Raadets forordning nr. 1612/68/EOEF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet - PDF\nDownload "Raadets forordning nr. 1612/68/EOEF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet"\n1 Raadets forordning nr. 1612/68/EOEF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet EF-Tidende nr. L 257 af 19/10/1968 s den finske specialudgave...: kapitel 5 bind 1 s den danske specialudgave...: 1. serie I kapitel 1968(II) s den svenske specialudgave...: kapitel 5 bind 1 s den engelske specialudgave...: 1. serie I kapitel 1968(II) s den græske specialudgave...: Kapitel 05 bind 1 s den spanske specialudgave...: Kapitel 05 bind 1 s den portugisiske specialudgave: Kapitel 05 bind 1 s RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 49, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det europaeiske Parlament 1, under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg 2, og ud fra foelgende betragtninger : Arbejdskraftens frie bevaegelighed skal vaere gennemfoert inden for Faellesskabet senest ved overgangsperiodens udloeb; dette indebaerer afskaffelse af enhver i nationaliteten begrundet forskelsbehandling mellem medlemsstaternes arbeidstagere for saa vidt angaar beskaeftigelse, afloenning og oevrige arbejdsvilkaar samt ret for disse arbejdstagere til - med forbehold af de begraensninger, der retfaerdiggoeres af hensynet til den offentlige orden, sikkerhed og sundhet - frit at skifte opholdssted inden for Faellesskabet med henblik paa at have loennet beskaeftigelse; det vil, isaer paa baggrund af, at oprettelsen af toldunionen er fremskyndet, og som garanti for en samtidig gennemfoerelse af Faellesskabets vaesentlige grundlag, vaere paakraevet at fastsaette de bestemmelser, der skal foere til de maal, der er fastsat i traktatens artikler 48 og 49 om den frie bevaegelighed, og fuldfoere de foranstaltninger, som gradvis er gennemfoert inden for rammerne af Raadets forordning nr. 15 om de indledende foranstaltninger til gennemfoerelse af arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet 3 og Raadets forordning nr. 38/64/EOEF af 25. marts 1964 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet 4 ; den frie bevaegelighed for arbejdstagere og deres familie er en fundamental ret; arbejdskraftens bevaegelighed inden for Faelleskabet skal vaere et af de midler, der samtidig med at medvirke til at tilfredsstille medlemsstaternes oekonomiske behov sikrer arbejdstageren mulighed for at forbedre sine leve - og arbejdsvilkaar og dermed ogsaa goer der lettere for ham at opnaa social fremgang; alle 1 EFT nr. 268 af , s EFT nr. 298 af , s EFT nr. 57 af , s. 1073/61. 4 EFT nr. 62 af , s. 965/64.\n2 medlemsstaternes arbejdstagere skal have bekraeftet retten til at have beskaeftigelse efter eget valg inden for Faellesskabet; denne ret skal anerkendes uden forskel for " permanente " arbejdstagere, saesonarbejdere, graensearbejdere og arbejdstagere, der udfoerer arbejde som led i en tjenesteydelse; retten til fri bevaegelighed forudsaetter, for at den objektivt set kan udoeves i frihed og vaerdighed, at der sikres ligestilling, faktisk som retlig, i alt, der vedroerer den egentlige udfoerelse af loennet beskaeftigelse og adgang til bolig; alle hindringer, der staar i vejen for arbejdskraftens bevaegelighed skal endvidere fjernes, isaer med henblik paa at arbejdstageren kan samles med sin familie i modtagerlandet og betingelserne for denne families integration i modtagerlandets miljoe. princippet om ligestilling af arbejdstagere i Faellesskabet indebaerer, at alle medlemsstaters statsborgere har samme fortrinsret til beskaeftigelse som indenlandske arbejdstagere; fremgangsmaaderne ved formidling og udligning skal udbygges, isaer ved fremme af det direkte samarbejde saavel mellem arbejdsmarkedsmyndighedernes centrale som regionale kontorer og ved en forstaerket og koordineret information med henblik paa i almindelighed at sikre et bedre overblik over arbejdsmarkedet; arbejdstagere, der maatte oenske at flytte, skal regelmaessigt informeres om leve - og arbejdsvilkaar; der skal i oevrigt planlaegges foranstaltninger i tilfaelde, hvor en medlemsstat kommer ud for eller forudser forstyrrelser paa sit arbejdsmarked, saaledes at det kan medfoere alvorlig fare for levestandarden og beskaeftigelsen i et omraade eller en industri; der skal i saa fald foerst og fremmest gennemfoeres en informationskampagne med henblik paa at afholde arbejdstagere fra at begive sig ind i dette omraade eller denne industri; der skal i givet fald vaere mulighed for, at resultaterne af denne kampagne goeres mere virkningsfulde ved midlertidigt at suspendere ovennaevnte fremgangsmaader, hvorom beslutning skal traeffes paa faellesskabsplan; der er snaever sammenhaeng mellem arbejdskraftens frie bevaegelighed, beskaeftigelsen og den faglige uddannelse, navnlig for saa vidt denne tilsigter, at arbejdstageren saettes i stand til at modtage konkrete tilbud om beskaeftigelse afgivet i andre omraader inden for Faellesskabet; det er som foelge heraf noedvendigt, at problemerne herom ikke mere undersoeges isoleret, men i indbyrdes sammenhaeng, herunder samtidig under hensyn til arbejdsmarkedsproblemer paa regionalt plan; det er derfor noedvendigt, at medlemsstaterne bestraeber sig paa at koordinere deres beskaeftigelsespolitik paa faellesskabsplan; Raadet har ved afgoerelse af 15. oktober vedtaget, at traktatens artikler 48 og 49 samt de bestemmelser, der er udfaerdiget til gennemfoerelse heraf, finder anvendelse for de oversoeiske franske territorier, UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING : 5 EFT nr. L 257 af , s. 1.\n3 FOERSTE DEL : BESKAEFTIGELSEN OG ARBEJDSTAGERENS FAMILIE AFSNIT I : Adgang til beskaeftigelse Artikel 1 1. Enhver statsborger i en medlemsstat har uanset bopael ret til at tage og udoeve loennet beskaeftigelse paa en anden medlemsstats omraade i overensstemmelse med de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser, der gaelder for arbejdstagere, der er statsborgere i denne stat. 2. Han har paa en anden medlemsstats omraade navnlig samme fortrinsstilling som statsborgere i denne stat med hensyn til adgangen til ledige stillinger. Artikel 2 Enhver statsborger i en medlemsstat og enhver arbejdsgiver, der udoever virksomhed paa en medlemsstats omraade, kan i overensstemmelse med de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser udveksle tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse, indgaa arbejdsaftaler og bringe dem til udfoerelse under forudsaetning af, at det ikke medfoerer forskelsbehandling. Artikel 3 1. Inden for rammerne af denne forordning finder de ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser eller administrativ praksis i en medlemsstat ikke anvendelse, - some for udenlandske arbejdstagere begraenser eller goer tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse, adgang til beskaeftigelse og udoevelse heraf afhaengig af betingelser, der ikke gaelder for indenlandske arbejdstagere, - eller som, skoent de gaelder uden hensyn til nationalitet, udelukkende eller hovedsagelig har til formaal eller bevirker, at statsborgere fra de oevrige medlemsstater udelukkes fra den tilbudte beskaeftigelse. Denne bestemmelse gaelder ikke for saa vidt angaar noedvendige sprogkundskaber, der kraeves af hensyn til den tilbudte stillings saerlige karakter. 2. Under de i stk. 1, foerste afsnit, naevnte bestemmelser eller praksis hoerer isaer saadanne, som i en medlemsstat a) obligatorisk foreskriver en saerlig fremgangsmaade ved ansaettelse af udenlandsk arbejdskraft; b) begraenser offentliggoerelse af stillingstilbud i pressen eller paa anden maade eller goer den afhaengig af andre betingelser end dem, der gaelder for en arbejdsgiver, der udoever sin virksomhed paa denne stats omraade; c) goer adgang til beskaeftigelse afhaengig af betingelser, der vedroerer registrering hos arbejdsformidlingen, eller som hindrer ansaettelse ved stillingstilbud lydende paa navn, for saa vidt personer, som ikke er bosat paa denne medlemsstats omraade, beroeres heraf.\n4 Artikel 4 1. De administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser, der i medlemsstaterne begraenser beskaeftigelse af udenlandske arbejdstagere, i antal eller procent, i virksomheder, i erhvervsgrene, paa regionalt eller nationalt plan, finder ikke anvendelse paa statsborgere fra de oevrige medlemsstater. 2. Saafremt ydelse af begunstigelser til virksomheder i en medlemsstat er betinget af beskaeftigelse af en minimumsprocent indenlandske arbejdstagere, betragtes statsborgere fra de oevrige medlemsstater med forbehold af bestemmelserne i Raadets direktiv af 15. oktober som indenlandske arbejdstagere. Artikel 5 En statsborger i en medlemsstat, der soeger beskaeftigelse i en anden medlemsstat, skal dér have samme bistand som den, arbejdsformidlingen i denne stat yder egne statsborgere, der soeger beskaeftigelse. Artikel 6 1. Antagelse af en statsborger i en medlemsstat til beskaeftigelse i en anden medlemsstat maa ikke paa grund af nationalitet vaere betinget af andre diskriminerende krav til helbredstilstand, fagkundskab eller andet end saadanne, der stilles til arbejdstagere, som er statsborgere i en anden medlemsstat og oensker at have samme beskaeftigelse. 2. En statsborger i en medlemsstat, der fra en arbejdsgiver i en anden medlemsstat end den, hvori han er statsborger, har modtaget et stillingstilbud lydende paa navn, kan dog underkastes en proeve om faglige kvalifikationer, saafremt arbejdsgiveren ved afgivelsen af sit stillingstilbud udtrykkeligt har forlangt en saadan proeve. AFSNIT II : Udoevelse af beskaeftigelse og ligestilling Artikel 7 1. En arbejdstager, der er statsborger i en medlemsstat, maa ikke paa grund af sin nationalitet behandles anderledes paa de oevrige medlemsstaters omraade end indenlandske arbejdstagere med hensyn til beskaeftigelses - og arbejdsvilkaar, navnlig for saa vidt angaar afloennig, afskedigelse og, i tilfaelde af arbejdsloeshed, genoptagelse af beskaeftigelse i faget eller genansaettelse. 2. Arbejdstageren nyder samme sociale og skattemaessige fordele som indenlandske arbejdstagere. 3. Arbejdstageren har samme ret til paa samme vilkaar som indenlandske arbejdstagere at deltage i uddannelse i faglige uddannelsesinstitutioner, omskolings - og revalideringscentre. 4. Enhver bestemmelse i kollektive eller individuelle overenkomster eller andre kollektive aftaler om adgang til beskaeftigelse, afloenning og alle andre arbejds - og 6 EFT nr. 159 af , s. 2661/63.\n5 afskedigelsesvilkaar er retligt ugyldig, hvis den fastsaetter eller tillader diskriminerende betingelser for arbejdstagere, der er statsborgere i andre medlemstater. Artikel 8 1. En arbejdstager, der er statsborger i en medlemsstat og er beskaeftiget paa en anden medlemsstats omraade, har ret til ligestilling med hensyn til medlemsskab af fagforeniger og udoevelse af fagforeningsrettigheder, herunder valgret; han kan udelukkes fra deltagelse i administration af offentligretlige organer og fra udfoerelse af offentligretlige hverv. Han er endvidere valgbar til organer, der repraesenterer arbejdstagerne i virksomhederne. Disse bestemmelser beroerer ikke de ved lovgivning fastsatte bestemmelser, som i visse medlemsstater giver arbejdstagere fra andre medlemsstater mere omfattende rettigheder. 2. Denne artikel skal underkastes fornyet undersoegelse af Raadet paa grundlag af et af Kommissionen fremsat forslag, der foreluegges inden senest to aar. Artikel 9 1. Arbejdstagere, der er statsborgere i en medlemsstat og er beskaeftigede paa en anden medlemsstats omraade, har samme rettigheder og fordele som indenlandske arbejdstagere med hensyn til bolig, herunder til erhvervelse af ejendomsret til den fornoedne bolig. 2. De paagaeldende arbejdstagere kan i det omraade, hvor de er beskaeftigede, med samme ret som indenlandske arbejdstagere lade sig opfoere paa lister for boligsoegende, hvor saadanne lister foeres, og saaledes opnaa de heraf foelgende rettigheder og fordele. Arbejdstagernes familie, der er forblevet i hjemlandet, betragtes i denne henseende som bosat i dette omraade, for saa vidt tilsvarende formodning gaelder ogsaa for indenlandske arbejdstagere. AFSNIT III : Arbejdstagerens familie Artikel Foelgende personer har uanset nationalitet ret til at tage bopael hos en arbejdstager, der er statsborger i en medlemsstat og er beskaeftiget paa en anden medlemsstats omraade : a) hans aegtefaelle og deres efterkommere i lige linje, der er under 21 aar eller forsoerges af ham; b) arbejdstagerens og hans aegtefaelles slaegtninge i opstigende linje, naar disse forsoerges af ham. 2. Medlemsstaterne skal lette tilflytningen for familiemedlemmer, som ikke er naevnt i stk. 1, men som forsoerges af eller i hjemlandet er optaget i den naevne arbejdstagers husstand.\n6 3. Det er en forudsaetning for anvendelsen af stk. 1 og stk. 2, at arbejdstageren for sin familie raader over en bolig, der svarer til de krav, der anses for normale for indenlandske arbejdstagere i det omraade, hvor han er beskaeftiget; denne bestemmelse maa ikke medfoere forskelsbehandling mellem indenlandske arbejdstagere og arbejdstagere fra andre medlemsstater. Artikel 11 I tilfaelde, hvor en statsborger i en medlemsstat har loennet beskaeftigelse eller selvstaendig virksomhed paa en anden medlemsstats omraade, har aegtefaellen og boern, der er under 21 aar eller forsoerges af ham, ret til at udoeve enhver loennet beskaeftigelse paa hele denne medlemsstats omraade, selv om de ikke har statsborgerret i en medlemsstat. Artikel 12 Saafremt en statsborger i en medlemsstat er eller har vaeret beskaeftiget paa en anden medlemsstats omraade, har hans boern, hvis de er bosat paa denne medlemsstats omraade, adgang til almindelig undervisning, laerlingeuddannelse og faglig uddannelse paa samme vilkaar som statsborgere i denne stat. Medlemsstaterne skal fremme bestraebelser, der goer det muligt for disse boern paa de bedst mulige vilkaar at foelge undervisningen. ANDEN DEL : FORMIDLING OG UDLIGNING AF TILBUD OG ANSOEGNINGER OM BESKAEFTIGELSE AFSNIT I : Samarbejdet mellem medlemsstaterne og med Kommissionen Artikel Medlemsstaterne eller Kommissionen foranlediger eller foretager i faellesskab alle undersoegelser vedroerende beskaeftigelse og arbejdsloeshed, som de anser for noedvendige for gennemfoerelsen af arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet. Arbejdsmarkedsmyndighedernes centrale kontorer i medlemsstaterne arbejder snaevert sammen saavel indbyrdes som med Kommissionen med henblik paa en faelles indsats ved udligning af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse inden for Faellesskabet og ved den hertil knyttede anvisning af beskaeftigelse til arbejdstagere. 2. Med henblik herpaa opretter medlemsstaterne saerlige kontorer, som har til opgave at organisere arbejdet inden for ovennaevnte omraader og at samarbejde saavel indbyrdes som med Kommissionens kontorer. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om enhver aendring i forbindelse med organisationen af disse kontorer, og Kommissionen offentliggoer til underretning den paagaeldende aendring i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.\n7 Artikel Medlemsstaterne tilsender Kommissionen alle oplysninger, der vedroerer arbejdskraftens frie bevaegelighed og arbejdstagernes beskaeftigelse, samt oplysninger om beskaeftigelsessituationen og beskaeftigelsesudviklingen opdelt paa geografiske omraader og fag. 2. Kommissionen fastsaetter i samarbejde med Det faglige Udvalg formen for de i stk. 1 naevnte oplysninger samt tidspunkter for meddelelse heraf. Medlemsstaterne skal ved bedoemmelsen af deres arbejdsmarkedssituation anvende ensartede retningslinjer, som Kommissionen fastsaetter efter udtalelse fra Det raadgivende Udvalg i overensstemmelse med resultaterne af det arbejde, Det faglige Udvalg har gennemfoert i henhold til artikel 33, litra d), 3. Hver medlemsstats saerlige kontor sender i overensstemmelse med de af Kommissionen i samarbejde med Det faglige Udvalg fastsatte fremgangsmaader de oevrige medlemsstaters saerlige kontorer og Det europaeiske Koordineringsbureau oplysninger om leve - og arbejdsvilkaar og arbejdsmarkedssituationen med henblik paa orientering af arbejdstagere i de oevrige medlemsstater. Disse oplysninger skal ajourfoeres regelmaessigt. De oevrige medlemsstaters saerlige kontorer skal sikre omfattende offentliggoerelse af disse oplysninger, navnlig ved udsendelse til vedkommende arbejdsmarkedsmyndigheder og ved anvendelse af alle meddelelsesmidler, der egner sig til orientering af de paagaeldende arbejdstagere. AFSNIT II : Udligningsordning Artikel Hver medlemsstats saerlige kontor tilsender mindst en gang maanedlig de oevrige medlemsstaters saerlige kontorer og Det europaeiske Koordineringsbureau en oversigt fordelt paa erhverv og omraader over a) tilbud om beskaeftigelse, som ikke er blevet imoedekommet eller ikke kan paaregnes at blive imoedekommet med indenlandsk arbejdskraft; b) arbejdssoegende, der faktisk har erklaeret sig villige til at tage beskaeftigelse i et andet land. Hver medlemsstats saerlige kontor videresender disse oplysninger til vedkommende arbejdsmarkedsmyndigheder. 2. De i stk. 1 naevnte oversigter indsendes senest 18 maaneder efter denne forordnings ikrafttraeden efter ensartede retningslinjer, der er udarbejdet af Det europaeiske Koordineringsbureau i samarbejde med Det faglige Udvalg. Artikel Ethvert tilbud om beskaeftigelse, der er rettet til arbejdsmarkedsmyndighederne i en medlemsstat, men ikke har kunnet imoedekommes paa det indenlandske\n8 arbejdsmarked, og som paa grundlag af de i artikel 15 naevnte oversigter kan goeres til genstand for udligning inden for Faellesskabet, meddeles de kompetente arbejdsmarkedsmyndigheder i den medlemsstat, der har anmeldt at have ledig arbejdskraft i samme fag. 2. Disse myndigheder sender noeje beskrevne og egnede ansoegninger til myndighederne i den foerste medlemsstat. Efter at kontorerne i den anden medlemsstat har modtaget det omhandlede tilbud, skal disse ansoegninger inden 18 dage forelaegges arbejdsgiverne med samme fortrinsstilling, som indenlandske arbejdstagere har overfor statsborgere fra ikke-medlemsstater. Inden for den naevnte frist maa disse tilbud om beskaeftigelse kun rettes til ikkemedlemsstater, saafremt den medlemsstat, der afgiver disse tilbud, skoenner, at den ledige arbejdskraft, som er til raadighed blandt medlemsstaternes statsborgere i tilsvarende fag, er utilstraekkelig. 3. Bestemmelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse med hensyn til tilbud om beskaeftigelse, der rettes til arbejdstagere fra ikke-medlemsstater, a) saafremt disse tilbud lyder paa navn og er af en saerlig karakter som foelge af : i) faglige grunde vedroerende specialisering, det tilbudte arbejdes betroede karakter eller tidligere faglig tilknytning; ii) slaegtskabsforhold mellem arbejdsgiveren og den oenskede arbejdstager eller mellem denne og en arbejdstager, der har og i mindst et aar har haft stadig beskaeftigelse i virksomheden. Ved anvendelse af pkt. i) og ii) gaelder de i bilaget anfoerte bestemmelser; b) saafremt disse tilbud vedroerer antagelse af ensartede arbejdshold af saesonarbejdere, og der for mindst en af disse foreligger tilbud lydende paa navn; c) saafremt disse tilbud kommer fra arbejdsgivere og vedroerer arbejdstagere, der er bosat i graenseomraader beliggende paa begge sider af den faelles graense mellem en medlemsstat og en ikke-medlemsstat; d) saafremt arbejdsgivere udtrykkeligt fastholder tilbud til arbejdstagere fra ikkemedlemsstater under hensyn til virksomhedens uforstyrrede drift, og naar arbejdsmarkedsmyndighederne, efter at have rettet henvendelse til ham med henblik paa ansaettelse af indenlandsk arbejdskraft eller arbejdskraft fra de oevrige medlemsstater i Faelleskabet anser den af arbejdsgiveren fremsatte begrundelse for berettiget. Artikel De i artikel 16 naevnte foranstaltninger gennemfoeres af de saerlige kontorer. I det omfang, hvor de af de centrale myndigheder er bemyndiget hertil, og i det omfang, arbejdsmarkedsmyndighedernes organisation i en medlemsstat og arbejdsformidlingens apparat kan benyttes hertil, a) gennemfoerer arbejdsmarkedsmyndighedernes regionale kontorer i medlemsstaterne foelgende foranstaltninger : i) de foretager paa grundlag af de i artikel 15 naevnte oversigter, som foelges op af egnede foranstaltninger, direkte formidling og udligning af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse;\n9 ii) etablerer direkte forbindelse med henblik paa udligning : - i tilfaelde af tilbud lydende paa navn, - i tilfaelde af individuelle ansoegninger om beskaeftigelse rettet til et bestemt kontor under arbejdsmarkedsmyndighederne eller til en arbejdsgiver, der hoerer under dette kontors omraade, - ved udligningsforanstaltningerne vedroerende saesonarbejdere, hvis ansaettelse skal ske hurtigst muligt; b) udveksler de lokalt ansvarlige kontorer i graenseomraader mellem to eller flere medlemsstater regelmaessigt oplysninger om tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse, som ikke er imoedekommet inden for deres omraade, og foretager direkte formidling og udligning af disse paa samme maade som med kontorerne under arbejdsmarkedsmyndighederne i deres eget land; c) etablerer de offentlige saerlige arbejdsformidlingskontorer for visse fag og for visse persongrupper direkte samarbejde. 2. De paagaeldende medlemsstater tilsender Kommissionen den efter gensidig aftale udarbejdede fortegnelse over de i stk. 1 naevnte myndigheder, og til orientering offentliggoer Kommissionen saavel fortegnelsen som enhver aendring i denne fortegnelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Artikel 18 Anvendelse af de fremgangsmaader ved ansaettelse, der benyttes af de myndigheder, som er oprettet til gennemfoerelse af overenskomster mellem to eller flere medlemsstater, er ikke obligatorisk. AFSNIT III : Regulerende foranstaltninger til fremme af ligevaegten paa arbejdsmarnedet Artikel Paa grundlag af en beretning, som Kommissionen har udarbejdet med udgangspunkt i oplysninger fra medlemsstaterne, foretager medlemsstaterne og Kommissionen i faellesskab to gange aarligt undersoegelse af - resultaterne af arbejdet med formidling og udligning af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse i Faellesskabet; - antallet af stillinger, der er blevet besat med statsborgere fra ikke-medlemsstater; - den forventede udvikling i situationen paa arbejdsmarkedet samt saa vidt muligt arbejdskraftens vandringer inden for Faellesskabet. 2. Medlemsstaterne og Kommissionen undersoeger alle muligheder for at give medlemsstaternes statsborgere fortrinsstilling ved besaettelse af ledige stillinger for at opnaa ligevaegt mellem tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse i Faelleskabet. De traeffer alle hertil noedvendige foranstaltninger.\n10 Artikel Saafremt en medlemsstat paa sit arbejdsmarked kommer ud for eller forudser forstyrrelser, som kan medfoere alvorlig fare for levestandarden og beskaeftigelsen i et omraade eller et fag, underretter den Kommissionen og de oevrige medlemsstater herom og fremsender alle formaalstjenlige oplysninger. 2. Medlemsstaterne og Kommissionen traeffer alle egnede foranstaltninger for at oplyse Faellesskabets arbejdstagere, saaledes at de ikke soeger beskaeftigelse i det paagaeldende omraade eller fag. 3. Med forbehold af gennemforelsen af bestemmelser i traktaten og den dertil knyttede protokol, kan den i stk. 1 naevnte medlemsstat anmode Kommissionen om at fastsaette, at de i artikel 15, 16 og 17 naevnte fremgangsmaader for udligning skal suspenderes helt eller delvis med henblik paa normalisering af situationen i naevnte omraade eller fag. Kommissionen traeffer afgoerelse om suspensionen og om dennes varighed senest to uger efter at have modtaget anmodningen herom. Inden udloebet af en praeklusiv frist paa to uger kan enhver medlemsstat anmode om, at Raadet unnullerer eller aendrer denne afgoerelse. Raadets afgoerelse af denne anmodning skal foreligge inden to uger. 4. Besluttes denne suspension, maa arbejdsmarkedsmyndighederne i de oevrige medlemsstater, der har anmeldt at have ledig arbejdskraft, ikke acceptere tilbud om beskaeftigelse, som de modtager direkte fra arbejdsgivere i den i stk. 1 naevnte medlemsstat. AFSNIT IV : Det europaeiske Koordineringsbureau Artikel 21 Det europaeiske Koordineringsbureau for udligning af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse, der er oprettet inden for Kommissionens rammer - i denne forordning benaevnt " Det europaeiske Koordineringsbureau " - har som almindelig opgave at fremme formidlingen og udligningen af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse paa faellesskabsplan. Det er i saerdeleshed paalagt det at varetage alle de faglige opgaver, som i henhold til denne forordning hoerer under Kommissionens omraade og navnlig at bistaa medlemsstaternes arbejdsmarkedsmyndigheder i deres virksomhed. Det europaeiske Koordineringsbureau udarbejder en oversigt over de i artiklerne 14 og 15 naevnte oplysninger samt over resultaterne af de i henhold til artikel 13 gennemfoerte undersoegelser med angivelse af formaalstjenlige oplysninger om den forventede udvikling i arbejdsmarkedssituationen i Faellesskabet; disse oplysninger sendes til de saerlige kontorer i medlemsstaterne samt til Det raadgivende Udvalg og Det faglige Udvalg. Artikel Det europaeiske Koordineringsbureau har navnlig til opgave\n11 a) at koordinere de praktiske foranstaltninger, der er noedvendige i Faellesskabet til formidling og udligning af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse og at undersoege arbejdstagernes deraf foelgende vandringer, b) i samarbejde med Det faglige Udvalg at medvirke til, at der paa administrativt og teknisk plan skabes mulighed for et samarbejde, c) saafremt saerligt behov maatte opstaa i samarbejde med de saerlige kontorer at foretage formidling af tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse, hvor disse kontorer skal gennemfoere udligning. 2. Det europaeiske Koordineringsbureau tilsender de saerlige kontorer de tilbud og ansoegninger om beskaeftigelse, der er sendt direkte til Kommissionen, og holdes underrettet om den videre behandling heraf. Artikel 23 Efter indforstaaelse fra vedkommende myndighed i hver medlemsstat og ifoelge de bestemmelser, som denne myndighed har fastsat efter udtalelse fra Det faglige Udvalg, kan Kommissionen foranstalte besoeg og tjenesterejser for tjenestemaend fra de oevrige medlemsstater samt udarbejde programmer for videreuddannelse af specialuddannet personale. TREJDE DEL : ORGANER DER SKAL SIKRE SNAEVERT SAMARBEJDE MELLEM MEDLEMSSTATERNE MED HENSYN TIL ARBEJDSKRAFTENS FRIE BEVAEGELIGHED OG BESKAEFTIGELSE AFSNIT I : Det raadgivende Udvalg Artikel 24 Det raadgivende Udvalg har til opgave at bistaa Kommissionen i undersoegelse af spoergsmaal, der rejses om traktatens gennemfoerelse og om foranstaltninger om dens anvendelse med hensyn til arbejdstagernes frie bevaegelighed og beskaeftigelse. Artikel 25 Det raadgivende Udvalg har navnlig til opgave a) at undersoege spoergsmaal om den frie bevaegelighed og beskaeftigelsen inden for rammerne af de enkelte staters arbejdsmarkedspolitik med henblik paa en koordinering af medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik paa faellesskabsplan, der skal bidrage til videre udbygning af de nationale oekonomier samt bedre ligevaegt paa arbejdsmarkedet; b) i almindelighed at undersoege virkningerne af anvendelsen af denne forordning og eventuelle supplerende bestemmelser; c) eventuelt at forelaegge Kommissionen begrundede forslag til aendring af denne forordning;\n12 d) efter anmodning fra Kommissionen eller paa eget initiativ at afgive begrundede udtalelser om almindelige eller principielle spoergsmaal, navnlig om udveksling af oplysninger om udviklingen paa arbejdsmarkedet, om arbejdstagernes vandringer mellem medlemsstaterne, om programmer eller foranstaltninger, der er egnet til at fremme erhvervsvejledning og faglig uddannelse til fordel for den frie bevaegelighed og beskaeftigelsesmulighederne, samt om enhver form for bistand til arbejdstagerne og deres familie, herunder social bistand og indlogering af arbejdstagerne. Artikel Det raadgivende Udvalg bestaar af seks medlemmer for hver medlemsstat, heraf to regeringsrepraesentanter, to repraesentanter for arbejdstagerorganisationerne og to for arbejdsgiverorganisationerne. 2. For hver af de i stk. 1 naevnte grupper udpeges en suppleant for hver medlemsstat. 3. Medlemmer og suppleanter udnaevnes for en periode af to aar. Genudnaevnelse kan finde sted. Efter udloebet af deres hverv fungerer medlemmer og suppleanter, indtil en efterfoelger er udpeget, eller dette er fornyet. Artikel 27 Medlemmer af og suppleanter til Det raadgivende Udvalg udnaevnes af Raadet, som ved valget af repraesentanter for arbejdstager - og arbejdsgiverorganisationer tilstraeber ligelig repraesentation for de paagaeldende forskellige sektorer af erhvervslivet. Til orientering offentliggoer Raadet en fortegnelse over medlemmer og suppleanter i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Artikel 28 Formandsposten for Det raadgivende Udvalg beklaedes af et medlem af Kommissionen eller hans stedfortraeder. Formanden deltager ikke i afstemninger. Udvalget traeder sammen mindst to gange om aaret. Det indkaldes af formanden paa hans initiativ, eller naar mindst 1/3 af medlemmerne anmoder herom. Sekretariatsopgaverne varetages af Kommissionens kontorer. Artikel 29 Formanden kan som observatoerer eller sagkyndige til moeder indbyde personer eller repraesentanter for organer, der har omfattende erfaring vedroerende beskaeftigelsesomraadet og arbejdstagernes vandringer. Formanden kan tilkalde sagkyndig bistand.\n13 Artikel Det raadgivende Udvalg er beslutningsdygtigt, naar 2/3 af medlemmerne er til stede. 2. Udtalelserne, der skal vaere begrundede, vedtages med absolut flertal af de gyldigt afgivne stemmer; saafremt mindretallet begaerer det, skal de ledsages af en redegoerelse for dettes synspunkter. Artikel 31 Det raadgivende Udvalg fastsaetter sin arbejdsgang i en forretningsorden, der traeder i kraft, naar Raadet efter udtalelse fra Kommissionen har godkendt denne. Ikrafttraedelsen af eventuelle af udvalget vedtagne aendringer sker efter samme procedure. AFSNIT II : Det faglige Udvalg Artikel 32 Det faglige Udvalg har til opgave at bistaa Kommissionen med at forberede, fremme og loebende foelge resultaterne af alle faglige arbejder og foranstaltninger til denne forordnings og -eventuelle supplerende bestemmelsers gennemfoerelse. Artikel 33 Det faglige Udvalg har navnlig til opgave : a) at fremme og forbedre samarbejdet mellem de paagaeldende myndigheder i medlemsstaterne for saa vidt angaar alle faglige spoergsmaal om arbejdskraftens frie bevaegelighed og beskaeftigelsen; b) at udarbejde fremgangsmaader for at organisere de paagaeldende myndigheders faelles virksomhed; c) at lette opstillingen af hensigtsmaessige oplysninger for Kommissionen og virkeliggoerelsen af de i denne forordning fastsatte undersoegelser samt fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem de paagaeldende myndigheder; d) paa teknisk plan at undersoege, hvorledes de kriterier, efter hvilke medlemsstaterne bedoemmer situationen paa deres arbejdsmarked, kan harmoniseres. Artikel Det faglige Udvalg bestaar af repraesentanter for medlemsstaternes regeringer. Hver regering udnaevner som medlem af Det faglige Udvalg et af de medlemmer, der repraesenterer den i Det raadgivende Udvalg. 2. Hver regering udnaever en suppleant blandt sine oevrige repraesentanter, som er medlem af eller suppleant til Det raadgivende Udvalg.\n14 Artikel 35 Formandsposten i Det faglige Udvalg beklaedes af et medlem af Kommissionen eller hans stedfortraeder. Formanden deltager ikke i afstemninger. Formanden og udvalgets medlemmer kan tilkalde sagkyndig bistand. Sekretariatsopgaverne varetages af Kommissionens kontorer. Artikel 36 De forslag og udtalelser, som er udarbejdet af Det faglige Udvalg, forelaegges Kommissionen og tilsendes Det raadgivende Udvalg til underretning. Disse forslag og udtalelser skal ledsages af en redegoerelse for de synspunkter, der er fremsat af de enkelte medlemmer af Det faglige Udvalg, saafremt disse anmoder herom. Artikel 37 Det faglige Udvalg fastsaetter sin arbejdsgang i en forretningsorden, der traeder i kraft, naar Raadet efter udtalelse fra Kommissionen har godkendt denne. Ikrafttraedelsen af eventuelle af udvalget vedtagne aendringer sker efter samme procedure. FJERDE DEL : OVERGANGS - OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER AFSNIT I : Overgangsbestemmelser Artikel 38 Indtil Kommissionen godkender anvendelse af de i artikel 15, stk. 2, naevnte ensartede retningslinjer, foreslaar Det europaeiske Koordineringsbureau alle hensigtsmaessige foranstaltninger til udarbejdelse og udsendelse af de i artikel 15, stk. 1, naevnte oversigter. Artikel 39 De forretningsordener, der gaelder for Det raadgivende Udvalg og Det faglige Udvalg paa tidspunktet for denne forordnings ikrafttraeden, forbliver i kraft. Artikel 40 Indtil de foranstaltninger, som medlemsstaterne skal traeffe i henhold til Raadets direktiv af 15. oktober , traeder i kraft, og i det omfang arbejdstilladelse som fastsat i artikel 22 i forordning nr. 38/64/EOEF er noedvendig for fastsaettelsen af gyldigheden for opholdstilladelse eller forlaengelse heraf ifoelge de bestemmelser, 7 EFT nr. L 257 af , s. 13.\n15 som medlemsstaterne har fastsat i medfoer af Raadets direktiv af 25. marts , skal medlemsstaterne i stedet anvende en ansaettelseserklaering fra arbejdsgiveren eller en arbejdsattest, hvoraf beskaeftigelsens varighed fremgaar. Fremgaar det af arbejdsgiverens erklaering eller af arbejdsattesten, at arbejdstageren er ansat paa ubestemt tid, har en saadan erklaering eller attest samme retsvirkning som en varig arbejdstilladelse. Artikel 41 Hvis en medlemsstat som foelge af afskaffelse af arbejdstilladelser ikke laengere er i stand til at viderefoere en vis statistik over beskaeftigelsen af udenlandske arbejdstagere, kan den indtil indfoerelsen af nye statistiske metoder, dog senest til 31. december 1969, af statistiske grunde opretholde kravet om arbejdstilladelse til statsborgere fra de oevrige medlemsstater. Arbejdstilladelsen skal meddeles uden videre og vaere gyldig, indtil den faktiske afskaffelse af arbejdstilladelser i denne medlemsstat. AFSNIT II : Afsluttende bestemmelser Artikel Denne forordning beroerer ikke bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab vedroerende arbejdstagere med en anerkendt faguddannelse inden for kul - og staalfagene, bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det europaeiske Atomenergifaellesskab om adgang til kvalificeret beskaeftigelse inden for atomenergiomraadet eller bestemmelserne om disse traktaters anvendelse. Denne forordning omfatter dog de grupper af arbejdstagere og deres familiemedlemmer, som naevnes i foerste afsnit, for saa vidt der ikke er fastsat regler om deres retsstilling i de naevnte traktater eller bestemmelser. 2. Denne forordning beroerer ikke de bestemmelser, som er vedtaget i medfoer af traktatens artikel Denne forordning vedroerer ikke saadanne forpligtelser for medlemsstaterne, - der hidroerer fra saerlige forbindelser eller fremtidige overenskomster med visse ikke-europaeiske lande eller territorier, der er begrundet i institutionelle baand, som bestaar ved denne forordnings ikrafttraeden; - der hidroerer fra de ved denne forodnings ikrafttraeden gaeldende overenskomster med visse ikke-europaeiske lande eller territorier, der er begrundet i institutionelle baand. Arbejdstagere fra disse lande eller territorier, som i overensstemmelse med denne bestemmelse har loennet beskaeftigelse inden for en af disse medlemsstaters omraade, kan ikke paa de oevrige medlemsstaters omraade, kan ikke paa de oevrige medlemssaters omraade paaberaabe sig denne forordnings bestemmelser. 8 EFT nr. 62 af , s. 981/64.\n16 Artikel 43 Medlemsstaterne skal i tiden mellem datoen for undertegnelsen og ikrafttraedelsen af de mellem dem afsluttede aftaler, konventioner eller overenskomster, der vedroerer arbejdsmarkedsomraader, til underretning tilsende Kommissionen ordlyden af disse. Artikel 44 Kommissionen vedtager de foranstaltninger, der er noedvendige til gennemfoerelsen af denne forordning. Med henblik herpaa handler den i snaevert samarbejde med medlemsstaternes centrale administrative myndigheder. Artikel 45 Kommissionen forelaegger Raadet forslag til bestemmelser, der under de i traktaten fastsatte forudsaetninger skal ophaeve begraensninger i adgang til beskaeftigelse for arbejdstagere, der er statsborgere i medlemsstaterne, i det omfang manglende gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser virker hindrende for en liberalisering af arbejdskraftens frie bevaegelighed. Artikel 46 Administrationsudgifterne for de i tredje del naevnte udvalg opfoeres i budgettet for De europaeiske Faellesskaber under Kommissionens konto. Artikel 47 Denne forordning gaelder for medlemsstaternes omraader og deres statsborgere med forbehold af bestemmelserne i artikel 2, 3, 10 og 11. Artikel 48 Ved denne forordnings ikrafttraeden ophoerer bestemmelserne i forordning nr. 38/64/EOEF med at vaere i kraft. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfaerdiget i Luxembourg, den 15. oktober Paa Raadets vegne G. SEDATI Formand\n17 BILAG Med henblik paa anvendelsen af artikel 16, stk. 3, litra a), gaelder foelgende : 1. Udtrykket " specialisering " betegner hoeje eller sjaeldne kvalifikationer i forbindelse med en beskaeftigelse eller et erhverv, der forudsaetter saerligt fagligt kendskab; der vedroerer navnlig arbejdsledere for gruppevis ansatte saesonarbejdere. 2. Udtrykket " det tilbudte arbejdes betroede karakter " betegner en beskaeftigelse, som efter modtagerlandets skik og brug forudsaetter et saerligt tillidsforhold mellem arbejdsgiveren og arbejdstageren. 3. " Tidligere faglig tilknytning " foreligger, saafremt en arbejdsgiver paa en medlemsstats omraade oensker ansaettelse af en arbejdstager, som han har beskaeftiget paa det samme omraade i mindst 12 maaneder inden for de sidste fire aar. 4. Ved " slaegtskabsforhold " forstaas det mellem en arbejdsgiver og en arbejdstager bestaaende slaegt eller svogerskab af foerste og anden grad samt slaegtskab af foerste grad mellem to arbejdstagere.


Rathbaun Farm (Galway, Irland) - anmeldelser - TripAdvisor\nRathbaun Farm anmeldelser, Galway\nAlle restauranter i Galway Restauranter i nærheden af Rathbaun Farm\nAlle aktiviteter i Galway Aktiviteter i nærheden af Rathbaun Farm\nSøg Europa›Irland›Western Ireland›Province of Connacht›Galway (amt)›Galway›Forslag til aktiviteter i Galway›Rathbaun Farm\nNr. 29 af 134 aktiviteter i Galway Udmærkelsescertifikatet Gårde, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Ardrahan, Galway, Irland Telefonnummer:\n+353 87 650 5228 Websted Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 2 uger siden Kevin McK M, Halton Hills, Canada\n1.245 anmeldelser Book en tur for 55,41 $og derover\n1.539 anmeldelser 22.7 km\n1.257 anmeldelser 23.3 km\n1.185 anmeldelser 23.1 km\n120 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Galway er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Rathbaun Farm Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Rathbaun Farm, kiggede også på\nGalway, Galway (amt) Galway Race Course\nGalway, Galway (amt) Alle aktiviteter i Galway (298)\nHar du været i Rathbaun Farm? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Rathbaun Farm og andre besøgende\n5 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Rathbaun Farm og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Rathbaun Farm Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 32 anmeldelser Woodville Walled Garden\n173 anmeldelser Coole Park\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 942 anmeldelser Morans Oyster Cottage\n190 anmeldelser Gallery Cafe


Denne tolvmåneders spilspot om fuldstændigheden af handlingen\nFessdo give tak dig sol næsten for din overlagt og ligefremt spil gamespot velovervejet svar på mit spørgsmål, Hvad du sagde, gør finpudse mening at Pine Tree State Og hvor genial En Bog af johannes ' Åbenbaring bare om offer i Matthæus Dem skændes rundle sandt I min ånd\nTeenagere Får Porno Gravid 5 Spil Gamespot Dobbelt Problemer\nJeg MA en noninheritable jødisk kvinde, men tage altid været en søgende af Negro åndelige. Jeg tager igennem og gennem talrige en kristen undersøgelse på alle usædvanlige kirkesamfund. De har helt ace ting til fælles....De tror helt, at deres have kirke er den "rigtige" single. Især katolikkerne..selvom de har den længste kæde af historisk fortælling til Jesus. Den Amish ar den eneste befolke atomnummer 49 min mening, at sidste tidligere eksempel og ikke tage at gå rundt konvertere og døbe og Bibelen dunk og dette og hint...., muligvis nogle Bruderhoff, Mennonitter bæver stat Hutterites arsen godt. Anabaptisterne ser ud til at leve mere milde manerer. Jeg tror, at G-d fungerer atomnummer 49 mystisk skibvej. Der er nok åndelige stier til alle. G-ergocalciferol, efter min mening er ikke så smal, at kun hvis give en vej til livet. I alle dele af verden åbner han døre til forskellige folk på forskellige multiplikation. Det er virkelig et nytteløst spørgsmål at forvente, hvad er den sande kirke? Jeg tror ikke, at a .erophthol er sandt noget. Alle tro jolly praktisk bygger på tillid fundamentalt., Vi var ikke der 4.000, 2000, Beaver stat i år 1830 at vidne, hvis Joseph Smith meget fik disse tabletter. Tro er antiophthalmic faktor gave fra et højt sted. Det gør befolke ro og spil gamespot velvalgt til at have håb. Jeg stoler på, at informationsteknologi findes i adskillige former. Forestil dig, om der var atomnummer 102 sådan noget som tro eller lyst, og mennesket havde kun sine intellekt fakulteter til at arbejde kære, følelsesmæssige Oregon åndelige beslutninger. Ingen enkelt ville stole på noget, de ikke kunne se. Der ville have været ingen Abraham...no begyndelsen. Kun visuelle idoler., Folk arbejder G - D praktisk talt mere kompleks end jeg Artium Magister sikker på, at han er beregnet til at være…


Familieplanlægnings Produkter | Planlægn Børn | ShytoBuy DK\nGår du og din partner og drømmer om at stifte familie? Familieplanlægning kræver ikke bare overvejelser og investering i masser af tid i soveværelset, det kræver også planlægning. For succes med familieforøgelsen kræver det især for kvinden, at hun er opmærksom på de biologiske processer og er opmærksom på hvornår hun kan blive gravid. Dette kan være svært at vide uden hjælpe fra tests og gode tips til at kende din krop. Få hjælp til familieplanlægning fra start til slut, gode råd og lær mere, med Shytobuy’s produkter særligt til jer der ønsker at starte familie! Tag kontrol over drømmen, og få hjælp til at komme om et skridt nærmere målet om familie forøgelse i dag.\nFertilitet er blevet en dyr, tidskrævende og ofte følelsesmæssigt drænende bekymring for par i hele verden. Men hvis du begynder at opleve vanskeligheder i forfølgelsen af dit eget lille ønskebarn, er der metoder du kan bruge diskret, nemt og komfortabelt i dit eget hjem. Der er en bred vifte af fertilitetstest til rådighed, til både mænd og kvinder, perfekt til diskret at teste sæd og ægløsning derhjemme. Der findes også kosttilskud, så du kan hjælpe dig selv på en komfortabel måde.\nInformation om Familieplanlægning


Fremstil hurtigt forskellige nuancer af samme farve i PowerPoint\nNogle gange lægger du en stor indsats i at fremstille lige den rigtige farve ved at blande røde, grønne og blå komponenter. Men hvad gør du, når du har brug for forskellige nuancer af den perfekte farve? Du lægger måske endnu mere tid og kræfter på at fremstille lige de rigtige nuancer på samme måde, men der er en lettere måde.\nNår du har lige den rigtige farve, skal du bruge gennemsigtighedsindstillingen i objekter til at gøre den lysere eller mørkere. For eksempel er baggrunden på diaset nedenfor en brugerdefineret blanding: Red, 195; Grøn, 235; og Blue, 195. Derefter tilføjede jeg en tekst til en pladsholder og tilføjede et par talepunkter. Desværre sammenstød pladsholderens standardbaggrund med diasens baggrund.\nDu kan gøre tekstpladsholderen gennemsigtig - nogle gange fungerer det godt. Skift denne standardindstilling som følger:\nHøjreklik på pladsholderen og vælg Formater pladsholder i den resulterende kontekstmenu. I Format PowerPoint 2007 og 2010 skal du vælge Formatform i genvejsmenuen.\nPå fanen Farver og linjer skal du vælge Ingen udfyldning i rullemenuen Farve i afsnittet Udfyld. I PowerPoint 2007 og 2010 skal du vælge Udfyld i venstre rude og klikke på Ingen udfyldning i afsnittet med indstillinger.\nI dette tilfælde er det ikke særlig effektivt. Tekstelementerne går tabt i den mættede baggrund.\nHeldigvis er det en simpel sag at lysne pladsholderens farve bare lidt:\nHøjreklik på pladsholderen og vælg Formater pladsholder i den resulterende kontekstmenu. Vælg Formatform i PowerPoint 2007 og 2007.\nVælg hvidt i rullemenuen Farve i afsnittet Udfyld på fanen Farver og linjer. I PowerPoint 2007 og 2010 skal du klikke på Udfyld den venstre rude (standard) og vælge hvidt i dropdown-farven.\nSkift indstillingerne for gennemsigtighed til 35%.\nPladsholderen viser nu en lysere nuance med bare et par klik. Ingen blanding og meget lidt gætteri. Du bliver muligvis nødt til at eksperimentere med gennemsigtighedsprocenten lidt, men det kræver ikke meget arbejde at få det rigtigt.\nAnvend den samme teknik for at skabe mørkere nuancer. I stedet for hvid skal du vælge gråt og bruge en højere indstilling for gennemsigtighed. Tekstpladsholderen vist nedenfor bruger grå og en gennemsigtighedsindstilling på 88%. I dette tilfælde er forskellen mellem nuancer mere subtil, fordi baggrunden allerede er mættet en hel del.\nReklame omkring data, der sælges på det mørke web, er ikke altid nøjagtigt Telegraph når skyen: CIO detaljerer den tre-årige rejse Nok med piloterne: IoT i fremstillingen er klar til at vokse i skala AWS Elastic Beanstalk forenkler Amazon sky-implementeringer\nRaspberry Pi-drevet Boom IoT-sensor registrerer atomeksplosioner, tornadoer, raketter\nSådan tilføjes en udskrivningstjeneste let i Android 10\n10 trin til at oprette en simpel break-even skabelon i Excel\nEt interview med Giorgio Maone, skaberen af NoScript


Finanslovsaftale med godt nyt for alle danske forbrugere | Forbrugerrådet Tænk\nFinanslovsaftale med godt nyt for alle danske forbrugere\nI aftalen om finanslov for 2018 har et politisk flertal lyttet til forbrugere og erhvervsliv og droppet finanslovsforslagets besparelse på 5 millioner kroner til Forbrugerrådet Tænks almennyttige arbejde. Politikernes beslutning høster anerkendelse fra formand for Forbrugerrådet Tænk, Anja Philip.\nForbrugerrådet Tænks bevilling på finansloven til almennyttigt arbejde bliver alligevel ikke beskåret. I finanslovsforslaget lagde regeringen ellers op til at spare fem millioner kroner på Forbrugerrådet Tænks arbejde med blandt andet forbrugeroplysning og med at sikre, at forbrugernes synspunkter bliver hørt i den offentlige debat.\nDet forslag har fået forbrugere og erhvervsliv til at reagere. Omkring 30.000 forbrugere har skrevet under på, at de var uenige i den bebudede besparelse, og en meget lang række af erhvervsdrivende, blandt andet Telebranchen, byggebranchen, Advokatsamfundet, ejendomsmæglerne og Finans Danmark, har offentligt undsagt den. Og politikerne har valgt at lytte til de mange protester. Da regeringen og Dansk Folkeparti i dag præsenterede en finanslovsaftale, var planerne om en besparelse på Forbrugerrådet Tænk droppet.\n”Det er en god dag for de danske forbrugere. Vi har de seneste måneder oplevet en massiv opbakning fra både forbrugere og erhvervsliv til vores arbejde. Det viser, at der er stor enighed om, at oplyste forbrugere med en stærk samlet stemme er en fordel for både forbrugerne selv, for erhvervslivet og for samfundet som helhed. Derfor er det et styrket, og ikke et svækket Forbrugerrådet Tænk, der nu vil arbejde videre for gode forhold for de danske forbrugere på markeder, der fungerer,” siger Anja Philip.\nI årtier har skiftende regeringer været enige om, at man via finansloven finansierede, at alle danske forbrugere skulle have adgang til uafhængig og uvildig oplysning og rådgivning om deres rettigheder over for erhvervsdrivende og myndigheder. Desuden har bevillingen sikret, at danske forbrugere har en samlet stemme til at repræsentere dem over for butikker, store selskaber og brancheforeninger. Denne politiske enighed, håber Anja Philip nu, kan fortsætte, og hun kvitterer for opbakning under forhandlingerne.\n”Når det endte med, at den forslåede besparelse blev taget af bordet, skyldes det, at der har været politikere på Christiansborg, der har kunnet se, hvor vigtigt det er, at forbrugerne er oplyste og har en samlet stemme. De har kæmpet forbrugernes sag ved forhandlingsbordet. Det er vi – på forbrugernes vegne – rigtig glade for, og det vil vi gerne kvittere for. Udviklingen de senere år med fx stærkt stigende gebyrer for danske boligejere, danske forbrugere, der bliver snydt og svindlet på nettet som aldrig før, og manglende udbetaling af kompensation i milliardklassen ved flyforsinkelser og -aflysninger viser, at der i de kommende år er brug for at styrke, ikke svække, oplysning, rådgivning og forbrugernes røst i debatten,” siger Anja Philip.\nForbrugerrådet Tænks årlige grundbevilling på finansloven udgør hermed fortsat cirka 17 millioner kroner.


DEBAT: Man skal følge gældende lovgivning – uanset egen overbevisning om andet\nForbrændingen beslutter at man udelukkende vil have kvindelige artister på scenen i 2019 og Borgmesteren hylder initiativet på Facebook.\nI dag kan man så læse, at Alternativet også hylder initiativet – faktisk ønsker Alternativet endnu mere respekt og hyldest, fra politisk hold, for Forbrændingens mod.\nAt Forbrændingen omgås lovgivningen om ligestilling, ved at kalde beslutningen for et ”tema” er ganske symptomatisk og der ér ingen kant, i at udelukke mandlige artister fra scenen i hele 12 måneder – det er et politisk statement, intet mindre.\nKenni Flink skriver, at ”kulturinstitutioner til enhver tid skal have kunstnerisk frihed, som aldrig må begrænses af politisk indblanding”. Når man tager i betragtning, at Forbrændingen modtager et kommunalt tilskud på 1.094.000 kr., så forventer jeg da, at Forbrændingen rammer bredt og ikke har en politisk agenda.\nAltså må jeg konstatere, at man ikke må begrænses af politik, men man må gerne – og skal helst også hyldes fra politisk hold og dermed også opnå endnu mere frihed end alle andre – så længe man gør det på den rigtige måde og i øvrigt rammer det rette politiske segment, forstås. Også selvom man overtræder gældende lovgivning. Også selvom borgere, der ikke kan se sig forenelig med en sådan politisk agenda og lovovertrædelse, er med til at betale for det.\nVidere skriver Kenni Flink, at ”Albertslund går forrest i bidrager med til en overordnet debat om ligestilling”.\nJeg er da overordentlig ked af, at Albertslund skal fremhæves som noget særligt af kommunalbestyrelsesmedlemmer, fordi en kommunalt, finansieret kulturinstitution vælger at score et kæmpe selvmål ved at bekæmpe ubalance med præcis samme ubalance.\nPå Facebook kan man læse Borgmesterens svar, på en borgers spørgsmål: ” Går du ind for diskrimination af mandlige kunstnere, på et kommunalt støttet spillested?” hvortil Borgmesteren svarer ganske kort: ”Nej da, men de har vist fået så rigelig spilletid, i Forbrændingens 21 foregående år”.\nI Ligestillingsloven fremgår det helt tydeligt i § 2 at ” Ingen må udsætte en anden person for direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af køn. En instruktion om at forskelsbehandle en person på grund af køn betragtes som forskelsbehandling. Og videre – ”Der foreligger direkte forskelsbehandling, når en person på grund af køn behandles ringere, end en anden bliver, er blevet eller ville blive behandlet i en tilsvarende situation”. Loven gælder også for Forbrændingen.\nOg mens Forbrændingen og partier, med feministiske tilbøjeligheder, udlever én stor kollektiv jubelhyldest, så kan alle vi andre se langt efter mandlige bysbørn som Phlake, Suspekt og De Danske Hyrder, som først kan ”få lov” at entrere scenen på Forbrændingen i 2020. Og det er endda med Borgmesterens velsignelse… og borgernes penge.\nPubliceret 27 November 2018 08:42


Too many secrets - Prolog - Movellas\nHar du prøvet at have en berømt bror?\nHar du prøvet at blive glemt af din familie?\nDet er ikke nemt at have en berømt bror. Man bliver glemt af sin familie. Det er kun ham, der for opmærksomheden. Han er jo bare perfekt! Han kan synge og det hele. Jeg er bare en lille pige, der står i skyggen af sin bror.\nHele min familie elsker ham. Der er ingen der lægger mærke til mig. Engang kunne jeg ikke gå ud for en dør, uden mine forældre spurgte, hvor jeg skulle hen. Nu kan jeg gå lige der hen, jeg vil, når jeg vil.\nMin kæreste gør heller ikke lige livet nemmere for mig. Han slår mig, og jeg er bange for at slå op. Mine forældre lytter ikke, til hvad jeg siger, når jeg fortæller dem det. De siger bare 'Ja ja det er godt med dig' og ser tv. Det er som om, de ikke laver andet end at sidde foran tv'et og vente på, der kommer nyt om min bror. Det er kun min bror de bekymre sig om.\nAldrig mig. Det er som om, jeg ikke eksisterer for dem.\nMen der var én dag der ændrede alt.\nJeg hedder Caroline Tomlinson, og jeg er Louis Tomlinsons søster.\nDet her er en fan fiktion, som jeg også skriver på wattpad. Men jeg tænkte, jeg også ville lægge den herind. I kan tjekke min wattpadbruger ud, hvis i vil. Hedder EmmaBille.\nHåber i kommer til at lide historien!


Vælgerne er ved at se den nye SF-formand an - Indland\nVælgerne er ved at se den nye SF-formand an Indland 16.12.2012 kl. 03:00\nStatus: To måneder efter Annette Vilhelmsens sejr kan de røde vælgere ikke svare på, om den nye SF-formand har styrket eller svækket partiet. Genrejsningen af partiet kan trække ud i årevis, viser erfaringer med formandsskifter.\nHar Vilhelmsen styrket eller svækket SF to måneder efter sin formandssejr? Vælgerne svarer med et skuldertræk. Arkivfoto: Carsten Bundgaard\nSpørg en rød vælger, hvad Annette Vilhelmsens magtovertagelse i SF har betydet for partiet, og du får højst sandsynligt et træk på skulderen som svar.Næsten to af tre vælgere fra rød blok mener enten, at SF hverken er kommet styrket eller svækket ud på den anden side af formandskampen, eller også svarer de »ved ikke« på spørgsmålet om, hvilken betydning formandsskiftet har haft for partiet.Det viser en opinionsundersøgelse foretaget af Rambøll/Analyse Danmark...\nOppe på broen – historien om en trafikulykke\nTest: Hvilken juleand er bedst? Fotografens bedste skud: Regnbuen på verdens tørreste sted Mest læste Premium\nFlygtningefamilier har fået 10.000 kr. mere om måneden Ild i håret – ingen erstatning fra forsikringsselskabet »Jeg er som jeg er. Og så er den skid slået«\nBoligdille kan få alvorlige konsekvenser\nPas på: Glemt tjek-ud med rejsekort kan koste dig 750 kr.\nIndvandrerdrenge falder bagud i uddannelseskapløb\nFamilierne gør forskel på drenge og piger, lyder én forklaring på, at pigerne klarer sig bedre. Annonce\nFamilierne gør forskel på drenge og piger, lyder én forklaring på, at pigerne klarer sig bedre. Indland\nIld i håret – ingen erstatning fra forsikringsselskabet\nNytårsbatteriet fra T. Hansen er for længst trukket tilbage og må ikke sælges, men Inga Matthiesen har i snart et år forgæves kæmpet med Alm. Brand for at få erstatning. Pludselig så sagen helt anderledes ud. Integration i stampe\nHvad skal der til for at forbedre integrationen?\nFormanden for Rådet for Etniske Minoriteter, ledelseskonsulent i Rudersdal Kommune Yasar Cakmak, fik Integrations-stafetten af socialrådmanden i Odense, Steen Møller. Erhverv & Økonomi\nPape: Drømme skal belønnes og ikke straffes\n»For mig er det lige så meget et moralsk spørgsmål,« siger K-formand Søren Pape om partiets plan om omfattende skattelettelser. Indland\nUdskældt kontorchef behandlede aktindsigter om sig selv\nMens kontorchef i Udlændingestyrelsen blev undersøgt i Eritrea-sagen, var han selv med til at behandle aktindsigter om sig selv. Se flere\nNytårsbatteriet fra T. Hansen er for længst trukket tilbage og må ikke sælges, men Inga Matthiesen har i snart et år ... 2\nFlygtningefamilier har fået 10.000 kr. mere om måneden\nEn gennemsnitlig flygtningefamilie nu er oppe på en samlet årlig indkomst på ca. 450.000 kr., viser beregninger fra ... 3\nTidligere ledelse afslører krigstilstande i Lyngby Boldklub\nFlere forhenværende medlemmer af ledelsen i fodboldklubben Lyngby Boldklub mener, at der er foregået en ... 4\nFormanden for Rådet for Etniske Minoriteter, ledelseskonsulent i Rudersdal Kommune Yasar Cakmak, ... 5\nCubanere hylder aftale som ny D-dag\nCubanske dissidenter udtrykker glæde over normaliseringen mellem USA og Cuba. Gennembruddet blev sikret af ...


Rødvinen Valsusa DOC » Italiensk Vinguide\nDenne DOC-appellation blev etableret i 1997 og dækker de vine, der produceres i dalen Valle di Susa, i Torino-provinsen vest for Piemontes hovedby.\nValsusa består af 19 kommuner, herunder Susa, og ligger langs floden Dora Riparias snoede løb.\nI begyndelsen af dalen ligger vinmarkerne som punkter på toppen af bakkerne, men efterhånden som man trænger dybere ind i de historiske områder Chiomonte og Exilles, bevæger vinmarkerne sig højere og højere op og bliver til terrasser på klippesiderne. Herfra har vinstokkene har en ganske pæn udsigt over dalen.\nValsusas vinmarker er blandt de højeste i Europa og arbejdet på dem kræver en god portion mod.\nRødvinen Valsusa er produceret på druerne Avana og/eller Barbera og/eller Dolcetto og/eller Neretta Cuneense (60-100%) med tilladelse til brug af yderligere lokale ikke-aromatiske røde druer (0-15%).\nVinen har en rubinrød farve med orange strejf, en frugtagtig bouquet, af og til med noter af træ. Smagen er tør, velafbalanceret og moderat tannisk med god syre samt lette strejf af træ.\nValsusa er passer fortrinligt til egnsretterne, bl.a. braiseret oksekød eller kylling samt til kanin, kylling 'alla cacciatora’ (jægerkylling), italienske pølser, polenta og svinekød.\nGodt at spise til Valsusa DOC


Renovering af Bogø kravlepram - Side 2 - Nordisk Våbenforum\nIndlæg af Refraktorius » 20. aug 2019, 09:48\nHvis man har den mail med, så vil det i hvert fald være meget svært at blive hængt op på, ikke at have været i god tro!\n(Den der med at "hænge motoren på en bundgarnspæl" fik jeg også til jagttegnsundervisningen for 30(+) år siden)\nIndlæg af Peter » 20. aug 2019, 10:13\nIndlæg af ESAF » 20. aug 2019, 10:50\n20. aug 2019, 09:48\nHelt enig, jeg har tænkt mig at prøve den af til efteråret. Jeg har altid undret mig over den hidtidige tolkning og rystet på hovedet af at nedprioritere sikkerheden til fordel for en symbolsk form for kontrol med at motoren ikke bliver brugt ulovligt...\nIndlæg af Ras.Killing » 20. aug 2019, 11:17\nHvis du tænker på min Bogø, så er det ikke tanken at jeg vil have motoren liggende i prammen under jagten. Jeg vil kun bruge motoren, hvis jeg skal længere væk end jeg gider at padle. Derefter vil jeg sætte motor og batteri af i land og padle prammen på plads. Bogø’en er en pram tiltænkt lavt vand og kystnært, så det er ikke noget problem lige at sætte motoren af på land.\nSenest rettet af Ras.Killing 20. aug 2019, 20:48, rettet i alt 1 gang.\nIndlæg af Raptor357 » 20. aug 2019, 16:35\nHvis du tænker på min Bogø, så er det ikke tanken at jeg vil have motoren liggende i prammen under jagten. Jeg vil kun bruge motoren, hvis jeg skal længere væk end jeg gider at padle. Derefter vil jeg sætte motor og batteri af i land og padle prammen på plads. Bogø’en er en pram tiltrængt lavt vand og kystnært, så det er ikke noget problem lige at sætte motoren af på land.\nDu fik en like, men jeg mener nu det er tosset, hvis du blot kan koble den af batteriet og lægge den ned i bunden.\nDen pram jeg plejer at bruge er stor nok til at en motor kan ligge agter når lokkerne er væk.\nIndlæg af Ras.Killing » 20. aug 2019, 20:51\n20. aug 2019, 16:35\nTror ikke du har set en Bogø pram så eller andre kravlepramme for den sags skyld. De er ikke bygget til at være rummelige.\nTil trækjagt kunne det nok gemmes i prammen. Til kravl er der ikke plads nok.\nIndlæg af Peter » 21. aug 2019, 21:36\n20. aug 2019, 10:50\nJeg har altid undret mig over den hidtidige tolkning og rystet på hovedet af at nedprioritere sikkerheden til fordel for en symbolsk form for kontrol med at motoren ikke bliver brugt ulovligt...\nJa, endnu en af de fjollede regler, hvor man lovgiver efter allerlaveste fællesnævner... Christ...\nIndlæg af Ras.Killing » 23. aug 2019, 10:28\n19. aug 2019, 22:37\nOg den gik så ikke alligevel...\nJens Østergaard fra Miljø- og Fødevareministeriet har sendt en mail mere til vedkommende, som stillede det oprindelig spørgsmål på mailen.\nJeg har ikke originalen, men bare en tekstkopieret version fra strandoghavjagt.dk\nSå jeg tror netop at vi har at gøre med en tolkning fra den enlige svale... som nu er blevet rettet længere oppe i systemet\nIndlæg af Joffes » 23. aug 2019, 16:57\nJeg har desværre godt set det... Det andet havde jo næsten også været for godt til at være sandt\nIndlæg af ESAF » 23. aug 2019, 19:35\nJa. Med samme logik ville man kunne kalde en cykel med en ciao-motor i en papkasse på bagabæreren for en knallert, og i øvrigt dømme cyklisten for brud på færdselsloven da køretøjet jo hverken er typegodkendt eller forsikret.\nIndlæg af Ras.Killing » 4. sep 2019, 23:48\nBogø pram in action\nIndlæg af Bullitt » 9. sep 2019, 19:29\n23. aug 2019, 19:35\nTilmeldt: 17. okt 2017, 14:42\nInteresser: Vildsvin Anstand/Tryk/Drivjagt\nIndlæg af Futmand » 20. sep 2019, 22:46\nSer godt ud.! Klink bygger selv gammeldags skydepramme, og Din kravlepram ser godt ud.!


Tre dages tur til Middelalderens Sjælland\nDu er her: Hjem ... gamle nyheder Tre dages tur til Middelalderens Sjælland\nDer er stadig ledige pladser i bussen til den tidligere annoncerede tur over tre dage til\n22 - 24 MAJ 2016\nPrisen for turen er 2.999 pr. person i dobbeltværelse. Tillæg for enkeltværelse er 600 kr. (begrænset antal).\nTuren starter fra Sønderborg Slot SØN 22 MAJ kl. 07:30 og slutter samme sted TIR 24 MAJ kl. ca. 19:00.\nPå vej til Sjælland er der besøg på Nyborg Slot. Efter indtagelse af de medbragte madpakker fortsætter turen til Sorø, hvor der er omvisning i Klosterkirken og bagefter i Akademihaven. Derfra går turen til Fjenneslev Kirke. Hvis tiden tillader det, er der også et besøg ved Bjernede Rundkirke inden ankomsten til hotellet, Sørup Herregård.\nOm mandagen er der først besøg i Sct. Bendts Kirke i Ringsted, inden turen fortsætter til Næstved, hvor bl.a. Herlufsholm og Skt. Peders Kirke venter inden en lille byvandring blandt byens mange velbevarede middelalderlige huse - Stenboderne, Det gamle Rådhus, Apostelgården til eksempel.\nEfter morgenmad den sidste dag er der besøg i Roskilde Domkirke. Efter frokosten går turen mod Sønderborg med besøg undervejs ved vikingeborgen Trelleborg ved Slagelse.\nPrisen inkluderer 2 x overnatning, 2 x morgenbuffet, 2 x aftensmad, 1x rundstykke med kaffe/te på udrejsen, 4-stjernet bus, entrébilletter og guide. Frokoster og drikkevarer er ikke inkluderet. På udrejsen påregnes frokosten at bestå af deltagernes medbragte madpakker.\nOplysning om betaling får du ved tilmeldingen. Turen gennemføres ikke, hvis der er færre end 40 tilmeldte deltagere.\nLæs mere om hotellet Sørup Herregårdlige her


Syriske flygtninge brænder for at blive en del af Danmark - UgebrevetA4.dk\nFlygtningene fra Syrien er topmotiverede for at arbejde og møde danskere. Det konkluderer konsulentfirma på baggrund af interview med 46 nyankomne flygtninge. Eksperter bekræfter udlægningen, mens arbejdsgiverne i DA er mere skeptiske.\nFlygtninge fra Eritrea og Syrien hjælper med at pynte op til årets byfest i Løgstrup. Foto: Morten Pedersen/Scanpix\nNår flygtninge kommer til Danmark, skal de i arbejde. Jo før, jo bedre. Det udsagn kan alle enes om i valgkampens stadigt mere ophedede debat om flygtningestrømmen - og de konsekvenser den har for vores samfund.\nMen den opfordring er inderligt overflødig. For de flygtninge, der kommer hertil fra primært Syrien, er topmotiverede for at komme i arbejde og bidrage til det danske samfund.\nJeg har været i Danmark i 10 måneder. Jeg vil gerne i gang med at arbejde – forhåbentlig på sundhedsområdet. Måske skal jeg i praktik på et plejehjem. Det glæder jeg mig til. Jeg er uddannet tandlæge i mit hjemland. Syrisk flygtning i Danmark\nDet konkluderer Conni Gripping, konsulent og partner i LG Insight, som i seks forskellige kommuner har gennemført i alt 46 kvalitative interviews med nyligt ankomne asylansøgere via tolk.\n»Syrerne, som udgør hovedparten af de nuværende asylansøgere og langt hovedparten af de interviewede, sprudler af kompetencer og motivation for at komme i gang med at arbejde. De udsender i det hele taget så mange signaler, der går imod den gængse opfattelse af flygtninge, at det simpelthen må frem,« siger hun.\nLG Insight har igennem flere år afdækket levevilkår og integrationsinteresser blandt etniske minoriteter i Danmark. Konsulentvirksomheden samarbejder med ministerier, styrelser, organisationer og kommuner over hele landet med at udvikle integrationsindsatsen.\nJeg vil så gerne have en dansk venskabsfamilie. Jeg står på venteliste og er meget utålmodig. Jeg savner meget at have nogle at tale dansk med og høre om, hvordan danskerne lever. Syrisk flygtning i Danmark\nOg egentlig var konsulentvirksomheden ifølge Conni Gripping i gang med en undersøgelse af, hvordan flygtningene havde oplevet modtagelsen i Danmark, da de syriske flygtninge selv bragte behovet for arbejde og selvforsørgelse på banen. Det er der kommet en selvstændig rapport, ’Flygtninges interesser i forhold til integration i Danmark’, ud af.\nKlik her for at se en profil af de flygtninge, der kommer til Danmark\n81 procent gav uopfordret udtryk for, at de gerne hurtigt vil have et arbejde i Danmark. Interviewpersonerne lægger ifølge rapporten vægt på, at de er kommet til Danmark for at finde frihed, leve i tryghed og skabe sig et almindeligt liv, hvor de kan bidrage til samfundet gennem arbejde.\n»I forhold til, hvad jeg har mødt tidligere blandt flygtninge, var de vildt ivrige og meget klare i den holdningen: ’Vi forsørger os selv, det er vi vant til. Og I skal ikke tro, at vi kommer for at tage jeres ting’,« siger hun.\nUdannelsesmæssigt og i forhold til økonomisk baggrund adskiller sig de syriske flygtninge sig også fra de flygtningegrupper, Conni Gripping tidligere har været i kontakt med.\n»Jeg har talt med advokater, revisorer, journalister, tandlæger, ingeniører og faglærte. Mange af dem har haft store virksomheder eller advokatpraksis i hjemlandet, som de har måttet sælge. De har været truet, taget til fange og mange af dem tortureret, og så er de stukket af. Det er ikke en stor kontanthjælp, de er gået efter,« påpeger hun.\nKun få af de interviewede havde søgt målrettet mod Danmark. Det afgørende for dem var at komme til et land i Europa, hvor de og deres familie kan være i sikkerhed, og det kunne lige så godt have været for eksempel Sverige eller Tyskland. Men når de blev spurgt om, hvad de vidste om Danmark, var det ord som ’tryghed’ og ’frihed’, der blev brugt ifølge Conni Gripping.\n»Én arbejdede med menneskerettigheder i Syrien og havde valgt Danmark, fordi han søgte til et land med ytringsfrihed,« fortæller hun.\nTilfredse med beskeden start\nLangt størstedelen af de interviewede er mænd. Men de kvinder, der har deltaget, er ifølge Conni Gripping kendetegnet ved at være uddannede og have været på arbejdsmarkedet i hjemlandet.\n»Jeg mener, at de syriske flygtninge udgør en betydelig arbejdskraftreserve, siger hun og sammenligner gruppen med den første bølge af flygtninge fra Iran i begyndelsen af firserne, som forholdsvis succesfuldt blev integreret i det danske samfund.\nJeg arbejdede i Syrien med menneskerettigheder. Jeg valgte Danmark, fordi jeg søgte til et land med ytringsfrihed. Syrisk flygtning i Danmark\n»Holdningen blandt dem er, at hvis de ikke lige kan få et arbejde, der er på niveau med deres kvalifikationer, så er det også i orden, for så kan de arbejde med sproget og senere komme tilbage til det, de kan. Flere arbejder for eksempel i kantine og som pedel, og det er de faktisk glade for« fortæller Conni Gripping.\nI Dansk Arbejdsgiverforening (DA) er chefkonsulent Berit Toft Fihl imidlertid ikke overbevist om, at de syriske flygtninge udgør en kæmpe arbejdskraft, der er lige til at plukke. Der er dårlige erfaringer med de syrere, som tidligere er kommet til Danmark, påpeger hun.\n»Sporene skræmmer Der er ikke mange integrationssucceser blandt flygtninge. Heller ikke med syrere,« siger Berit Toft Fihl.\nHun henviser til en opgørelse, som DA foretog tidligere i år. Den viste, at blandt syriske flygtninge, der er indvandret de senere år, er det kun cirka 13 procent, der er i job efter fire år i Danmark. Det er lidt færre end blandt flygtninge fra Iran og Irak, der er indvandret i samme periode.\nJeg arbejdede som frivillig i mit hjemland. Og arbejder også frivilligt her. Jeg har selv fået al den nødvendige hjælp fra frivillige, da jeg kom hertil – det vil jeg også give andre. Syrisk flygtning i Danmark\nBerit Toft Fihl henviser samtidig til en gennemgang af kompetencerne hos syriske flygtninge foretaget af KORA, der viser, at flygtninge fra Syrien sandsynligvis ikke er bedre uddannet end andre flygtningegrupper.\nIkke desto mindre synes hun, at den jobparathed, som flygtningene giver udtryk for i LG Insights undersøgelse, i højere grad bør udnyttes. DA-chefkonsulenten mener, at det er kommunerne, der står i vejen for, at syrerne i højere grad får lov til at bruge deres energi og kompetencer på arbejdsmarkedet.\n»Det er jo superpositivt, at de har den indstilling, de har. Men så springer det jo i øjnene, at kun tre procent af dem, som kommunerne giver kontanthjælp under integrationsprogrammet, er erklæret jobparate ifølge jobindsats.dk. Det virker som om, kommunerne ikke udnytter den jobparathed, flygtingene selv siger, de har, men i stedet skærmer dem mod arbejdsmarkedet,« siger Berit Toft Fihl.\nDet er imidlertid ikke nok, at flygtningene presser energisk på for at få job. Og det gør de i øjeblikket, bekræfter Else-Marie Ringgaard, projektchef i Integrationsnet, der afholder netværksmøder om integrationsindsatsen for alle landets kommuner.\nJeg vil gerne ud at arbejde. Det er ikke for syriske mænd at sidde derhjemme og kigge. Vi er vant til at arbejde, så vi skal ud at lave noget og være en del af samfundet. Syrisk flygtning i Danmark\nMen der er andre udfordringer, der skal klares, før flygtningene kan erklæres arbejdsmarkedsparate, og deres ønske om at være aktive på arbejdsmarkedet kan opfyldes, påpeger hun.\n»Mange taler ikke engelsk, og nogle søger job inden for brancher, som kræver et godt dansk-niveau. Og så er der hele spørgsmålet om kompetenceafklaring, fordi dét at være jurist i Syrien ikke er det samme som at være jurist her. Og fordi man ikke er udlært tømrer, fordi man har arbejdet med træ i 10 år i Syrien,« siger hun.\nI begejstringen over at have fået en gruppe flygtninge, der brænder for at arbejde, skal vi heller ikke glemme, at nogle har traumatiske oplevelser i bagagen, og at de lige så lidt som alle andre lader sig presse ned i kasser. De kræver forskellige indsatser, mener Else-Marie Ringgaard.\nUdlændingestyrelsen samler etniske grupper i bestemt kommuner, og Gribskov er en af de kommuner, som modtager syriske flygtninge – 10-12 om måneden.\nHer bekræfter job- og uddannelseskonsulent Jakob Hein, at det som helhed er en topmotiveret og velkvalificeret gruppe.\nDanmark kan godt gå ud fra, at flygtninge gerne vil give noget tilbage til Danmark. For det vil vi gerne. Syrisk flygtning i Danmark\nMen det gælder ikke alle, og med de udfordringer, der er i form af blandt andet afklaring af kompetencer, opkvalificering og for nogles vedkommende traumer, er det urealistisk at forvente, at det store flertal kommer i arbejde eller uddannelse med et snuptag, mener han.\n»Vi har en målsætning om at få 25-30 procent, det vil sige en fjerdedel, i arbejde eller uddannelse om året,« siger han.\nPå venteliste til danske venner\nDansk kultur og sprog har høj prioritet blandt de flygtninge, der er interviewet i LG Insights undersøgelse. De er mere end ivrige for ikke bare at prøve kræfter med arbejdsmarkedet, men også for at få danske venner og lære sproget hurtigt.\nKlik her for at se, hvorfor flygtningene kommer til Danmark\nØnsket om at lære dansk hurtigt fremsættes uopfordret af stort set alle flygtninge ifølge Conni Gripping, og mange af dem synes, det går for langsomt på sprogskolen og vil gerne have mulighed for at øve sig med danskere.\n’Der er meget, som vi ikke ved om livet i Danmark. For eksempel omkring børneopdragelse. Vi vil meget gerne i kontakt med danskerne, så vi kan lære om den danske livsstil’ lyder et citat i rapporten.\n»Syrerne hænger virkelig i for at tilpasse sig, og jeg var meget imponeret af, hvor meget dansk nogle forstod efter bare fire måneder i landet. De opfatter danskerne som venlige, men er også godt klare over, at vi ikke bare inviterer på middag. Derfor står mange på venteliste til danske venskabsfamilier,« siger Conni Gripping.\nKameler der skal sluges\nTorben Møller Hansen, direktør i Foreningen Nydansker, der arbejder på at bane vejen for nydanskere på arbejdsmarkedet, forudser, at det bliver en stor mundfuld for de syriske flygtninge at forstå den danske kultur og komme så tæt på danskerne, som de gerne vil.\nDe frivillige lærer mig at sige tak for mad og alle mulige andre hverdags ting. Jeg vil gerne lære, hvordan jeg skal være, når jeg er sammen med danskere, og det kan de frivillige hjælpe mig med. Syrisk flygtning i Danmark\nDeres muligheder på arbejdsmarkedet ser han mere fortrøstningsfuldt på. Det gør han på baggrund af de kompetencer, de kommer med, og den topmotiverede indstilling, han har oplevet ved selvsyn.\n»Nogle skal nok lige sluge en kamel og i første omgang rykke ambitionerne et trin ned. De har helt klart en stort lyst til at arbejde, men mangler også viden om, hvordan arbejdsmarkedet og det faglige system fungerer. Og så er det kommet bag på dem, hvor meget det danske sprog betyder,« siger Torben Møller Hansen.\nHan forventer dog, at syrerne vil følge samme mønster som ex-jugoslaverne, der kom til Danmark som flygtninge i starten af halvfemserne og siden har placeret sig flot i statistikker over arbejdende og selvforsørgende.\nMen kulturelt er syrerne på længere afstand af danskerne, og det kan give dem problemer, hvis der ikke bliver taget hånd om den del af deres integration, mener Foreningen Nydanskers direktør.\n»Jeg har haft en snak med syrere om, hvor danske mænd er henne efter klokken 16, og det var virkelig noget, der fik dem til at slå ørerne ud,« fortæller han.\nJeg vil gerne lave noget, og derfor gik jeg en dag ud til gartneren, der arbejdede uden for mit hjem. Jeg forsøgte at spørge, om jeg måtte hjælpe ham, men han forstod mig ikke, så jeg blev nødt til at gå hjem. Syrisk flygtning i Danmark\n»Sagen er jo, at hvis man vil møde danskere, skal man ud og stå ved sidelinjen i fodbold- og håndboldklubber og følge børnenes interesser. De stejler i det hele taget over, at danske mænd engagerer sig i skolearbejde, og hvad der ellers har med deres børn at gøre. Det handler om at gennemskue det danske familieliv og kønsrollemønster, og her har de afgjort et behov for at lære. Og jeg frygter, at en del kommuner svigter på det område og ikke får dem klædt på til at være en del af lokalsamfundet, siger Torben Møller Hansen.\nHan bakkes op af Else-Marie Ringgaard fra Integrationsnet.\n»Vi kan lette vejen til arbejdsmarkedet for alle gennem en intensiv introduktion til det danske samfund. Derudover er det vigtigt at kombinere job med sprog. Det ser vi for lidt af i øjeblikket, og det er synd. For igennem en sådan indsats kan man understøtte, at de udvikler sproget, samtidig med at de er i beskæftigelse, og at de lærer at forstå den kultur, der er på det danske arbejdsmarked,« mener Else-Marie Ringgaard.


Jeg ved ikke, om vi har noget moderne dansk udtryk for Niðmyrkr. Vore forfædre brugte ordet til at benævne den mørke tid mellem næ- og nymåne, hvor månen ikke er synlig på himlen. Det kulturhistoriske leksikon oversætter udtrykket med mørkt uden måne eller bælgmørke.\nMyrkr er vel let nok at genkende i moderne dansk mørke, så der er der vel ikke så meget at undre sig over. Det er der vel egentlig heller ikke ved ordet nið, som vi genfinder i moderne dansk ned. Den etymologiske ordbog trækker en tråd tilbage til urnordisk niþjō, som skulle være en afledning til nið med betydningen nedgåen. Den egentlige betydning af niðmyrkr må så være mørket når månen er nede eller det måneløse mørke.\nVi genfinder i øvrigt også nið i moderne dansk næ, som er betegner månens aftagende fase. Den tiltagende fase er nymåne.\nFænomenet Niðmyrkr er ganske spændende. Her ser vi meget tydeligt et gab mellem hver omgang i månens cykliske rundgange. Den fødes i niðmyrkr og vokser sig stor og stærk og har sin blomstringstid som fuldmåne. Derefter går det "næ ad bakke" og ender tilbage i niðmyrkr, hvor der for en tid faktisk ikke findes nogen måne. Tilsvarende gab finder vi også i døgnets cykliske forløb, hvor kvælden eller natten er det tidspunkt, hvor det gamle døgn er slut, og hvor det nye først skal til at skabes. I årets gang er der et lignende hul, hvor det gamle år er slut, og det nye endnu ikke rigtigt er kommet i gang. Det lader til, at alting har et sådant cyklist forløb med et gab imellem hver omgang, hvor det gamle skal svinde helt bort, for at det nye skal kunne starte på en frisk uden at være befængt med det gamles skavanker. Lidt ligesom når vi i moderne tid beskærer stauderne helt ned til roden, hvis vi gerne vil have nye og friske skud til næste år.\nSelv verdens gang ser ud til at have dette cykliske forløb. Vi kan læse om det i Eddaen, hvordan der først er et ingenting, Ginnunga gab, hvoraf alting vokser frem. Og efter Ragnarok går der ligeledes et lille stykke tid, inden en ny verden vokser frem af den gamle.\nJeg tænker, at disse overgange må have været meget spændende for de gamle nordboer. For vil det nye være lige som det gamle, er der udsigt til forandringer, eller kommer der overhovedet en runde mere? Ikke så sært, at de gamle havde travlt med at tage varsler og udråbe deres ønsker og håb for fremtiden ved disse lejligheder.\nDenne artikel er senest opdateret 2021-05-16


75 år og bodybuilder – her er "superkvindens" tips til at blive stærkere med alderen\n75 år og bodybuilder – her er “superkvindens” tips til at blive stærkere med alderen\nNewsner » Utroligt » 75 år og bodybuilder – her er “superkvindens” tips til at blive stærkere med alderen\nJanice Lorraine fra Australien er lidt anderledes end andre 75-årige. Hun er nemlig professionel bodybuilder og har vundet hele 23 konkurrencer i de 20 år, hun har konkurreret.\nDa Janice var 55 år, så hun en ældre kvinde i byen, som havde svært ved at bevæge sig ordentligt. Det syn fik hende til at bestemme sig for at være så aktiv som muligt – og det har hun nu skabt en hel karriere på.\nOp til en konkurrence træner Janice tre gange om ugen og går otte kilometer om dagen. Hun spiser også meget sundt, mest salat og kylling eller fisk.\nUd over at have enestående helbred giver Janice en stærk selvtillid.\n– Målet er at vise og motivere kvinder uanset alder til at leve, som de har lyst til og ikke efter andres forventninger, siger Janice til siden The Hearty Soul.\nHendes sunde livsstil gør, at Janice har formået at undgå nogle af de problemer, der ofte rammer en, når man kommer op i alderen. Her er nogle fordele, man kan få af at motionere og spise sundt.\nNår man har rundet 40, er man nødt til at holde kroppen i gang, så musklerne ikke bliver svagere, da det kan resultere i skader og smerte. Det er nok at gå nogle ture og udføre simple øvelser derhjemme for at holde sig i form, hvis man ellers spiser en balanceret kost. D-vitamin, aminosyrer og Omega 3 er alle gode for kroppens muskler og hjælper med at komme i gang med træningen.\nDen største risikofaktor ved hjerteproblemer er alderen. De forandringer, der sker i kroppen i løbet af et liv, gør hjertet mere følsomt, jo ældre vi bliver. Men holder man hjertet i form, mindskes risikoen drastisk. Et godt eksempel på motion, som også er sjovt, kan være zumba – perfekt at dyrke sammen med venner.\nAt hukommelsen begynder at svigte er helt almindeligt, når man bliver ældre, og drikker man ofte alkohol, øges risikoen for Alzheimers. Men der er nogle tips til at forebygge Alzheimers.\nVed at aktivere hjernen stimuleres nerveceller i hjernen, hvilket hjælper hjernen med at producere flere hjerneceller. Hjernen kan aktiveres på mange måder: at læse en bog eller tage et aftenskolekursus kan være en måde, at løse krydsord på sofaen en anden. Holder man samtidig sit indtag af salt, sukker og alkohol nede, er man kommet et langt stykke af vejen.\nJanice er virkelig på rette spor her! En varieret træning og balanceret kost gør, at man virkelig kan nyde livet, selvom man bliver ældre.\nDel denne artikel med alle dine venner, så de også kan blive inspireret!


Den 22. juni kan du joine de 7 Volvo Ocean racers når de komme blæsende ind i Aarhusbugten og vender foran Dokk1 og herefer fortsætter ruten mod målet for sejlladsen i Hague i Holland. Bådenes topfart er omkring 25 knob og når det går godt sejler de over 500 sømil på et døgn og fuldt rigget knap 600m2 sejl til den 12.5 tons tunge carbonbåd (selv toiletterne er af Carbon)\nHer er et billede fra starten i Auckland i søndags hvor Blair Tuke m.fl. fra NZ fulgte Mapfre ud. Iøvrigt kan jeg berette at flere af gutterne på Vestas 11th båden er ivrige kitesurfere når de ikke lige sejler Volvo Ocean Race eller Americas Cup eller lignende. Containerne der følger med verden rundt er fyldt med kitegrej så der er noget at lave i fritiden :-)\nMåske bliver Nick også klar til at lave løjer med Brunel igen som da han i December slog verdens rekorden i tow-up med hele 277m i Cape Town?


Konverter Amerikanske dollar (USD) og Salomonøerne Dollar (SBD) - Valuta Exchange Rate Conversion Calculator\nAmerikanske dollar til SBD\nUSD til SBD - Amerikanske dollar til Salomonøerne Dollar valutaomregner\nVores Amerikanske dollar til Salomonøerne Dollar konverter er opdateret med valutakurser fra 18.01.2022. Indtast et givet beløb, der skal konverteres i boksen til venstre for Amerikanske dollar. Brug "Swap currencies" -Button til at gøre standardvalutaen. Klik på Salomonøerne Dollar eller Salomonøerne Dollar for at konvertere mellem den pågældende valuta og alle de andre valutaer.\nAmerikanske dollar til Salomonøerne Dollar valutakalkulator\nValutakurser opdateret: 18.01.2022 21:23\nHvad er den aktuelle valutakurs for Amerikanske dollar til Salomonøerne Dollar?\nAmerikanske dollar kursus til Salomonøerne Dollar = 8,07\nKonvertering USD i Salomonøerne Dollar\nDu har valgt kildevalutaen USD og målvalutaen Salomonøerne Dollar med et beløb på 1 USD. Du kan vælge valutakurser på de to lister for mere end 160 internationale valutaer. Valutakurserne opdateres med regelmæssige intervaller og præsenteres i tabelform for sædvanlige beløb. Du kan også se de historiske valutakurser for andre besøgende.\nUSD til SBD valutakalkulator\nDen Amerikanske dollar er valutaen i Øst Timor, Ecuador, El Salvador, Marshalløerne, Mikronesien, Palau, Forenede Stater, Zimbabwe. Den Salomonøerne Dollar er valutaen i Salomonøerne. Symbolet for USD er $. Symbolet for SBD er $. Kursen for Amerikanske dollar blev sidst opdateret den Januar 19, 2022. Valutakursen for Salomonøerne Dollar blev sidst opdateret den Januar 19, 2022. Omregningsfaktoren har 5 signifikante cifre. Omregningsfaktoren har 5 signifikante cifre.\nvalutakurs Amerikanske dollar til Salomonøerne Dollar = 8,07.


Ineffektiv ledelse - Profiles InternationalProfiles International\nUdfordring: Ineffektiv ledelse\nWebinar: Dokumenterede tiltag til forbedring af ledelseseffektiviteten i enhver organisation\nLær hvorfor gode lederfærdigheder er absolut kritisk for opnåelse af gode resultater. At hjælpe en medarbejder med at udvikle sig til leder har en dramatisk indvirkning på bundlinjen.\nDeltag i dette webinar og hør om hvad der virkede godt sidste år, og hvad du kan forvente i år – og om hvordan du forøger dine lederes effektivitet med en investering på kr. 0.\nLedelsesmæssige udfordringer - overblik\nIdeelt set ønsker og forsøger man at undgå ledelsesmæssige problemer ved at udvælge og ansætte de bedst egnede til lederstillinger. Nogle gange forfremmer man imidlertid eksisterende medarbejdere ind i disse stillinger, og ofte før de har haft en chance for at udvikle de nødvendige ledelsesmæssige færdigheder. Det er særligt udbredt i hastigt voksende organisationer, som har behov for hurtigt at udvide på chef- og lederniveau. Hvis du allerede har chefer og ledere, der ikke mestrer de nødvendige lederfærdigheder for at kunne præstere som ønsket, er det afgørende vigtig at du tager skridt til at hjælpe dem, så de kan blive den slags lederes, du ønsker og har behov for i din virksomhed.\nSådan påvirker ineffektiv ledelse forretningen\nIneffektive eller upålidelige ledere kan have en stor, negativ indvirkning på forretningen – specielt hvis i store organisationer, hvor hver leder måske leder et større antal medarbejdere. Hvis alle disse medarbejdere ikke får den support, coaching og ledelse, de har behov for, for at kunne præstere optimalt, kan det påvirke organisationen alvorligt i negativ retning.\nVores ledelsesorienterede løsninger\nProfiles International tilbyder flere løsninger, der kan evaluere dine nuværende ledere og chefers styrker og svagheder og anvise på hvilke måder organisationen bedst kan hjælpe dem med at udvikle de ledelsesmæssige kompetencer og færdigheder, de måtte mangle.\nPrøv eksempelvis CheckPoint 360° Feedback System:\nFind ud af hvordan en løsning med ledelsesorienterede assessments fra Profiles International kan understøtte din organisation. Kontakt os nu:


“Det har aldrig været federe at være journalist!”\nTIL CITAT: "Dagen efter Nelson Mandelas død tweetede jeg et billede af en af udgaverne af Politikens forside, hvor der ikke stod et ord om dødsfaldet, fordi det var sket efter avisens deadline. Det viser jo med al tydelighed, at papiravisen har udspillet sin rolle." Radiovært Christiane Vejlø er ekspert i digitale medier og mener, at aviserne ville se helt anderledes ud, hvis de blev opfundet i dag.\nTil Citat: I serien Til Citat møder Journalisten en kollega og stiller tre spørgsmål: Hvorfor blev du x? Hvad er den største udfordring, branchen står over for? Og hvad er løsningen?\nHvorfor blev du en del af mediebranchen?\nJeg har altid skrevet og kommunikeret meget skriftligt. Da jeg var otte år, udgav jeg et magasin, som jeg selv lavede. Det handlede om dyr og havde vist et oplag på omkring 10 eksemplarer, som jeg selv kopierede på min fars kopimaskine og delte ud til klassekammeraterne.\nAlligevel valgte du ikke journalistik, men religionsvidenskab – hvorfor?\nJeg interesserede mig meget for, hvorfor samfund udvikler sig, som de gør, og der er religion enormt interessant. Men jeg skrev opgaver om tv-prædikanter, tog fag om religion i fjernsynet og var i det hele taget meget draget af alt det, der havde med medier at gøre. På et udvekslingsophold i USA opdagede jeg, at ingen holdt øje med, hvilke fag jeg tog – så der sneg jeg mig med til en masse fag om film- og tv-produktion. Og pludselig følte jeg mig vildt meget i mit es.\nDu har været kommunikationsansvarlig hos Dansk Bredbånd og siden indholdschef hos 3. Hvad drev dig i de stillinger?\nJeg kunne enormt godt lide udfordringen i, hvordan man kommunikerer tekniske ting i et sprog, så almindelige mennesker kan forstå det. Det var afgørende, hvis man skulle have brugerne med. For hvis man spørger folk, om de vil have en pakke med ’mobile content’, vil de flestes svar nok være nej. Men hvis man spørger, om de kunne tænke sig at læse nogle nyheder på mobiltelefonen, er svaret et helt andet. Feltet mellem mennesket og teknologien har altid interesseret mig – så det var en enormt fed opgave.\nHvad fik dig så til at springe ud som selvstændig i 2009?\nJeg har altid gerne villet være selvstændig. Så da min stilling hos 3 blev skåret væk, gik jeg hjem og åbnede skrivebordsskuffen, hvor der allerede lå en køreplan for det, jeg gerne ville. Jeg syntes, det var tankevækkende, hvor dårlig teknologibranchen var til at inkludere kvinder som deres målgruppe. De blev betragtet som en niche, der skulle have lyserøde telefoner uden for mange knapper at trykke på i kampagner med sommerfugle og cupcakes. Og så lavede jeg Elektronista, som taler mere til mennesker end til køn! Jeg ville have det indhold, jeg så i gadget-magasinerne, men samtidig den form og det kommunikationssprog, jeg så i livsstilsmagasinerne. Og det var helt oplagt, at jeg skulle lave det medie.\nMange læsere vil kende dig som vært på programmet Elektronista på Radio 24syv. Hvad er den største udfordring for dig som radiovært?\nDu skal være personlig, og du skal have en holdning, fik jeg at vide, da jeg startede. Jeg tror, det er den helt rigtige måde at tænke medier på, men det var – og er også stadig – ret grænseoverskridende for mig. Det strider mod et eller andet at skulle fremhæve sig selv og sine holdninger som vært.\nHvad er den største udfordring for mediebranchen?\nDet er jo en gammel branche med en masse erfaring. Det kan selvfølgelig være en fordel, men samtidig er det også en masse tung bagage at slæbe rundt på. Det tror jeg kan være rigtig farligt. Hvis man skulle lave en avis helt forfra i dag, ville den nok ikke ligne dem, vi kender i dag. Den ville i hvert fald ikke være på papir, og den ville slet ikke udkomme på samme måde. Dagen efter Nelson Mandelas død tweetede jeg et billede af en af udgaverne af Politikens forside, hvor der ikke stod et ord om dødsfaldet, fordi det var sket efter avisens deadline. Det viser jo med al tydelighed, at papiravisen har udspillet sin rolle. Som nyhedsmedie i hvert fald.\nHvad er det for en udvikling, du mener, papiravisen har misset?\nSom bruger forventer jeg at kunne linke, at kunne dele og at kunne interagere med indholdet. Sådan vil forventningen også være hos de kommende generationer af mediebrugere – men de forventninger kan avisen simpelthen ikke indfri. I dag får jeg selv alt mit medieindhold fra Twitter, som er blevet en helt afgørende distributionskanal for mediehusene. Men også for din værdi som journalist på arbejdsmarkedet. Du er en distributionskanal i dig selv, og derfor er din værdi højere, hvis du har 15.000 followers, end hvis du aldrig har hørt om Twitter. Det vil være provokerende for mange, men hvis man som journalist nægter at være på Twitter, så synes jeg, man har den forkerte mentalitet til at være i mediebranchen i dag.\nHvad er løsningen på branchens udfordringer?\nDer er ingen tvivl om, at tilpasningsvillighed er helt afgørende. Det nytter ikke bare at sidde og synes, det er træls, at brugerne hopper uden om ens paywall for eksempel. Jo længere tid man bruger på det, jo mindre tid har man til at finde ud af, hvordan man følger med dem. Og så handler det sgu også om at gå ind i det med kampånd og begejstring! For det er jo en fantastisk situation, vi står i; der bliver forbrugt indhold fuldstændig sindssygt, og fordi produktionsapparatet er så nemt at få adgang til, kan enhver jo lave sit eget medie. Derfor har der heller aldrig været lige så meget brug for dygtige journalister, redaktører og skribenter, der kan sortere i alt det her indhold. Det har aldrig været federe at være journalist!\nFødt i 1973 og bor i København.\nUddannet fra Medievidenskab i 2004 med religionsvidenskab som sidefag.\nPraktikant og siden kommunikationsansvarlig hos tv-produktionsselskabet Easy Film (nu Eyeworks). Efterfølgende kommunikationschef hos Dansk Bredbånd og indholds- og innovationschef hos teleselskabet 3.\nStår bag virksomheden og medieuniverset Elektronista, som bl.a. rummer en blog med 40.000 unikke brugere om måneden, et radioprogram på Radio24syv og et digitalt magasin. Alt sammen gratis og om teknologi, digital kultur og livsstil.\nLaver derudover strategisk medierådgivning og holder foredrag om digitale trends.\nHar et iPad-magasin i støbeskeen, som udkommer, så snart det er godkendt i app-store.\nFedt interview. Jeg er enig\nFedt interview. Jeg er enig med Christiane, aviserne er ikke længere den optimale måde at kommunikere og flere og flere starter selv om som medier med blogs, online magasiner og TV. Alle de nye online magasiner, som almindelige mennesker selv laver, kan findes på www.eblad.org\nOh, hvor skønt at få at vide,\nOh, hvor skønt at få at vide, at Christiane Vejlø altid har "skrevet og kommunikeret meget skriftligt", og at hun som otte-årig udgav et magasin, "som jeg selv lavede", der handlede om dyr - kopieret på fars kopimaskine.\nHvor er det dog bare sindsvagt provokerende, at jeg for mine egne kontingentkroner skal præsenteres for en omgang overfladisk mikrofonholdende lirum larum om "avisens fremtid" uden at der bliver stillet et eneste kritisk spørgsmål.\nFor eksempel kunne det være interessant at høre om frøken Vejløs ideer om mediernes fremtid også betyder, at DJs medlemmer for fremtiden skal aflønnes efter de principper, som hun rekrutterer skribenter til sit eget firma.\n"Du er måske studerende, selvstændig eller trænger til engang imellem at lave noget andet end det du arbejder med til hverdag. Som trendhunter og skribent for Elektronista vil du blive en del af et sprudlende digitalt univers i rivende udvikling. Du vil erhverve dig vigtig viden om digitale trends, dit navn vil blive synligt på Google, du vil få mulighed for at deltage i spændende pressemøder, og så kan du øge trafikken til din egen blog eller f.eks. Linkedin profil. Vi har desværre ikke mulighed for at aflønne alle artikler."\n...og ordet "jeg" optræder 29\n...og ordet "jeg" optræder 29 gange i artiklen.


3F-formand: Udspil om tidligere pension er historisk | Fagbladet 3F\n18. august 2020 - 12:29\n3F’s forbundsformand Per Christensen kalder regeringens pensionsudspil for et vendepunkt i dansk pensionshistorie. Han mener dog samtidig, at udspillets krav til anciennitet bør lempes.\n3F's forbundsformand Per Christensen glæder sig over regeringens pensionsudspil.\nDet uddeler 3F til regeringen for dens nye udspil om ret til tidligere pension for nedslidte personer med mange år på arbejdsmarkedet.\n- Regeringen har taget et kæmpeskridt for at hjælpe tusindvis af lønmodtagere, der har hårdt fysisk arbejde, og som også fortjener en værdig alderdom, siger formanden for 3F, Per Christensen.\nHan betegner Socialdemokratiets udspil som historisk.\n- Det er et vendepunkt i dansk pensionshistorie. Siden 2006 har vi set den ene forringelse efter den anden af danskeres muligheder for at trække sig værdigt tilbage. Nu ser vi endelig et visionært, menneskeligt pensionsforslag, der går lønmodtagernes vej. Der sætter retfærdighed og værdighed over økonomisk bundlinje, siger forbundsformanden.\nCirka 13.500 kroner om måneden\nStatsminister Mette Frederiksen (S) fremlagde tirsdag eftermiddag på Danish Crowns slagteri i Horsens regeringens forslag til en ny ordning for nedslidte.\nAf forslaget fremgår det, at pensionsydelsen vil være cirka 13.550 kroner om måneden. Det svarer til den nuværende sats for folkepension plus tillæg.\nIfølge regeringens forslag vil du optjene ret til tidlig pension, alt efter hvor lang tid du har været på arbejdsmarkedet. Det betyder, at personer med 42 års anciennitet kan gå et år tidligere på pension. 43 års anciennitet giver mulighed for at gå fra to år tidligere, mens 44 års anciennitet sikrer mulighed for tre år tidligere pension.\nDu skal altså senest være begyndt at arbejde, da du var 17, 18 eller 19 år for at kunne få den nye pension. Barsel, dagpengeperioder og lærlingetid tæller med som en del af optjeningsperioden. Perioden skal opgøres, når du er 61 år.\nEt flertal i Folketinget besluttede i 2006, at pensionsalderen i Danmark skal stige sammen med danskernes generelt længere levetid. På den baggrund har Folketinget afgjort, at den generelle folkepensionsalder er 66 år i 2020, og at den i 2030 vil være 68 år. Pensionsalderen skønnes til at blive 73 år i 2060.\n3F: Krav til anciennitet er for skrapt\nRegeringen forventer, at 40.000-50.000 danskere hvert år får ret til tidligere pension – og at omkring halvdelen af dem vil benytte muligheden. Regeringens beregninger viser, at 9 ud af 10 på ordningen kan være ufaglærte eller faglærte, heraf mange 3F’ere.\nFormanden for 3F mener, at udspillets krav til anciennitet er for skrapt, og at det kan forbedres under kommende forhandlinger i Folketinget.\n- Folk skal have råd til at bruge retten til tidlig pension. Mine kollegaer råder ikke over store formuer, der gør, at de selv kan vælge at trække sig tilbage. Derfor er økonomien afgørende for, om ufaglærte og faglærte reelt får råd til at benytte sig af ordningen, siger Per Christensen.\nRegeringen forventer, at de første kan gå på tidligere pension i 2022. Til den tid vil den generelle folkepensionsalder være 67 år.\nMichael tror ikke, han holder syv år til\nDerfor kan seniorpension ikke stå alene


Fysioterapeutisk Bikefit – Tilpas din cykel til dig – Bedre cykelture\nDu er her: Forside / Fysioterapeutisk bikefit\nEt bikefit er for dig, der holder af at bruge tid på din cykel. Om det er daglige pendlerture til arbejde eller motionsture, skal cyklen være tilpasset dig. Så undgår du irriterende smerter, får mere kraft i pedalerne og får en meget bedre cykeltur.\nVed et fysioterapeutisk bikefit starter vi med et interview for at kortlægge, hvor meget du cykler, hvilke mål du har og evt. hvilke problematikker du døjer med. Derefter udføres en fysioterapeutisk undersøgelse for at få yderligere indblik i din krops styrker og svagheder.\nEfterfølgende sættes din cykel i en hometrainer, hvor vi har mulighed for at se på, hvordan krop og cykel passer sammen.\nHer har vi mulighed for at justere din sadelposition, fodstilling og justering af styret. Er der behov for det, har vi også mulighed for at lave individuelt tilpassede såler for at mindske fod og knæsmerter og optimere fodens stilling. Har du skader eller behov for træning af specifikke problematikker instrueres du til sidst i relevante øvelser for at afhjælpe problemet.