse spidslasttimer hvor al kommer- 12\n13 ciel kapacitet er fuldt udnyttet (punkt ), er derfor et afgørende incitament til nye investeringer  2. igur 2: Prisdannelsen i en spidslasttime, hvor al kommerciel kapacitet er i drift. Efterspørgselskurven udtrykker den pris efterspørgselssiden kræver for at reducere forbruget marginalt og udbudskurven udtrykker de kortsigtede marginalomkostninger forbundet med produktion. Problematiske forhold i elmarkedet I elmarkedet er der en række forhold, der vækker bekymring for, om spotmarkedet i praksis vil kunne fungere, som teorien foreskriver. Denne bekymring underbygges af erfaringer fra Norden og andre lande, hvor effektudbygning på markedsbetingelser i praksis endnu ikke forekommer. Disse særlige forhold ved elmarkedet har præget den politiske debat internationalt og er med støtte i litteraturen beskrevet i det følgende. orbrugssiden agerer ikke prisfleksibelt Elforbrugerne har hidtil betalt en fast pris (tarif) og har derfor ikke indrettet sig på at reagere prisfleksibelt på timebasis f.eks. ved at omlægge forbrug fra en time til en anden. Denne omstilling mellem systemer skaber tvivl om hvorvidt en tilstrækkelig prisfleksibilitet vil kunne synliggøres i markedet - i hvert fald 2 Priserne i de timer hvor al indbudt kommerciel kapacitet i er brug (spidslasttimer) har betydning for alle værkers profit. I det vedlagte bilag illustreres via en simpel teoretisk model, hvorledes prisen i spidslasttimer bidrager til, at alle typer kapacitet netop får dækket deres faste omkostninger via spotmarkedsprisen. 13\n14 på kort sigt. Usikkerhed om politiske indgreb I en markedsmodel vil en væsentlig del af den samlede investering i produktionskapacitet komme fra relativt få timer med høje markedspriser. Investorerne vil derfor være tilbageholdende, såfremt et politisk indgreb der begrænser prisen i disse perioder, vurderes at være sandsynligt. or at markedsmodellen kan fungere tilfredsstillende, er det derfor vigtigt, at der opbygges tillid hos investorerne til, at politikkerne ikke griber ind med denne type tiltag i perioder med høje priser. Markedsmagt Markedsmagt er særlig problematisk i elmarkedet pga. den manglende prisfleksibilitet på efterspørgselssiden. Lang byggetider, godkendelsesprocedurer mm. skaber endvidere barrierer for nye mindre aktører, hvilket giver gode betingelser for udøvelse af markedsmagt. Konsekvensen af udøvelse af markedsmagt er højere priser, hvilket ikke umiddelabrat er problematisk med hensyn til investeringer i ny effekt sikring. Markedsmagt er derimod problematisk i relation til forsyningssikkerhed fordi øget mulighed for udøvelse af markedsmagt oftest vil medføre øget mulighed for strategisk tilbageholdelse af kapacitet i situationer med kapacitetsmangel. Til forskel fra en række andre sektorer præget af store og langsigtede investeringer er produktionsapparatet i elsektoren i høj grad bundet til geografiske områder via netbegrænsninger. Dette forhold øger muligheden for udøvelse af markedsmagt i elsektoren. Etableringstid Det tager ganske kort tid at tage en produktionsenhed ud af produktion, hvorimod etablering af ny kapacitet inklusiv beslutningsproces og godkendelser kan tage mange år. Udbudssiden er altså relativt ufleksibel på kort sigt. I praksis kan dette være en medvirkende årsag til. perioder med høje priser efterfulgt af perioder med lavere priser (usiness ycles). Klimaforhold Udbudssiden er stærkt påvirket af klimaforhold i det nordiske system pga. de store mængder vandkraft og den stigende mængde vindkraft. lere på hinanden følgende tørår eller ét ekstremt tørår kan således påvirke den samlede energi i systemet signifikant, hvilket stiller krav til fleksibiliteten på efterspørgselssiden og/eller den samlede kapacitet på udbudssiden. Nyt investeringsklima Liberaliseringen er i Norden blevet foretaget i en situation med rigelig effekt. Effektbalancen er siden blevet mere anstrengt, men ikke til et punkt hvor gennemsnitspriserne i markedet er begyndt at stige markant. ktørerne har derfor endnu ikke været igennem en usiness ycle, og der er derfor endnu ikke noget reelt erfaringsgrundlag med hensyn til investeringer i ny kapacitet. 14\n15 ysisk balance (offentlig gode aspektet) Hvis den samlede forsyning skal opretholdes, skal der i elsystemet være balance mellem udbud og efterspørgsel. Elektricitet kan i dag ikke lagres økonomisk og udsving i forbrug kan derfor ikke udjævnes på denne måde. Svigter forsyningen for én forbruger, svigter den for mange. Da man pt. ikke kan udkoble specifikke forbrugere, opleves forsyningssikkerhed derfor som et offentligt gode. Politisk rammer æsentlige rammer i elsektoren er politisk bestemte og dermed forbundet med særlig usikkerhed. Dette gælder bl.a. miljørammer herunder Kyotoprotokollen og målsætninger for udbygning med E, samt rammerne for sikring af rimelige forbrugerpriser og dermed indirekte sikring af tilstrækkelig effekt. Ændringer af disse forhold kan have stor betydning for den fremtidige prisdannelse i elmarkedet, og usikkerhed omkring de politiske rammer har således indflydelse på aktørernes investeringsbeslutninger. Det er derfor vigtigt, at der skabes så stabile politiske rammer som muligt. På baggrund af ovenstående, kan man forestille sig følgende to muligheder, som vurderes i rapporten: : De anførte problematiske forhold er ikke af principiel betydning - men kendetegner derimod hovedsageligt den aktuelle overgangssituation. ed en særlig indsats i en overgangsfase forventes det derfor, at forholdene kan mindskes til et niveau, hvor spotmarkedet kan give tilstrækkelige incitamenter til nye investeringer i effekt. : Markedet vil aldrig kunne bringes til at sikre tilfredsstillende effektudbygning - ovenstående forhold repræsenterer principielle vanskeligheder som følge af elsystemets natur. Man er derfor nødsaget til at indføre særlige og permanente reguleringstiltag. Med den Nordiske Markedsmodel har man valgt en markedsmodel uden tiltag rettet mod sikring af effekt. Rapporten arbejder derfor med denne model som udgangspunkt, og det undersøges hvorvidt særlige tiltag forventes at blive nødvendige. 4. Status for tiltag i andre lande Dette afsnit beskriver de erfaringer, som man har gjort sig internationalt med forskellige tiltag til sikring af effekt i et elmarked baseret på konkurrence. Der fokuseres specielt på Norden og US. 4.1 Norden I de nordiske lande har man valgt forskellige løsninger til at sikre tilstrækkelig effekt i spidslastperioder. Disse forskelle kan bl.a. skyldes forskelle i erfaringsgrundlaget med elmarkedet samt forskelle i systemansvarets lovgrundlag. Det er f.eks. kun i Danmark, at systemansvaret har lovfæstede forpligtelser til sik- 15\n16 ring af effektbalancen på både kort og lang sigt . Sverige Efter det svenske el-marked blev liberaliseret, er ca MW eller ca. 13% af den installerede produktionskapacitet i Sverige skrottet eller mølposelagt. Det er især oliefyrede kondensanlæg med høje marginale omkostninger og dermed få driftstimer, der er taget ud af produktion. Efter høje kuldegrader og risiko for effektmangel i Sydsverige i januar 2000, blev Svenska Kraftnät af regeringen bedt om at udvikle markedsinstrumenter til at sikre effektbalancen i Sverige. Svenska Kraftnät afrapporterede til regeringen i august 2000 med bla. følgende punkter: Effektbalancen i Syd - og Midtsverige er anstrengt. Et samarbejdsprojekt med industrien peger på, at potentialet for at reducere det maksimale forbrug er betydeligt. Hverken priserne i spotmarkedet eller forward markedet har hidtil afspejlet den faktiske udvikling mod en anstrengt effektbalance. Det anses for nødvendigt med konkrete tiltag for at forbedre balancen. I første omgang sigtes mod markedsmæssige virkemidler for at tilpasse forbruget. Senere kan det blive aktuelt at sikre finansiering af, at produktionsanlæg gøres tilgængelige. De svenske aktører (nu Svensk Energi) har i en rapport  udarbejdet forslag til alternative virkemidler. Rapporten indeholder bl.a. 3 konkrete forslag til langsigtede løsninger af effektproblematikken. Disse forslag beskrives i kapitel 5, hvor der gives en oversigt over forskellige modeller til sikring af effekt. Den svenske regering har anmodet Svenska Kraftnät om, i samråd med Statens energimyndighet, at udforme en langsigtet løsning der kan træde i kraft vinteren 2003/2004. Systemet skal indeholde incitamenter til tiltag på både produktions- og forbrugssiden. Svenska Kraftnät traf i august 2000 aftaler om forbrugsreduktioner på 100 MW. I december 2000 traf Svenska Kraftnät aftaler om at ialt ca MW kraftværkseffekt der var i fare for at blive mølposelagt, skulle være til rådighed. I januar 2002 blev der indgået yderligere aftaler, således at Svenska Kraftnät nu råder over ialt 1500 MW effekt. Et særligt aspekt ved ordningen vedrører relationen til priserne for ubalancer i driftsdøgnet dvs. priserne i regulérkraftmarkedet. Såfremt Svenska Kraftnäts kapacitet aktiveres fastsættes priserne for ubalancer i driftsdøgnet til 6 SEK/kWh. liver det yderligere nødvendigt at udkoble forbrug, fastsættes prisen for ubalancer til 20 SEK/kWh. Omkostninger for at holde den samlede effektreserve tilgængelig påregnes at være ca. 17 millioner Euro per år . 16\n17 Norge I den norske model overlades investeringer i produktionskapacitet (indtil videre) til spotmarkedet. Statnett er officielt set ikke ansvarlig for effektbalancen på lang sigt, men udsættes dog alligevel indirekte for problemstillingen via sit ansvar for den kortsigtede effektbalance, dvs. tilstrækkelige driftsreserver. I erkendelse af dette problem, har Statnett pr. 1 november 2000 lavet en række udbudsrunder . Her er både producenter og forbrugere blevet bedt om at byde på salg af kontrakter i form af call optioner, som forpligter dem til at stille en given mængde kapacitet (eller forbrugsreduktion) til rådighed på regulérkraft markedet over en periode af 1-12 måneders varighed. Disse udbudsrunder skal sikre, at Statnett via disse call optioner på volumen i regulérkraftmarkedet har tilstrækkelige driftsreserver til rådighed i højlastperioder . Modellen betegnes af Statnett som en call optionsmodel, fordi kontrakterne giver Statnett muligheden (optionen) men ikke forpligtigelsen til at anvende den pågældende kapacitet. Der gøres i den norske model meget ud af at inddrage efterspørgselssiden. Statnett søger således at sikre en given andel af den samlede mængde via forbrugsreduktionskontrakter, også selvom disse er dyrere end tilbud fra produktionssiden. Det overlades til spotmarkedet at skabe incitament til investering i nye spidslastværker. I modsætning til den svenske overgangsordning finansierer Statnett ikke direkte en del af kapacitetsporteføljen. Hvis Statnett vurderer at kraftbalancen bliver presset det kommende døgn vil de "indløse" deres call-optioner. Dermed trækkes produktionskapacitet ud af spotmarkedet. Hvis det viser sig, at der ikke bliver noget priskryds i spotmarkedet, vil alle købsbud hos Nord Pool blive reduceret proportionalt og spotprisen ender i det tekniske maksimum. Der er nu en række balanceansvarlige, der ikke har kunne købe energi svarende til deres forventede forbrug. De har derefter 2 timer til at forsøge at købe dette bilateralt, inden de skal indlevere deres handelsplaner. Dermed kommer der en anden runde, hvor aktørerne får mulighed for at "støvsuge" markedet for produktionskapacitet. alanceansvarlige som ikke finder tilstrækkelig kapacitet kan imødese ubalancer, der bliver afregnet til meget høje priser, idet der ikke er noget prisloft i det norske regulerkraft marked. lt i alt medfører den norske model nogle faser, hvor der i hver fase lægges yderligere pres på forbrugerne. Dermed skabes der også automatisk et incitament til, at aktørerne indgår fornuftigere aftaler inden næste hændelse. Statnett vurderer, at man skal bruge minimum 2000 MW på regulérkraftmarkedet for at kunne klare prognoseafvigelser og driftsforstyrrelser . I de to første udbudsrunder gældende for perioden 1. november 2000 frem til 1. februar 2001 blev der indbudt ca. 3-4 gange Statnetts projekterede behov for perioden, og prisen blev derfor fastlagt i en situation med god konkurrence . Samlet blev der indgået kontrakter for 1745 MW fordelt med 1075 MW på udbudssiden og 670 MW på forbrugssiden. Omkostningerne til kontrakterne vurderes hidtil at have kostet 7-9 millioner Euro per år . 17\n18 inland Ifølge den inske lovgivning er det i sidste ende staten, der har ansvaret for sikring af effekt på lang sigt. En lovændring er undervejs, som skal give mulighed for, at den finske beredskabsfond finansierer aftaler med ca MW effekt frem til udgangen af Effekten aktiveres ved at indmeldes i EL-EX, når ingrid anbefaler dette . Danmark Mindstekapacitetsaftale mm. frem til december inansieret over tariffen. I Danmark indgås som det eneste land aftaler med mere end 10% af det maximale forbrug. Den danske mindste kapacitetsordning vurderes at have kostet 64 millioner Euro per år for Østdanmark og 57 millioner Euro for estdanmark . 4.2 US I 1996 vedtog ederal Energy Regulatory ommission (ER) en række lovforslag, som blandt andet krævede åben, ikke diskriminerende adgang for alle producenter til transmissionsnettet, hvilket gjorde det muligt for de enkelte stater at påbegynde en egentlig liberalisering af elsektoren. De stater, som traditionelt havde haft højere priser end gennemsnittet i US f.eks. alifornien, Pensylvania, New England og New York var blandt de første, som påbegyndte en liberalisering. igur 3 viser status for liberalisering af de enkelte stater i US ved udgangen af februar igur 3: Status over liberalisering i US 2001 tilgængelig via : igur 4 viser situationen i marts 2002 og illustrerer den afventende holdning, som i dag præger en række stater efter krisen i alifornien. 18\n19 igur 4: Status over liberalisering i US 2002 tilgængelig via US's hidtidige erfaringer med liberalisering kan overordnet inddeles i to kategorier hhv. aliforniens forsøg med spotmarkedsmodellen og efterfølgende krise samt forskellige forsøg med en kombination af et spotmarked og et IP (Installed Pacity) kapacitetsmarked i en række af de nordøstlige stater. Til trods for hård kritik af IP i US synes tendensen på nuværende tidspunkt at gå i retning af flere kapacitetsmarkeder. I de nordøstlige stater tyder en række planer om fusionsprojekter mellem systemoperatører på etablering er kapacitetsmarkeder i større regioner..eks. er New England og New York (har pt. IP system) pr. januar 2002 gået i gang med etablering af et fælles marked for denne region  og Pensylvania, New Jersey og Maryland (PJM) regionen (har pt. IP system) arbejder ligeledes på at lave et fælles systemansvar med en række andre mindre stater . Endelig indeholder det nye markedsdesign i alifornien en bilateral version af IP . igur 4 viser, at en række andre stater også har påbegyndt liberalisering. Erfaringerne i disse stater vurderes dog endnu at være for spinkle til, at der kan dannes et tilstrækkeligt grundlag for konklusioner. Stater som Texas, Ohio og Illinois har ikke umiddelbart lagt op til introduktion af IP-lignende systemer. Disse stater er imidlertid stadig i gang med at formulere deres markedsstruktur [13,14] og befinder sig i dag alle i en situation, hvor systemoperatørerne har advaret om risikoen for, at en varm sommer kan føre til kapacitetsproblemer. De enkelte staters valg af liberaliseringsmodel har i høj grad været præget af historiske forhold. I PJM regionen er det nuværende IP-marked således blot en omstruktureret version af et IP-system, som blev introduceret længe før man påbegyndte liberalisering af den amerikanske elsektor . Motivationen for oprettelsen af IP i det regulerede system var de stordriftsfordele, som kunne opnås ved deling af produktionsudstyr på tværs af de regi- 19\n20 onale vertikalt integrerede distributionsselskaber. Oprettelsen af IP gjorde det muligt for hver enkelt aktør, at byde på retten til at råde over et anlæg i en given periode. I det regulerede system havde alle producenter incitament til at deltage i IP markedet, idet man alternativt blot ville gå glip af de potentielle fordele ved samhandel. Kapacitetsmarkeder i PJM, New York og New England En central motivation bag liberaliseringen af elmarkedet i US var ønsket om at mindske unødig omkostningsfuld reservekapacitet. En række stater har imidlertid erkendt, at spotmarkedet ikke på nuværende tidspunkt kan forventes at tilvejebringe tilstrækkelig kapacitet til at sikre forbrugerne imod situationer med ufrivillig afkobling. or at løse dette problem har man i de ovenfor nævnte stater valgt at tilpasse den historiske IP idé til et dereguleret marked. IP systemet er baseret på en forbrugerforpligtigelse, hvor det pålægges hver enkelt balanceansvarlig, at fremskaffe tilstrækkelig kapacitet til at dække sit forventede forbrug plus en reservemargin i en given fremtidig periode. Reservemargin fastsættes af en den systemansvarlige, som dermed har det overordnede ansvar for forsyningssikkerheden. Den balanceansvarlige kan sikre sig kapacitet via bilaterale kapacitetskontrakter, egen produktionskapacitet, fysisk efterspørgselsreduktion eller handel på en auktion for kapacitetscertifikater. Producenternes indkomst baseres med denne markedsstruktur på salg af to produkter hhv. energi på elmarkedet og kapacitet på IP-markedet. Sidstnævnte kræver, at producenten tilmelder sig systemet, og igennem en række tests beviser overfor systemoperatøren, at kapaciteten rent faktisk er til rådighed, dvs. i stand til at producere i den givne periode. Den samlede efterspørgsel i IP markedet fastlægges af systemoperatøren udfra systemets forventede spidslast plus en reservemargin, der tager højde for uforudsete udfald af værker, fremskrivningsusikkerhed mm. Denne reserve margin er fastlagt på baggrund af Northmerican Electric Reliability ouncil s (NER) kriterium for forsyningssikkerhed: Et hvert områdes ressourcer skal planlægges således, at sandsynligheden for ufrivillig afkobling af kunder pga. manglende kapacitetsressourcer i gennemsnit ikke overstiger en hændelse over en tiårs periode. I princippet betyder dette, at man med IP systemet vælger at fastholde kriteriet for forsyningssikkerhed kendt fra det regulerede regime. Den forventede spidslast udregnes i de eksisterende systemer, som den historiske spidslast i samme periode det foregående år. or at tilskynde, at distributionsselskaberne opfylder deres kapacitetskvote, pålægges der en strafpris pr. enhed af uopfyldt IP forpligtigelse. Denne strafpris fungerer som et prisloft. I teorien vil et IP-system give den samme kapacitetsportefølje som spotmarkedsmodellen i en situation med manglende prisfleksibilitet i efterspørgs- 20\nInternationale erfaringer med at sikre kapacitet til elmarkedet\nInternationale erfaringer med at sikre kapacitet til elmarkedet Marts 2012 1 Dok. 35732-13, Sag 11/2058 20 Marts 2012: Morten Sommer (MOS) Indholdsfortegnelse 1. Sammenfatning og konklusioner 4 1.1 Peak


Landskolen sukker efter resultater af Bolivias nye skolelov | Ulandssekretariatet\nLandskolen sukker efter resultater af Bolivias nye skolelov\nAf Dan Larsen og Gladis Johansson\nBolivias godt to år gamle storstilede skolelov skal styrke både lærere og elever i Sydamerikas fattigste land. Og behovet for forbedringer er stort, siger Carlos Paredes Bocanegra, lærer på en landskole i det sydlige Bolivia. Men indtil videre har hans skole kun set få og små resultater af loven.\nCentrale punkter i skoleloven\nEns undervisning af alle børn\nTresproget undervisning i spansk, et indiansk sprog og et fremmedsprog\nInddragelse af forældre og lokalsamfund\nAnerkendelse af lærernes anciennitet og ret til at organisere sig\nBeskyttelse af nationale kundskaber og oprindelig befolkning\nFor to år siden vedtog Bolivias regering en ny, storstilet skolelov, der skal forbedre forholdene for lærere og elever på landskolerne. Hidtil har børn i landskoler og byskoler modtaget forskellig undervisning, men den nye lov vil blandt andet indføre ens undervisning for alle børn. På samme måde har lærerne tidligere fået forskellig uddannelse alt efter, om de var lærere i byen eller på landet. Med den nye lov skal alle lærere uddannes ens, og både uddannelsen og efteruddannelse.\nBåde lærer Carlos Paredes Bocanegra og hans elever venter på de forbedringer, Bolivias nye skolelov skal føre til på den lille landskole i den sydlige del af landet. Foto: Dan Larsen\nAlle vegne springer behovet for forbedringer i øjnene. Lærerne efterlyser rent vand, sanitet og en indsats for sundheden, og så er de utilfredse med deres løn.\nLærerne kræver hvert år højere løn, men lønstigningerne bliver ædt op af inflationen. Lærernes forhold er så forarmede, at et privat kooperativ er oprettet for at hjælpe dem. Carlos Bocanegra blevet formand for ’aktivisternes råd’ i kooperativet, som underviser medlemmerne i for eksempel at holde høns, restaurere deres boliger, og hvordan de kan få et mikrolån.


Philip Wiese aka @Rute4700 - Nye & Gamle Fensmark\nPhilip Wiese aka @Rute4700\nPhilip Wiese fungerer som webmaster på fensmarkby.dk men er derudover med til at udvikle strukturen og konceptet bag hjemmesiden. Philip arbejder til daglig med sociale medier, onlinemarkedsføring og hjemmesider for virksomheder i Næstved kommune.\nDerudover er han passioneret på Instagram, hvor han også er kendt under Instagrammernavnet @Rute4700.\nJeg er vild med al den gamle historie og kulturarv, Linette har samlet gennem de sidste par år. Havde vi ikke personer som Linette, ville en stor del af den kulturarv gå tabt. Det særlige ved Linettes arbejde er, at hun ikke blot sikrer at billeder mm gemmes for eftertiden. Hun kobler dem også sammen med historien og erindringerne fra de personer, man kan følge på siden.\nLinette var meget fremsynet, da hun for et par år siden systematisk begyndte at lægge materialet på Facebook. Det har gjort det nemmere at overføre materialet til hjemmesiden. Men guderne skal vide, at der er meget materiale. Og derfor er det så vigtigt, at vi nu gør alt hvad vi kan, for at få tilført ressourcer, så Linette kan bruge det meste af sin tid på det vigtigste. At få indsamlet materiale og erindringer.\nDu kan finde Philip på Instagram @rute4700, eller læse mere om ham på www.philipwiese.dk\n← Bert Christensen\nFamiliegravsted skændet →