Totalomkostninger. Praktisk vejledning til offentlige indkøbere - PDF\nDownload "Totalomkostninger. Praktisk vejledning til offentlige indkøbere"\nKirsten Bertha Kjær\n1 Totalomkostninger Praktisk vejledning til offentlige indkøbere November 2016\n2 Totalomkostninger Praktisk vejledning til offentlige indkøbere Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Carl Jacobsens Vej Valby Tlf.: Online ISBN: Vejledningen er udarbejdet af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen November 2016 Version 1.2\n3 Indhold Kapitel 1 Overblik over vejledningens indhold... 4 Kapitel 2 Totalomkostninger Formålet med at bruge totaløkonomiske principper Hvilke omkostninger kan være relevante? Gode råd om brug af totaløkonomiske principper Kapitel 3 Dialog før udbuddet Dialog med leverandører Udbudslovens rammer for dialogen Overvejelser om anvendelse af totalomkostninger i forlængelse af dialogen Kapitel 4 Totaløkonomi igennem mindstekrav Mindstekrav til anskaffelsen De udbudsretlige rammer for brug af mindstekrav Kapitel 5 Indkøb af samlet ydelse Samlet indkøb af anskaffelse og tilknyttede serviceydelser Funktionskrav kan give gode rammer for at sikre totaløkonomien Kapitel 6 Evaluering og tildeling Den praktiske opgørelse af totalomkostningerne Totalomkostninger som økonomisk kriterium i tilbudsevalueringen Totaløkonomiske hensyn som en del af de kvalitative kriterier Kapitel 7 Kontraktstyring Opfølgning og kontrol Sanktionsmuligheder Bilag 1 Opgørelse af nutidsværdier af fremtidige betalinger... 32\n4 SIDE 4 KAPITEL 1 OVERBLIK OVER VEJLEDNINGENS INDHOLD Kapitel 1 Overblik over vejledningens indhold Boks 1.1 Hvad er nyt? Denne vejledning er en opdatering af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vejledning Totalomkostninger i udbud fra På baggrund af udbudslovens vedtagelse er vejledningen blevet ændret med opdaterede henvisninger til den relevante lovgivning. I relation til opgørelsen af totalomkostninger er den opdaterede vejledning imidlertid ikke forskellig fra vejledningen. Vejledningen vil på et senere tidspunkt blive udvidet til også at omfatte livscyklusomkostninger i udbud. I offentlige indkøb kan det mange gange være en fordel at lave en helhedsbetragtning, så man kan sikre, at et indkøb er omkostningseffektivt set over hele brugsperioden. Det kan blandt andet gøres ved at bruge totaløkonomiske principper. Det indebærer, at der ud over anskaffelsesprisen også ses på omkostningerne i brugsperioden. Anskaffelsesprisen udgør ofte kun en begrænset del af de samlede omkostninger. Når omkostningerne i brugsperioden udgør en betydelig andel af de samlede omkostninger, kan det derfor være en fordel at lave en helhedsbetragtning, så man kan få den løsning, som samlet set er mest fordelagtig set over hele brugsperioden. Totalomkostningerne 1 er betegnelsen for summen af anskaffelsesprisen og udgifterne i brugsperioden. Det omfatter alle omkostninger ved at anskaffe, råde over og bruge et produkt i den tidsperiode, man råder over produktet. Omkostningerne i brugsperioden kan fx omfatte udgifter til fragt, ibrugtagning, energiforbrug, service, drift og vedligeholdelse m.v. Opgørelser af totalomkostninger er relevante, når der er tale om udgifter til både anskaffelse og efterfølgende brug. Det kan være tilfældet ved udbud af både varekøb og bygge- og anlægsopgaver. Ved tjenesteydelser sker der normalt ikke en anskaffelse, men kun betaling for brug af tjenesteydelsen i perioden. Der er derfor typisk heller ikke behov for at opgøre totalomkostninger ved tjenesteydelser 2. I denne vejledning gennemgås, hvordan totalomkostninger kan vurderes og opgøres, og hvilke overvejelser ordregivere bør gøre sig i den forbindelse. Fokus i vejledningen er derfor især på 1 Totalomkostninger omtales ofte som TCO, der er en forkortelse af det engelske begreb for totalomkostninger (Total Cost of Ownership). 2 I nogle tilfælde kan der ved tjenesteydelser være forskellige løsningsmuligheder, som kan have betydning for tidsforbruget hos ordregivers egne medarbejdere eller for indkøb af materiel til brug for udførelsen af tjenesteydelsen. Når der i disse tilfælde kan være betydelige forskelle i de tilhørende omkostninger ved forskellige løsninger, er det også relevant at overveje eller opgøre de totale omkostninger ved de forskellige løsninger.\n5 SIDE 5 TOTALOMKOSTNINGER de principper og bestemmelser i udbudsloven, som har betydning for anvendelsen af totaløkonomiske principper i udbud. De mere generelle principper og regler, som gælder for alle udbud, er således ikke en del af denne vejledning. I kapitel 2 ses der nærmere på, hvornår og hvorfor det kan være relevant at inddrage totalomkostninger i de offentlige indkøb. Desuden gennemgås, hvilke typer af omkostninger der kan medtages i opgørelser af totalomkostninger. Totaløkonomiske principper kan inddrages i udbud på flere forskellige tidspunkter og flere forskellige måder. En oversigt over hovedindholdet i vejledningens kapitel 3-6 og de forskellige muligheder for at inddrage totaløkonomiske principper i udbud fremgår af følgende figur. Figuren illustrerer, i hvilke konkrete situationer det især kan være relevant at overveje bestemte måder at bruge totaløkonomiske principper i udbud. Der vil ofte kunne være flere muligheder, og det er selvfølgelig helt op til ordregiverne at vurdere, hvad der er mest hensigtsmæssigt i det konkrete udbud. Boks 1.2 Totaløkonomiske principper i udbud Før et udbud er det ofte en god idé at undersøge, om det er relevant og muligt at inddrage totalomkostninger i anskaffelsen. Det afhænger især af, om anskaffelsen omhandler en ydelse, hvor der både er omkostninger til selve anskaffelsen og yderligere omkostninger i brugsperioden. Det afhænger også af, om det i praksis er muligt at opgøre omkostningerne. I de fleste tilfælde kan det undersøges i en dialog med især leverandørerne på området. Læs mere om dialog før udbuddet i kapitel 3. I selve udbuddet kan hensynet til totalomkostningerne varetages på forskellige måder. I nogle tilfælde kan hensyn til totaløkonomien sikres ved at stille mindstekrav til anskaffelsen. Mindstekravene kan omhandle de forhold, som afføder omkostninger i brugsperioden. Denne model kan især være relevant at overveje, når de væsentligste omkostninger i brugsperioden er koncentreret på nogle få omkostningsposter. Et eksempel kunne være et mindstekrav vedrørende et produkts energiforbrug. Læs mere om varetagelse af hensyn til totaløkonomien gennem mindstekrav i kapitel 4.\n6 SIDE 6 KAPITEL 1 OVERBLIK OVER VEJLEDNINGENS INDHOLD En anden mulighed er at efterspørge en samlet ydelse, som omfatter udgifter til både anskaffelse og brug i en bestemt periode. Denne mulighed kan overvejes, når tilbudsgiverne konkret er i stand til at levere både produktet og tilhørende tjenesteydelser i brugsperioden. Ved at efterspørge en sådan samlet ydelse bliver det op til tilbudsgiverne at sammensætte tilbud med de laveste totalomkostninger. Der er allerede en række eksempler på bygge- og anlægsområdet, hvor der efterspørges den samlede ydelse om opførelse og drift af bygninger i offentligeprivate partnerskaber (OPP). Denne model vil også være mulig at anvende ved vareindkøbskontrakter. Læs mere om dette i kapitel 5. En tredje mulighed er at bruge totaløkonomiske principper i tilbudsevalueringen. Det kan gøres på to forskellige måder. Den ene måde er, at ordregiveren opgør totalomkostningerne, og at denne opgørelse bruges som det økonomiske kriterium i evalueringen af tilbuddene. Det forudsætter, at der kan laves en konkret opgørelse af totalomkostningerne. Den anden måde er at inddrage totaløkonomiske hensyn i kvalitetskriterier i tilbudsevalueringen. Læs mere om totalomkostninger i tilbudsevalueringer i kapitel 6. I nogle tilfælde vil opgørelsen af totalomkostningerne være baseret på oplysninger, som det alene er leverandørerne, der har viden om for deres egne produkter. I disse tilfælde kan der indsættes bestemmelser i kontrakten om overholdelse af det, som leverandøren har oplyst, og der kan også laves bestemmelser om, hvad der skal ske, hvis det ikke overholdes. Læs mere om bestemmelser om totalomkostninger i kontrakter i kapitel 7. Som det fremgår ovenfor, vedrører totalomkostningerne for en anskaffelse alene omkostningerne i brugsperioden. Opgørelser af totalomkostninger adskiller sig derfor fra opgørelser af livscyklusomkostninger, hvor der også kan medtages omkostninger, der ligger uden for ejerens brugsperiode, samt indirekte omkostninger mht. fx klimapåvirkning og miljøbelastning m.v. Endelig indeholder vejledningen et kort bilag om, hvordan man i opgørelser af totalomkostninger kan opgøre nutidsværdier af fremtidige betalinger.\n7 SIDE 7 TOTALOMKOSTNINGER Kapitel 2 Totalomkostninger I dette kapitel ses der nærmere på, hvornår og hvorfor det kan være relevant at bruge totaløkonomiske principper i offentlige indkøb. Desuden gennemgås, hvilke typer af omkostninger der kan medtages i opgørelser af totalomkostningerne. 2.1 Formålet med at bruge totaløkonomiske principper Når en offentlig myndighed skal anskaffe et produkt, hvor der både er udgifter til selve indkøbet og til den efterfølgende brug, er det relevant at overveje, hvilken af flere mulige løsninger der er den billigste set over hele brugsperioden. Det er illustreret i følgende figur. Figur 2.1 Illustration af totalomkostninger Omkostninger i brugsperioden Omkostninger i brugsperioden Anskaffelsespris Mulighed A Anskaffelsespris Mulighed B Figur 2.1 illustrerer det overordnede formål med at bruge totaløkonomiske principper. Totalomkostningerne udgøres af den samlede søjle, dvs. både anskaffelsen, som udgør den røde andel, og omkostningerne i brugsperioden, som udgøres af den lyseblå del. Som det fremgår af figuren, er det ikke altid produktet med den laveste anskaffelsespris, som har de laveste totalomkostninger set over brugsperioden. Der kan derfor være god økonomi i at lægge vægt på totalomkostningerne. Boks 2.1 Totalomkostninger Totalomkostningerne er summen af anskaffelsesprisen og nettoudgifterne i brugsperioden. Det omfatter alle nettoomkostninger ved at anskaffe, råde over, bruge og afhænde et produkt. Det kan især være relevant at se på totaløkonomien, når omkostningerne i brugsperioden udgør en stor andel af totalomkostningerne. Det gælder fx for bygninger, hvor driftsomkostningerne udgør procent af bygningens totaløkonomi set over en 50-årig periode. 3 Det 3 Jf. Erhvervs- og Byggestyrelsen: Bedste Praksis-manual om totaløkonomi (Oktober 2009), s. 8.\n8 SIDE 8 KAPITEL 2 TOTALOMKOSTNINGER gælder også for en række forskellige produkter, fx et engangsprodukt som inkontinensbleer, hvor kun 12 procent af totalomkostningerne går til indkøbet og 88 procent til arbejdstid. 4 Totaløkonomiske principper bruges først og fremmest for at få den bedste økonomi set over hele brugsperioden. Men der kan nogle gange også være andre fordele eller sidegevinster, og totaløkonomiske principper kan desuden være et vigtigt element i et løbende fokus på, hvordan man kan udvikle og effektivisere den offentlige opgavevaretagelse. En sidegevinst kan i nogle tilfælde være, at der bliver indkøbt produkter med højere kvalitet, når produkter med højere anskaffelsespris, men lavere totalomkostninger, også kommer i betragtning, jf. figur 2.1 ovenfor. Bedre kvalitet kan være i form af bedre materialer i anskaffelsen, men det kan også være i form af fx bedre indeklima, forbedringer i funktionalitet eller løsninger med færre driftsstop. Bedre kvalitet vil på alle disse områder kunne give afledte virkninger i form af større tilfredshed hos medarbejdere og brugere. Der kan ofte også være andre indirekte eller afledte virkninger af at bruge totaløkonomiske principper. Anvendelse af totaløkonomiske principper kan i nogle tilfælde føre til, at der vælges en ny løsning, som kan give mere selvhjulpne brugere, og det kan måske give besparelser på andre områder i den offentlige sektor. Ud over de økonomiske virkninger kan en anden virkning af at bruge totaløkonomiske principper også være, at der vælges mere bæredygtige løsninger, når energi-, vand- og materialebesparende løsninger i højere grad kommer i betragtning. En mere udbredt brug af bæredygtige løsninger kan have positive virkninger for klimaet og miljøet. 2.2 Hvilke omkostninger kan være relevante? Den følgende tabel indeholder en oversigt over forskellige typer af omkostninger ved anskaffelsen og i brugsperioden, som kan indgå i opgørelser af totalomkostninger. Tabel 2.1 Forskellige typer af omkostningsposter, som kan indgå i totalomkostningerne Omkostning Vedr. Tidspunkt Type Indkøbspris for produkt Indkøb Anskaffelsestidspunkt Engangsudgift Omkostninger knyttet til anskaffelsen Brug Anskaffelsestidspunkt Engangsudgift Omkostninger ved at skifte leverandør/ ny løsning Brug Anskaffelsestidspunkt Engangsudgift Omkostninger ved at eje eller råde over produkt Brug Brugsperioden Løbende Forbrugsafhængige omkostninger Brug Brugsperioden Løbende Omkostninger knyttet til afhændelsen Brug Afhændelsestidspunktet Engangsudgift/-indtægt Som det ses i tabellen, kan udgifterne i brugsperioden omfatte en række forskellige typer af omkostninger. 4 Jf. Forum for Bæredygtige Indkøb: Case Odense og Middelfart Kommune 43 % bedre totaløkonomi og 2900 timer frigjort ved TCO-indkøb af inkontinensprodukter, jf.\n9 SIDE 9 TOTALOMKOSTNINGER Den første kategori af omkostninger omhandler dem, der ud over selve anskaffelsesprisen er knyttet til anskaffelsen. Det kan omfatte udgifter til fx finansiering, fragt, installation og ibrugtagning. Den anden kategori er skifteomkostninger, som omfatter de udgifter, der følger af, at der vælges en ny leverandør eller en anderledes løsning end den hidtidige. Der kan være omkostninger forbundet med at skifte leverandør eller udgifter, som følger af behov for ændringer i tilknyttet infrastruktur eller lignende. Når der skiftes til en anderledes løsning, kan det også føre til ændringer i arbejdstilrettelæggelsen. Det kan i nogle situationer give besparelser i form af frigjort arbejdstid og mere selvhjulpne brugere. I andre situationer kan det medføre ekstraudgifter til uddannelse af personale og brugere. For det tredje kan omkostningerne i brugsperioden omhandle de udgifter, der er ved at eje eller råde over produktet eller bygningen. Det gælder fx udgifter til licenser, forsikringer, skatter og afgifter. Hvis der er tale om en længere brugsperiode, vil der ofte også være udgifter til service, vedligeholdelse, rengøring, reparationer og andre former for driftsudgifter, som skal afholdes af den, der ejer eller råder over produktet eller bygningen. Nogle af omkostningerne i denne kategori omhandler således tjenesteydelser, som i nogle situationer kan anskaffes sammen med produktet i form af en tilhørende serviceordning eller lignende, jf. kapitel 5. En fjerde type af omkostninger er forbrugsafhængige. Disse omkostninger stiger ved større forbrug. Det gælder især omkostninger til fx el, brændstof, varme, gas, vand osv. Det gælder også andre former for forbrugsafhængig betaling som fx klikprisen ved brug af printere og multifunktionsmaskiner. Den sidste kategori omfatter udgifter eller indtægter, som er knyttet til afhændelsen efter brugsperioden. Ved nogle typer af produkter kan der være udgifter til bortskaffelse, mens der i andre tilfælde kan være indtægter fra salg af produktet eller bygningen efter brugsperioden, som kan medtages i en sammenligning af totalomkostningerne ved forskellige løsninger. 5 De fleste af disse omkostningsposter omhandler udgifter, som skal betales til eksterne leverandører for fx fragt, energiforbrug, bortskaffelse osv. Der vil her ofte være tale om udgifter, som skal betales til flere forskellige eksterne leverandører. Herudover er der de interne udgifter, som omhandler den offentlige myndigheds eget tidsforbrug knyttet til det anskaffede produkt, samt udgifter til de serviceopgaver, som myndigheden vælger selv at varetage som fx rengøring og vedligeholdelse m.v. I en opgørelse af totalomkostningerne kan det som udgangspunkt være relevant at medtage alle de nævnte typer af omkostningsposter, uanset om udgifterne er interne eller eksterne, og uanset hvor mange forskellige leverandører posterne omhandler. Men det er dog ofte ikke nødvendigt at medtage alle omkostningsposter i opgørelsen. Når en omkostning ikke varierer, uanset valg af forskellige løsninger eller forskellige leverandører, er det således ikke relevant at medtage udgiften i opgørelsen. Se mere herom i listen over praktiske råd til opgørelser af totalomkostninger i afsnit En særlig type af omkostninger knyttet til afslutningen af kontraktperioden kan være de eventuelle forskelle i skifteomkostninger, der kan forudses at være ved næste udbud af den pågældende ydelse. Hvis det fx her konstateres, at der vil være betydelige ekstraomkostninger ved næste udbud, hvis der vælges den ene løsning frem for den anden, vil sådanne omkostninger kunne være relevante at medtage i en opgørelse af totalomkostningerne ved de forskellige løsninger.\n10 SIDE 10 KAPITEL 2 TOTALOMKOSTNINGER 2.3 Gode råd om brug af totaløkonomiske principper I denne vejledning tales der både om brug af totaløkonomiske principper og om opgørelser af totalomkostningerne:» Ved totaløkonomiske principper forstås en tankegang, hvor der laves en helhedsbetragtning for både udgifter til indkøbet og brugen af et produkt. Det er i nogle situationer muligt at bruge principperne i udbud uden at lave en konkret opgørelse. Brug af totaløkonomiske principper kan derfor i nogle situationer være en simpel måde at sikre totaløkonomiske hensyn, fx hvis det er vanskeligt eller kompliceret at lave opgørelse af totalomkostningerne.» Ved en totaløkonomisk opgørelse foretages en konkret opgørelse af de relevante og væsentlige omkostninger, der vil være ved anskaffelsen og i brugsperioden. Da opgørelsen skal bruges til at sammenligne totaløkonomien i konkurrerende løsninger, er det dog kun nødvendigt at medtage de poster, der kan variere i de forskellige løsninger. Totaløkonomiske opgørelser kan bruges som det økonomiske kriterium i tilbudsevalueringen. Når man skal vurdere, hvordan totaløkonomiske principper bedst kan anvendes i det konkrete udbud, kan det være en god idé at overveje og bruge nogle af de råd, der fremgår af følgende liste. Boks 2.2 Overvejelser om brug af totaløkonomiske principper i udbud Inviter til dialog for at finde ud af» om det er relevant at bruge totaløkonomiske principper, og» hvilke omkostninger der især har betydning samt, hvordan de kan opgøres. Brug det overblik, som dialogen har givet, til at overveje» om der skal laves en totaløkonomisk opgørelse, eller» om totaløkonomiske principper skal bruges på en anden måde i udbuddet. Hvis der skal laves en totaløkonomisk opgørelse» undersøg, om der findes beregningsværktøjer.» Hvis det ikke er tilfældet, skal der laves en metode for opgørelsen. Hvis der ikke skal laves en opgørelse, overvej om totaløkonomiske hensyn i udbuddet kan sikres gennem» mindstekrav,» samlet køb af produkt og tilknyttede tjenesteydelser, eller» kvalitative tildelingskriterier. Der er flere forskellige muligheder for at inddrage totalomkostninger i forbindelse med udbud. Første skridt er at have dialog med leverandører, så man som ordregiver kan få et overblik over, hvilke omkostninger der især har betydning. Hvordan kan de fx opgøres, og hvilke muligheder og udfordringer vil der være ved at kunne opgøre totalomkostningerne? Dialogen vil også kunne give svar på, om der allerede findes beregningsværktøjer eller metoder til at opgøre totalomkostningerne for den påtænkte anskaffelse. Hvis det er tilfældet, kan dialogen bruges til at undersøge, om der er behov for justeringer eller tilpasninger i beregningsværktøjet. Hvis ordregiver tidligere har haft erfaringer med at anvende totalomkostninger herunder feedback, der er blevet givet i forbindelse med et udbud kan dette med fordel inddrages. På den måde kan udbuddet forbedres. Følgende tabel indeholder en oversigt over nogle af de væsentligste beregningsværktøjer.\n11 SIDE 11 TOTALOMKOSTNINGER Tabel 2.2 Eksempler på beregningsværktøjer til opgørelse af totalomkostninger Miljøstyrelsen har udviklet TCO-værktøjer for it-kontorudstyr, belysning, storkøkkenudstyr, skylletoiletter samt selvbetjeningsmaskiner. Værktøjerne kan downloades på Statens og Kommunernes Indkøbsservice (SKI) har udviklet TCO-beregnere til brug ved udbud af computere, skærme, printere, multifunktionsmaskiner og AV-udstyr. Beregningsmodellerne kan ses på Statens Byggeforskningsinstitut/Aalborg Universitet har udviklet beregningsværktøjet LCCbyg, som beregner totaløkonomi og fremstiller oversigt over levetidsomkostninger for byggeri og bygningsdele. Værktøjet kan downloades på Intelligent Energy Europe har fået udviklet et værktøj, der giver mulighed for at beregne livscyklusomkostninger og CO 2-udslip for forskellige produkter og serviceydelser. Værktøjet kan downloades på Det svenske Upphandlingsmyndigheten har udarbejdet værktøj til opgørelse af livscyklusomkostninger. Værktøjet kan downloades på Når der ikke findes beregningsværktøjer for den påtænkte anskaffelse, kan dialogen bruges til at undersøge, om der er standarder eller almindeligt anvendte opgørelsesmetoder, som kan bruges til at opgøre de omkostningsposter, der især har betydning. Hvis det ikke er tilfældet, må man selv fastlægge de antagelser og metoder, der skal bruges i opgørelsen af totalomkostningerne. I så fald vil leverandørerne kunne bidrage med viden om, hvilke antagelser det er rimeligt at bruge i opgørelsen, jf. kapitel 3. Når man som ordregiver har undersøgt mulighederne for at bruge totalomkostninger, er næste skridt at beslutte, hvordan totaløkonomiske principper skal anvendes i udbuddet. Man skal her blandt andet overveje, om man kan og vil lave en egentlig opgørelse af totalomkostningerne, eller om en sådan opgørelse er vanskelig, og om man derfor i stedet vil bruge principper om totalomkostninger på en anden måde i udbuddet. I de følgende kapitler ses der nærmere på, hvad man skal overveje, og hvilke regler der gælder for dialog og inddragelse af totalomkostninger på forskellige måder i udbud.\n12 SIDE 12 KAPITEL 3 DIALOG FØR UDBUDDET Kapitel 3 Dialog før udbuddet Før et udbud er det ofte en god idé at undersøge, om det er relevant at bruge totaløkonomiske principper i anskaffelsen. Det afhænger især af, om anskaffelsen omhandler et produkt eller en ydelse, hvor der både er omkostninger til anskaffelsen og yderligere omkostninger i brugsperioden. Det afhænger også af, om det i praksis er muligt at opgøre omkostningerne. Første skridt er en grundig undersøgelse af, hvilke muligheder der findes på markedet. Undersøgelsen kan foretages i dialog med leverandører i den pågældende branche og ved at kontakte andre ordregivere, som har udbudt samme eller lignende anskaffelser. Ordregiver skal være opmærksom på, at dialogen kan være forbundet med et væsentligt ressourceforbrug for leverandørerne. Man kan i den forbindelse overveje at honorere de deltagende virksomheder. 3.1 Dialog med leverandører Dialog før et udbud er ofte med til at give ordregivere et indtryk af, om der er udviklet nye måder at løse opgaven på, og hvilke mulige løsninger der kan være for det konkrete udbud. Ordregiver kan fx få et indblik i, om der findes mere energieffektive løsninger eller nye måder at løse opgaven på, der kan give bedre arbejdsgange for medarbejderne. I dialogen med mulige leverandører kan ordregiver også få viden om, hvilke forskellige typer af omkostninger der kan være i tilknytning til anskaffelsen og i brugsperioden, jf. eksemplerne på forskellige typer af omkostninger i afsnit 2.2. Dialogen kan også give svar på og overblik over, hvilke af disse omkostningsposter som især har betydning, og på hvilke poster der vil kunne være forskellige omkostninger i brugsperioden ved alternative løsninger. Det er for ordregiveren herudover vigtigt at få klarlagt, hvad de væsentlige omkostninger afhænger af, og hvad der således driver omkostningerne. Det er også vigtigt at få klarlagt, hvordan omkostningerne kan opgøres, om der findes branchestandarder, eller om der i stedet kan bruges antagelser, samt hvilke antagelser det i givet fald vil være rimeligt at anvende. Ordregiveren vil ud over oplysninger fra dialog med tilbudsgiverne også kunne få oplysninger fra andre ordregivere, som for nyligt har gennemført udbud af tilsvarende opgaver, fra egne ansatte og fra brugerne af de omhandlede ordninger Udbudslovens rammer for dialogen Udbudsloven giver vide rammer for dialog. Dette gælder især, før udbuddet er iværksat. 7 Det er således tilladt for ordregivere at modtage oplysninger og søge råd fra private virksomheder til brug for alle de forskellige overvejelser, som ordregiven har før udbuddet. Det kan fx omhandle ordregiverens overvejelser om, hvad der konkret skal anskaffes, hvordan udbuddet 6 Oplysninger fra egne ansatte og brugerne vil dels kunne bruges til nærmere behovsafklaring, dels kunne bruges til at kortlægge, hvad der driver og er afgørende for omfanget af de omkostninger i brugsperioden, som udgøres af lønninger til egne ansatte. 7 Jf. udbudslovens 39.\n13 SIDE 13 TOTALOMKOSTNINGER skal tilrettelægges, hvilke krav der skal stilles til tilbudsgivere og til anskaffelsen, hvad udbudsmaterialet skal indeholde, og hvordan tilbudsevalueringen skal foregå. Ordregiver har en vid adgang til at føre en dialog med potentielle tilbudsgivere, før udbuddet iværksættes. Ordregiveren skal blot sørge for at tilrettelægge sit udbud således, at der ikke er virksomheder, som får en væsentlig konkurrencefordel på grundlag af dialogen. Det forhold, at en virksomhed før udbuddet har haft dialog med ordregiveren, udelukker ikke virksomheden fra at deltage i selve udbuddet. En virksomhed kan, ved at have ydet rådgivning i forbindelse med den indledende markedsundersøgelse, have opnået en væsentlig konkurrencefordel, som ordregiveren er forpligtet til at udligne. En virksomhed kan fx have opnået en sådan væsentlig konkurrencefordel ved at have fået en særlig indsigt i den udbudte opgave, ved at have præget ordregiverens valg af produkter eller metode for opgørelse af totalomkostninger. Ifølge udbudsloven skal ordregiver i disse situationer som minimum: 8 så vidt mulig sikre, at relevante oplysninger, der er udvekslet i forbindelse med en økonomisk aktørs involvering i udbudsproceduren, indgår i udbudsmaterialet, og fastsætte de relevante frister, så de udligner den tidsmæssige fordel, som virksomheden kan have opnået ved involveringen i forberedelsen af udbuddet. Kun i de tilfælde, hvor ordregiveren ikke er i stand til at udligne en virksomheds væsentlige konkurrencefordel, vil der være en pligt til at udelukke den pågældende virksomhed fra udbudsproceduren. 9 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen vil i en kommende vejledning gennemgå de juridiske rammer for dialogen inden udbuddets iværksættelse. 3.3 Overvejelser om anvendelse af totalomkostninger i forlængelse af dialogen De oplysninger, som ordregiveren har indsamlet ved at have dialog med mulige leverandører, kan bruges til at overveje og vurdere» hvad der skal anskaffes» om der skal anvendes totaløkonomiske principper i udbuddet» hvordan totaløkonomiske principper skal bruges i udbuddet. I mange tilfælde vil ordregiveren på baggrund af de indsamlede oplysninger have et klart billede af, hvilke muligheder der findes, og hvad den konkrete anskaffelse skal omhandle. Vurderingen af, om der skal bruges totaløkonomiske principper i udbuddet, vil især afhænge af, om der er betydelige omkostninger i brugsperioden, og om disse omkostninger varierer ved forskellige alternative løsninger. Hvis det er tilfældet, vil det i de fleste tilfælde være relevant at bruge totaløkonomiske principper i udbuddet. 8 Jf. udbudslovens 39, stk. 2: Har en økonomisk aktør eller en virksomhed, der har tilknytning til en økonomisk aktør, rådgivet en ordregiver i forbindelse med en markedsundersøgelse eller på anden måde rådgivet eller været involveret i forberedelsen af udbudsproceduren, skal ordregiveren træffe passende foranstaltninger for at undgå, at konkurrencen fordrejes af den pågældende økonomiske aktørs deltagelse i udbuddet. Ordregiveren skal som minimum 1) så vidt muligt sikre, at relevante oplysninger, der er udvekslet i forbindelse med en økonomisk aktørs involvering i udbudsproceduren, indgår i udbudsmaterialet, og 2) fastsætte tidsfristerne for modtagelse af ansøgninger og tilbud, så de udligner den tidsmæssige fordel, som en økonomisk aktør kan have opnået ved involvering i forberedelsen af udbuddet, herunder ved dialog med og rådgivning modtaget fra økonomiske aktører. 9 Jf. 39, stk. 3: En ordregiver skal udelukke den pågældende ansøger eller tilbudsgiver i henhold til 136, nr. 2, hvis ordregiveren ikke ved mindre indgribende foranstaltninger kan sikre overholdelse af ligebehandlingsprincippet.\n14 SIDE 14 KAPITEL 3 DIALOG FØR UDBUDDET I de følgende kapitler gennemgås de forskellige muligheder, der er for at bruge totaløkonomiske principper i udbud.\n15 SIDE 15 TOTALOMKOSTNINGER Kapitel 4 Totaløkonomi igennem mindstekrav I nogle situationer er der en enkelt eller nogle få typer af omkostninger i brugsperioden, som har betydning for de samlede totalomkostninger. Det vil især kunne være tilfældet, når størsteparten af omkostningerne i brugsperioden omhandler forbrugsafhængige omkostninger, fx omkostninger til energiforbrug. I disse situationer kan ordregiveren overveje, om hensyn til totalomkostninger kan sikres ved blot at stille mindstekrav til det produkt, der skal anskaffes. Det kunne fx være mindstekrav, som vedrører produktets energieffektivitet. Når der er tale om, at størsteparten af omkostningerne er forbrugsafhængige, kan en mulighed være at sikre totaløkonomien gennem mindstekrav, uden at der bliver brug for at lave en opgørelse af totalomkostningerne. Mindstekrav er de krav, som den efterspurgte anskaffelse som minimum skal opfylde. Hvis mindstekrav ikke er opfyldt i et tilbud, må ordregiveren ikke acceptere tilbuddet. 4.1 Mindstekrav til anskaffelsen Det er i de situationer, hvor der er en enkelt eller højst nogle få omkostningsposter, som har væsentlig betydning for totaløkonomien i brugsperioden, at hensyn til totaløkonomien kan sikres gennem anvendelse af mindstekrav. Det er illustreret i eksemplet i følgende figur. Figur 4.1 Eksempel, hvor totaløkonomiske hensyn kan sikres ved mindstekrav Brændstofforbrug Brændstofforbrug Øvrige omkostninger i brugsperioden Anskaffelsespris Mulighed A Øvrige omkostninger i brugsperioden Anskaffelsespris Mulighed B Eksemplet i figuren kunne fx omhandle en kontrakt om levering af biler, hvor der vil der være en række udgifter i brugsperioden, herunder især udgifter til brændstof, men også en række øvrige udgifter til fx service, ejerafgift, forsikringer osv. Hvis omkostningerne til disse poster fordeler sig som i eksemplet, kan ordregiveren vurdere, at det er afgørende at få leveret biler,\n16 SIDE 16 KAPITEL 4 TOTALØKONOMI IGENNEM MINDSTEKRAV der kan køre langt på literen. Det kan sikres ved at fastsætte mindstekrav 10 vedrørende bilernes brændstofforbrug. Når man bruger mindstekrav, skal man være opmærksom på, at mindstekrav kan indebære en dårligere konkurrence om opgaven. I eksemplet vil et mindstekrav vedrørende brændstofforbrug fx kunne indebære, at konkurrencen kun kommer til at omfatte biler, som har et brændstofforbrug svarende til mulighed B i figur 4.1. Biler, som fx har brændstofforbrug svarende til mulighed A, vil ikke kunne deltage i konkurrencen. Som ordregiver bør man generelt være opmærksom på, at man normalt får den bedste konkurrencesituation og dermed også den bedste kombination af pris og kvalitet på den efterspurgte ydelse, når man ikke stiller for høje mindstekrav. Omfattende mindstekrav kan ud over at udelukke de produkter, der ikke opfylder kravene også i nogle tilfælde få mulige tilbudsgivere til at afstå fra at afgive tilbud og dermed give en dårligere konkurrence om opgaven. Desuden kan omfattende mindstekrav medføre, at leverandøren mister muligheden for at levere en innovativ løsning. Endelig kan mindstekrav give ekstraomkostninger for tilbudsgiverne, som i sidste ende vil betyde, at ordregiveren kommer til at betale en højere pris. Det er derfor typisk i ordregiverens egen interesse kun at stille de relevante mindstekrav, som kan sikre en god konkurrence om at levere netop den ydelse, som ordregiveren ønsker. En ordregiver kan i et udbud som udgangspunkt efterspørge præcis den ydelse, som ordregiveren ønsker, og ordregiveren kan også sætte præcis de ønskede mindstekrav. Når ordregiveren stiller mindstekrav, skal det dog ske i overensstemmelse med udbudsloven, som i nogle tilfælde indsnævrer, hvilke mindstekrav ordregivere kan stille til en anskaffelse. Ordregiveren er således forpligtet til at udforme kravspecifikationen i overensstemmelse med udbudslovens regler om tekniske specifikationer, der regulerer ordregivers muligheder for at beskrive kontraktens genstand. 11 Dette er nærmere forklaret i det følgende. 4.2 De udbudsretlige rammer for brug af mindstekrav Når ordregiveren fastsætter mindstekrav, som fx skal sikre totaløkonomien, skal ordregiver for det første sikre, at mindstekravene er knyttet til anskaffelsen (kontraktens genstand), og for det andet sikre, at beskrivelsen af mindstekravene sker i overensstemmelse med udbudslovens regler herom. Mindstekravene skal være knyttet til anskaffelsen Det følger af udbudsloven, at ordregiver alene kan fastsætte krav i udbuddet, som er knyttet til kontraktens genstand. Det indebærer, at kravene skal afspejle de krævede egenskaber ved varen, ydelsen eller arbejdet. I udbudsloven betegnes beskrivelsen af kravene til anskaffelsen for tekniske specifikationer. Det følger af udbudsloven, at de tekniske specifikationer skal udformes ved enten at beskrive funktionskrav, krav til funktionsdygtighed, tekniske krav eller andre krav til anskaffelsen eller ved henvisning til de standarder eller tekniske specifikationer og standarder, som anskaffelsen skal opfylde. Der er også mulighed for at kombinere disse to metoder En variant heraf kan være at lade brændstofforbrug indgå som et kvalitativt tildelingskriterium, jf. omtalen af denne mulighed i kapitel Jf. udbudslovens Jf. udbudslovens 41.\n17 SIDE 17 TOTALOMKOSTNINGER Ordregiver kan med andre ord enten udarbejde en beskrivelse af, hvilke krav anskaffelsen skal opfylde, eller angive, hvad resultatet af anskaffelsen skal være. Hvis en ordregiver eksempelvis udbyder en kontrakt om levering af it-udstyr, kan ordregiveren lovligt fastsætte mindstekrav til udstyrets energiforbrug i forskellige tilstande. Kravene kan fx omhandle, at udstyret maksimalt må bruge bestemte antal kilowatt-timer i standbytilstand og i aktiv tilstand osv. Et andet lovligt krav kan fx omhandle en hurtigopstartsfunktion, som kan spare medarbejdertimer. Mindstekrav skal beskrives klart og præcist Når ordregiver ønsker at fastsætte mindstekrav til produktet, er det en forudsætning, at kravet beskrives klart og præcist for tilbudsgiverne. Beskrivelsen skal på den ene side gøre tilbudsgiverne i stand til at vurdere, om de har interesse i at deltage i udbuddet, og på den anden side fastlægge målelige kriterier, hvorigennem ordregiver kan afgøre, om kravet opfyldes af tilbudsgiveren. For at sikre, at beskrivelsen af mindstekravene bliver klare og præcise, kan ordregiveren vælge at henvise til godkendte standarder eller tekniske godkendelser, hvis der findes sådanne for den pågældende anskaffelse. 13 En standard er en teknisk specifikation, som er godkendt af et anerkendt standardiseringsorgan, hvis anvendelse ikke er obligatorisk. En teknisk godkendelse er betegnelsen for en positiv teknisk vurdering af et produkts egnethed til at blive anvendt til et bestemt formål. Sådanne godkendelser udstedes af et organ, der er godkendt hertil af medlemsstaten. Hvis en ordregiver fx stiller et mindstekrav til it-udstyrs energiforbrug, kan kravet fx være sat ud fra de standarder, der fremgår af Energistyrelsens indkøbsvejledning. 14 Når der henvises til bestemte standarder eller tekniske godkendelser, skal henvisningen altid efterfølges af udtrykket eller tilsvarende. 15 Det sikrer, at tilbudsgivere, som på en anden passende måde kan bevise, at den tilbudte løsning opfylder det pågældende krav, også kan være med i konkurrencen om at levere den ønskede ydelse med de pågældende minimumskrav til ordregiveren. Når ordregiver vælger at stille mindstekrav til en anskaffelse, har ordregiveren en særlig forpligtelse til at sikre, at det er klart for tilbudsgiverne, hvad mindstekravet går ud på, og hvordan tilbudsgiverne skal oplyse eller dokumentere, at mindstekravet overholdes. De tekniske specifikationer skal sikre ligebehandling og være gennemsigtige Det er et krav i udbudsloven, at de tekniske specifikationer ikke må bevirke, at der skabes ubegrundede hindringer for konkurrencen, at de skal være gennemsigtige, og at de skal sikre ligebehandling af potentielle tilbudsgivere. 16 Når en ordregiver fx fastsætter minimumskrav til it-udstyrs elforbrug, må kravet ikke have til formål at begrænse bestemte it-leverandørers adgang til at deltage i et udbud. Ordregiver må 13 Hvis ordregiver angiver de tekniske specifikationer ved hjælp af standarder, skal der henvises til den standard, der har den højeste prioritet på den liste, der fremgår af udbudslovens 41, stk. 1, nr Kommunale, regionale og statslige institutioner er forpligtede til at købe energieffektivt udstyr. Energistyrelsen har derfor udsendt en indkøbsvejledning, som vedrører netop muligheder for at indkøbe energieffektive produkter og udstyr. Vejledningen kan ses på følgende link: 2013/indkoebsvejledning_web_-_ pdf 15 Jf. udbudslovens 41, stk. 1, nr Jf. udbudslovens 40, stk. 4.\n18 SIDE 18 KAPITEL 4 TOTALØKONOMI IGENNEM MINDSTEKRAV dog gerne stille objektive og sagligt begrundede krav, der har som virkning at begrænse antallet af tilbudsgivere. Det er således ikke i strid med reglerne, at ordregivers objektive og saglige krav indebærer meget få bydende og dermed dårlig konkurrence om opgaven. Men da det er i ordregivers interesse at få god konkurrence om opgaven, vil det derfor altid være relevant for ordregiveren at overveje, hvad de konkurrencemæssige virkninger af mindstekrav kan forventes at blive i den konkrete situation. 17 Det er desuden et krav, at der er gennemsigtighed om mindstekravene. Dette indebærer, at ordregiver præcist skal angive i udbudsmaterialet, hvilke mindstekrav der er til anskaffelsen. 17 Hvis ordregiveren fx stiller mindstekrav, som forudsætter meget udførlig dokumentation, omfattende godkendelsesprocedurer eller lignende, må det kunne forventes at afholde fx mindre og nystartede virksomheder fra at afgive tilbud ved udbuddet. Ordregiveren bør være opmærksom på disse mulige virkninger af eventuelle mindstekrav og derfor overveje, om det er mest hensigtsmæssigt at stille de pågældende mindstekrav og nøjes med færre bydende/dårligere konkurrence, eller om nogle af kravene eventuelt kan undværes.\n19 SIDE 19 TOTALOMKOSTNINGER Kapitel 5 Indkøb af samlet ydelse I nogle situationer er det tjenesteydelser knyttet til det produkt, der skal anskaffes, som udgør de væsentligste omkostninger i brugsperioden. Hvis disse tjenesteydelser kan indkøbes sammen med produktet som en samlet ydelse, bliver det op til tilbudsgiverne at sammensætte tilbud med de laveste totalomkostninger, og ordregiveren kan på den måde overlade ansvaret for at sikre totaløkonomien til tilbudsgiverne. Der er allerede en række eksempler på bygge- og anlægsområdet, hvor der efterspørges en samlet ydelse om opførelse og drift af bygninger i offentlige-private partnerskaber (OPP). Ved nogle varekøb vil det dog også være muligt at efterspørge et produkt og tilknyttede serviceydelser samlet. 5.1 Samlet indkøb af anskaffelse og tilknyttede serviceydelser Ordregivere har især mulighed for at overlade ansvaret for at sikre en god totaløkonomi i brugsperioden til tilbudsgiverne» når en væsentlig del af omkostningerne i brugsperioden omhandler tjenesteydelser om fx service, vedligeholdelse, rengøring, reparationer og andre former for driftsopgaver, og» når leverandøren af anskaffelsen (varekøbet eller bygge- og anlægsydelsen) også selv eller i samarbejde med andre kan levere de pågældende tjenesteydelser. I disse situationer kan ordregiveren i udbuddet efterspørge en samlet ydelse omfattende både anskaffelsen og tjenesteydelserne. Det er illustreret i eksemplet i følgende figur. Figur 5.1 Eksempel, hvor totaløkonomiske hensyn kan sikres ved køb af samlet ydelse Øvrige omkostninger i brugsperioden Øvrige omkostninger i brugsperioden Tilknyttede tjenesteydelser Tilknyttede tjenesteydelser Anskaffelse Mulighed A Anskaffelse Mulighed B I modsætning til de muligheder, der er for at bruge totaløkonomiske principper, som gennemgås i de øvrige kapitler, indkøber ordregiven i denne situation ikke blot anskaffelsen (den røde del af søjlerne), men også de tilknyttede tjenesteydelser (den midterste lyseblå del af søjlerne). Tilbuddene omfatter derfor priser for både anskaffelsen og tjenesteydelser, som kan evalueres samlet. På denne måde kan ordregiveren bruge totaløkonomiske principper i anskaffelsen uden selv at skulle udarbejde en model til opgørelse af totalomkostningerne.\n20 SIDE 20 KAPITEL 5 INDKØB AF SAMLET YDELSE Et eksempel på en samlet anskaffelse af et produkt og tilknyttede tjenesteydelser fremgår af boks 5.1. Boks 5.1 Region Syddanmarks samlede indkøb af ultralydsscannere, serviceaftale og forsikring 18 Da Region Syddanmark skulle indkøbe ultralydsscannere til regionens sygehuse, inddrog de totaløkonomiske principper i udbuddet for blandt andet at sikre bedre service- og forsikringsaftaler. I den konkrete situation var det almindeligt kendt i markedet, at priserne på service og forsikringer kunne være høje, hvis aftalerne herom ikke blev indgået sammen med købet af udstyret. Indkøb af ultralydsscannere og tjenesteydelser om service og forsikring blev derfor udbudt samlet. I evalueringen indgik priser for både ultralydsscannere, en serviceaftale og forsikring af udstyret. Regionen opnåede ved udbuddet en besparelse på 20 procent i forhold til regionens hidtidige omkostninger. Der findes også en række eksempler på bygge- og anlægsområdet, hvor der efterspørges den samlede ydelse om opførelse og drift af bygninger i offentlige-private partnerskaber (OPP). De foreløbige erfaringer fra danske OPP-projekter viser, at anlæg og bygninger står færdige til aftalt tid, og at der udvikles nye og smartere løsninger, som forventes at give det offentlige totaløkonomiske fordele. OPP-projekterne er dog forholdsvis nye og kan først evalueres endeligt om en årrække. Dette gælder især de forventede totaløkonomiske gevinster, der kan opnås gennem fx et tilvalg af langtidsholdbare byggematerialer eller ved et højt vedligeholdelsesniveau, der skal sikre, at anlægget bevarer sin værdi over tid Funktionskrav kan give gode rammer for at sikre totaløkonomien Brug af funktionskrav i udbuddet kan bane vejen for at opnå en god totaløkonomi ved et indkøb af en samlet ydelse omfattende en anskaffelse og tilknyttede tjenesteydelser. Når ordregiveren skal fastlægge de tekniske specifikationer for en anskaffelse, kan det ske ved enten at beskrive krav til anskaffelsen, fx til den nøjagtige fremgangsmåde (aktivitetskrav), eller ved at angive funktionsdygtighed eller funktionelle krav til anskaffelsen, herunder resultater og effekter (funktionskrav). 20 Den grundlæggende forskel på funktionskrav og aktivitetskrav er, at funktionskrav beskriver, hvilken opgave der skal løses, mens aktivitetskrav beskriver, hvordan opgaven skal løses. Når en ordregiver vælger at bruge funktionskrav, skal beskrivelsen af funktionskrav være så præcis, at tilbudsgiverne kan identificere kontraktens genstand, dvs. hvilket resultat der skal leveres. Ordregiveren skal således sørge for, at funktionskravene fremstår præcise og entydige Eksemplet er baseret på Forum for Bæredygtige Indkøb: Case Region Syddanmark: TCO gav besparelse på 20 % ved indkøb af ultralydsscannere, jf. 19 Jf. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens Erfaringer fra de danske OPP-projekter (2012), som kan ses på følgende link: gelse%20af%20de%20danske%20opperfaringer.pdf 20 Jf. udbudslovens Læs mere herom i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens Udbudsloven Vejledning om udbudsreglerne (2016), s , som kan findes på følgende link: pdf\n21 SIDE 21 TOTALOMKOSTNINGER Ordregiveren fastsætter de overordnede rammer for, hvilken opgave der skal løses, ved at beskrive den samlede ydelse om køb af et produkt eller en bygning med tilknyttede tjenesteydelser i brugsperioden med funktionskrav. Det bliver herefter op til tilbudsgiverne at afveje, hvordan løsningen af opgaven bedst og billigst kan tilrettelægges inden for disse rammer. Tilbudsgiverne vil skulle overveje, hvilken kombination af forskellige mulige løsninger og sammensætning af kvalitet i anskaffelse og tilknyttede tjenesteydelser der vil give den bedste totaløkonomi. Hvis ordregiver fx udbyder en bygge- og anlægskontrakt, hvor der er tilknyttet rengøringsydelser til driften af byggeriet, kan et funktionskrav om rengøringen fx være, at bygningen skal fremstå ren i henhold til en specificeret rengøringsstandard. Det vil så være op til tilbudsgiveren at vurdere, hvordan det kan opnås, fx ved at indrette bygningen på en måde, som gør omkostningerne til rengøringen mindre. Funktionskrav giver tilbudsgiverne fleksibilitet til at tilrettelægge, hvordan opgaven kan løses mest effektivt. Det kan ofte være en fordel at overlade den konkrete tilrettelæggelse af opgaveløsningen til leverandører, som har kernekompetencer på området og stor viden om, hvilken måde opgaven mest effektivt kan løses på inden for de rammer, der er fastsat i funktionskravene. Funktionskrav omhandler de resultater eller effekter, som ordregiveren ønsker opnået. Ordregiverens betaling til leverandøren er derfor også knyttet til disse resultater, dvs. ikke til den arbejdsindsats, leverandøren yder for at opnå resultaterne. Anvendelse af funktionskrav i udbuddet giver derfor leverandøren incitament til løbende at udvikle og optimere arbejdsgangene, så den ønskede kvalitet opnås på en mere omkostningseffektiv måde.\n22 SIDE 22 KAPITEL 6 EVALUERING OG TILDELING Kapitel 6 Evaluering og tildeling Totaløkonomiske principper kan anvendes i tilbudsevalueringer 22 på to forskellige måder. Den ene måde er at lave en opgørelse af totalomkostningerne og at bruge opgørelsen som det økonomiske kriterium i tilbudsevalueringen. I dette kapitel forklares, hvordan opgørelsen kan laves, og hvilke udbudsjuridiske rammer der gælder, når man bruger opgørelser af totalomkostninger i tilbudsevalueringen. Den anden måde er at inddrage totaløkonomiske hensyn som en del af kvalitetskriterierne i tilbudsevalueringen. Det kan fx gøres ved, at der i tilbudsevalueringen indgår et kvalitetskriterium, som omhandler en af de væsentlige omkostninger i brugsperioden. I evalueringen gives der så point efter, hvor godt et tilbudt produkt kan medvirke til at begrænse ordregiverens udgifter på denne omkostningspost. Denne mulighed kan især bruges, når de pågældende omkostninger udgør en væsentlig del af totalomkostningerne, og de er vanskelige at opgøre præcist i kroner og øre. Læs om muligheden for at anvende denne model sidst i kapitlet. 6.1 Den praktiske opgørelse af totalomkostningerne Når man som ordregiver har besluttet sig for, at tilbudsevalueringen helt eller delvist skal baseres på en opgørelse af totalomkostningerne, vil første skridt være at undersøge, om der allerede findes beregningsværktøjer til opgørelse af totalomkostningerne for den påtænkte anskaffelse. 23 Hvis det er tilfældet, vil det næsten altid være en god idé at tage udgangspunkt i værktøjet. Men man bør dog som ordregiver undersøge og overveje, om der er behov for justeringer eller tilpasninger i beregningsværktøjet. Hvis der ikke findes beregningsværktøjer for den påtænkte anskaffelse, skal man som ordregiver selv lave en beregningsmetode til opgørelsen. Den viden, der er opnået i dialogen med de mulige leverandører, jf. kapitel 3, vil kunne udgøre udgangspunktet for metoden. Desuden kan det være en god idé at overveje og bruge nogle af de råd, der fremgår af følgende liste. Overvejelser og råd om opgørelse af totalomkostninger» Undersøg, om der findes beregningsværktøjer.» Medtag kun de omkostninger, der varierer mellem løsningerne.» Undgå at gøre opgørelsen unødigt kompliceret.» Brug antagelser, når der ikke findes standarder og hav dialog om, hvilke antagelser der er rimelige. 22 Læs mere om tilbudsevalueringer og evalueringsmetoder i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vejledning Evalueringsmetoder Praktisk vejledning til offentlige indkøbere (2016), som kan findes på følgende link: Evalueringsmetoder%20Praktisk%20vejledning%20til%20offentlige%20indk%20juli% pdf 23 Nogle eksempler på sådanne beregningsværktøjer fremgår af tabel 2.2 i kapitel 2.\n23 SIDE 23 TOTALOMKOSTNINGER» Brug standarder og almindeligt brugte opgørelsesmetoder, som tilbudsgiverne kender. Opgørelser af totalomkostninger skal bruges til at sammenligne omkostningerne i forskellige løsninger. I opgørelsen er det kun nødvendigt at medtage de omkostningsposter, hvor der kan være forskellige udgifter i de forskellige løsninger. Det er illustreret i følgende figur. Figur 6.1 Eksempel på omkostningsposter, som kan udelades fra opgørelsen Afgifter Fragt Serviceordning Energiforbrug Anskaffelse Mulighed A Afgifter Fragt Serviceordning Energiforbrug Anskaffelse Mulighed B I eksemplet i figuren er der tale om helt samme udgifter til fragt og afgifter, uanset hvilken mulighed der vælges. Disse poster har ikke betydning for, hvilken af de to muligheder der har laveste totalomkostninger. Der er derfor ikke behov for at medtage disse poster i opgørelsen. Og hvis der på nogen omkostningsposter kun er ubetydelige omkostningsforskelle, som ikke har en væsentlig betydning for opgørelserne, er det heller ikke nødvendigt at medtage disse i opgørelsen. I det hele taget bør man undgå at gøre opgørelsen unødigt kompliceret. I det omfang, der findes standarder eller almindeligt anvendte opgørelsesmetoder, som kan bruges til at opgøre de omkostningsposter, der især har betydning, bør man bruge disse. Hvis det ikke er tilfældet, er man nødt til at bruge antagelser i opgørelsen af totalomkostningerne. Også her kan den viden, man har fået fra dialogen med de mulige tilbudsgivere før udbuddet, bruges i vurderingerne af, hvilke antagelser det er rimeligt at bruge i opgørelsen. I opgørelsen bruges nutidsværdier af fremtidige betalinger Betalingerne af prisen ved anskaffelsen og af udgifterne i brugsperioden sker på forskellige tidspunkter. Når man skal opgøre totalomkostningerne, er der derfor brug for at henføre alle omkostningerne til det samme tidspunkt. Det gøres ved at omregne alle de fremtidige udgifter i brugsperioden til opgørelsestidspunktet. Rent praktisk sker det ved at opgøre såkaldte nutidsværdier, som er værdien i dag af en betaling, der finder sted i fremtiden. I et bilag til denne vejledning er det forklaret, hvordan nutidsværdier af fremtidige betalinger kan opgøres, både når man kender beløbet for en fremtidig betaling, og når man ikke gør det. Den samlede opgørelse af totalomkostningerne Når opgørelserne af nutidsværdier for hver af de fremtidige betalinger er foretaget, kan man lave en samlet opgørelse af totalomkostningerne. Det er illustreret i følgende eksempel på opgørelse af totalomkostningerne til opførelse og brug af en bygning i en 30-årig periode.


10 vilkårlige facts - Ruth&Ruth\n10 vilkårlige facts\nnovember 19, 2016 by ruthogruth Leave a Comment\nET LILLE LØRDAGSINDLÆG MED 10 VILKÅRLIGE FACTS OM MIG.\nDenne uge har været fyldt med sygdom og for at lade lidt op, få frisk luft og nyde efterårets smukke farver tog jeg den lille patient med på en lang rask gå tur. Vi gik en tur ud til Kobberdammen som er mit absolutte yndlingssted. Her giver alt bare mening og jeg har altid lyst til at fælde en tåre fordi der er så smukt og fredfyldt. På turen derud nød jeg de fine gyldne efterårsfarver, lyset og ikke mindst solens stråler imens lillemanden tog sig en velfortjent lur.\nHer får i 10 tilfældeige facts i vilkårlig rækkefølge – læs med hvis i har lyst.\nJeg har ALTID de samme øreringe på 24/7. Et par perleøreringe som jeg fik i julegave af mine forældre for snart mange år siden. Jeg synes de klæder mig, de er gode at sove med (en vigtig egenskab!) og passer til det meste.\nLige for tiden overvejer jeg at forlænge min barsel i tre måneder og passe Mini A herhjemme ved hjælp af kommunens tilskud til pasning i eget hjem. Jeg mener, at ud over kærlighed er tid den bedste investering i ens børn.\nFør jeg fik børn var jeg et udpræget B menneske, hvilket har ændret sig en del. Nu nyder jeg at gå tidligt i seng. Ofte samtidig med børnene.\nJeg glæder mig helt åndssvagt til at holde jul hos mine forældre i år.\nHopper næsten altid i et par joggingbukser som noget af det første når jeg kommer hjem.\nGlæder mig til at prøve kræfter med arbejdsmarkedet når barslen engang slutter, hvad enten det bliver til februar eller maj.\nJeg nyder til gengæld denne barsel 1000 gange mere end den første og sætter virkelig pris på tiden med Mini A.\nJeg bliver altid nødt til at rydde op inden jeg kan foretage mig noget eller slappe af. Hvis det roder i hjemmet, så roder det i mit hoved og jeg kan slet ikke koncentrere mig.\nHar ofte virkeligt svært ved at falde i søvn og vågner af den mindste bevægelse fra børnene, hvilket resulterer i en usammenhængende og dårlig søvn. Til gengæld har min forlovede irriterende nemt ved at falde i søvn på ingen tid… *suk*\nDrømmer nogen gange om at flytte til mere landlige omgivelser og blive selvforsynende. Tanken om at vågne op med udsigten til det åbne land; marker, skov og enge. Leve et mere simpelt liv med tid til familien.\nFiled Under: familieliv, Livstil, post\nPrevious Post: « Champignonsuppe\nNext Post: Søndagstanker »


LNtK: Hvem er vindmøllemodstanderne? – Landsforeningen Naboer til Kæmpevindmøller\nAsbjørn Bjerre fra lobbyorganisationen Danmarks Vindmølleforening påstår i en kronik i Jyllands-Posten 19/12, at modstanden mod vindmøller udgøres af en omrejsende, pensioneret overlæge, som fortæller skræmmehistorier til kommende vindmøllenaboer. Som formand for Landsforeningen Naboer til Kæmpevindmøller bliver jeg nødt til at dementere denne latterlige påstand.\nModstanden mod store vindmøller på land opstår helt af sig selv alle de steder, hvor man påtænker at stille store vindmøller op. Det er de lokale kræfter, som bærer modstandskampen overalt i landet. De snakker med deres naboer om udsigten til et uønsket naboskab til 150 m høje, støjende vindmøller, og om hvad dette vil betyde for deres livskvalitet, ejendomsværdi og lokalområdets attraktivitet. Det er dem, som indkalder til debatmøder, som går i dialog med deres lokale politikere, og som helt på eget initiativ opsøger landsforeningen og andre for at søge hjælp og viden.\nIngen beskyttelse til naboer\nLandsforeningen består af frivillige kræfter, som ønsker at bekæmpe en lovgivning, som ikke yder naboerne nogen som helst form for beskyttelse. I Jyllands-Posten 17/12 kunne man læse, at aktindsigter har afsløret et uhørt fortroligt samarbejde og aftalt spil mellem industrien og miljøstyrelsen i forbindelse med støjbekendtgørelsens tilblivelse. Bjerres kronik og forsøg på at nedgøre modstanden to dage senere er således næppe tilfældig.\nAt få politikerne og befolkningen til at tro på vindindustriens historier om vindmøllernes fortræffelighed kræver milliardtilskud fra det offentlige, storstilet lobbyisme, et rejsehold (det hedder det faktisk), som yder rådgivning til kommunerne, og som deltager i lokale borgermøder for at hjælpe kommunen med at parere naboernes spørgsmål, som kommunerne ellers ville have meget svært ved at komme udenom, et professionelt sekretariat som skriver læserindlæg i alle landets aviser, som foretager undersøgelser med på forhånd givne konklusioner, osv.\nLandsforeningen modtager derimod ingen økonomiske midler og har heller ingen formue. Vi har ingen ressourcer til at drive opsøgende arbejde eller storstilede skræmmekampagner, som vindindustrien beskylder os for.\nAt kommunikere sandheden kræver dog heldigvis ikke nær så mange ressourcer, som det gør at sælge vindindustriens historier om et produkt, som i virkeligheden ikke er bæredygtigt, som ikke gavner miljøet, og som ingen ønsker at have i nærheden af sig.\nTone Brix-Hansen, formand, Landsforeningen Naboer til Kæmpevindmøller\nLæserbreve 24/12 2014 i Jyllandsposten.


Palmesøndag er første akt i påskedramaet | Bibelselskabet\nJesus' indtog i Jerusalem på æselryg opfylder profetien om at en retfærdig konge vil ride ind i byen genrejse Davidsriget. Illustration fra 1500-tallet.\nCecilie Vestergaard Raaberg og Tine Lindhardt\nHøjtider Påske Jesus Det Nye Testamente\nDen kristne påske er som et drama i fire akter. Det er en knivskarp skildring af, hvordan kærlighed kan slå om i had og venskab blive til svigt. Det er beretningen om den dag, verden gik i sort, og Gud døde. Og så er det forkyndelsen af det, som intet menneske har set, men som den kristne kirke lever på, nemlig at Jesus stod op fra de døde, og at døden derfor har mistet sin magt over menneskers liv.\nAlle fire evangelier fortæller næsten enslydende om, hvordan Jesus rider ind i Jerusalem på et æsel, mens Jerusalems befolkning jubler, råber Hosianna, som betyder ”frels os,” og vifter med palmegrene. Det er derfor, vi kalder dagen for palmesøndag.\nI Zakarias' Bog 9,9 i Det Gamle Testamente kan vi læse en profeti om, at Jerusalem og det ødelagte Davidsrige skal genoprettes, når en sagtmodig, men sejrrig og retfærdig konge rider ind i Jerusalem på et æsel. Han skal bringe fred og herske overalt. I profetien opfordres Jerusalem til at juble og råbe af glæde, når kongen rider ind i byen.


4 årsager til hovedpine om morgenen - Bedre Livsstil\nDer kan være flere grunde til, at du får hovedpine om morgenen. Hvis du oplever dette symptom, kan følgende årsager forklare, hvorfor det sker for dig. Husk dog at det er altid bedst at drøfte vedvarende lidelser med din læge.\nDet er forfærdeligt at vågne op med hovedpine om morgenen. Det dræner dig for energi og for din lyst til at stå op. Det sidste du har lyst til at tænke på, er de ansvar der venter dig i løbet af dagen. Hovedpine kan virkelig have en negativ indvirkning på dit velbefindende og følelse af velvære.\nDerfor får du hovedpine om morgenen\nDer er fire årsager til, at du får hovedpine om morgenen. Den gode nyhed er, at der en løsning på dem alle, du skal blot finde årsagen. Hvis du ikke ved, hvordan du identificerer årsagen, kan du ikke vide hvad løsningen kan være. Herunder vil vi hjælpe dig med netop dette!\nBruksisme, eller det, at skære tænder, er et problem, der rammer flere mennesker end man forventer. Bruksisme er et fænomen, hvor du spænder kæbemusklerne hårdt sammen, eller skærer dine tænder når du sover. I de mest ekstreme tilfælde kan du få brug for en tandbøjle. Uden det, kan du ende med at ødelægge dine tænder.\nDen spænding, der forekommer når du knytter kæben sammen, kan give dig hovedpine om morgenen. Dette er normalt forårsaget af stress, bekymring, angst eller depression. Nogle gange kan selv en tandbøjle ikke forhindre hovedpine om morgenen.\nI disse tilfælde bør du ikke blot tale med en tandlæge, som kan give dig en tandbøjle, men også en psykolog. Det er vigtigt at lokalisere den spænding, du føler om natten, når du skærer tænder.\nLæs også denne artikel: Hvordan man naturligt fjerner hovedpine\nEn anden grund til, at du kan få hovedpine om morgenen, kan være migræne. Hvis du ikke tidligere har fået diagnosticeret migræne, kan du antage, at det bare er en normal hovedpine. Udover at tage en panodil, kan du prøve at sove længere, for at se om hovedpinen vil forsvinde af sig selv. Men hvis der er tale om migræne, vil dette ikke virke.\nEn migræne er en meget intens smerte, der kan vare i op til tre dage, selv når du tager medicin. Smerten er normalt på den ene side af dit hoved, og kan også give dig smerte i øjnene. Smerten kan være bankende og skarp. Selvom medicin kan reducere symptomerne på en migræne, kan dit hoved fortsætte med at gøre ondt, når du vågner op.\nMange mennesker lider af søvnløshed. Søvnløshed identificeres som et problem, når du oplever problemer med at sove mange nætter i træk – ikke kun en enkelt gang. Personer med søvnløshed har tendens til at se kronisk trætte ud, og kan ofte virke triste.\nSindet og kroppen kræver en masse hvile for at regenerere sig selv. Hvis du ikke får hvilet ud, vil træthed og mangel på søvn forårsage hovedpine når du vågner. Derfor er det vigtigt at behandle de søvnforstyrrelser du lider af.\nTjek også denne artikel: 4 naturlige søvnløshed behandlinger du har brug for\nDen sidste hyppige årsag til hovedpine om morgenen er højt blodtryk. Har du højt blodtryk? Hvis ikke, bør du kontakte din læge for at finde ud af, hvorfor du oplever hovedpine om morgenen.\nDet, at have højt blodtryk kan få dig til at vågne op pludseligt med en intens smerte. Det kan også forårsage sløret eller nedsat syn.\nEr du nogensinde vågnet op med hovedpine? Hvordan havde du det? Hvis du har migræne eller bruksisme og allerede ved det, skal du være opmærksom på, at disse lidelser nogle gange kan forårsage hovedpine om morgenen, samt kvalme eller svimmelhed.\nHvis du stadig ikke ved hvorfor du får hovedpine, er det bedst at konsultere en læge. Dette vil også hjælpe dig med at lindre den stress du oplever, der er forårsaget af at have hovedpine om morgenen.\nDer er forskellige former for smerter, når det kommer til hovedpine. I dagens indlæg får du utrolige naturlige midler til at lindre hovedpine.


Urtepotte-cupcakes opskrift - Hjemmet - ALT.dk\nnem aftensmad Dessert Kage julemad Tærte Suppe pandekager chokoladekage\nSmuk mazarinkage med mørk chokolade og blåbær\nOne-pot med spaghetti\nValnøddelagkage fra Svinkløv Badehotel\nUrtepotte-cupcakes - opskrift fra Hjemmet\nDe yndige urtepotte-cupcakes er bagt af chokoladedej i muffinforme og derefter anrettet i små lerpotter og pyntet med marcipan. Man kan også pynte med spiselige ægte blomster. Sæt dem evt. fast med lidt smeltet chokolade.\nAf Sandra Leigh Draznin 19.jun.2013 Mad\n1 ¼ dl mælk eller kaffe\n125 g muscovadosukker eller farin\n125 g lyst rørsukker eller stødt melis\n125 g marcipan spiselig farve\nEndvidere: 8-14 små urtepotter (6 cm høje/ca. 1½ dl)\nTænd ovnen på 175 grader. Knæk chokoladen i mindre stykker og smelt den ved svag varme i en gryde med smør samt mælk eller kaffe. Sigt mel, kakao og bagepulver sammen og bland det med de to slags sukker. Pisk æggene sammen og tilsæt chokoladeblandingen og melblandingen.\nFordel dejen i 8-14 muffinforme, lidt større end urtepotterne (dejen trækker sig lidt fra kanten under bagningen), og bag kagerne 25-30 min. Tjek med en tandstikker, om de er gennembagte, og stil kagerne til afkøling i formene på en rist. Tag de afkølede kager ud af formene og fordel dem i rene urtepotter.\nÆlt marcipan med de ønskede farver og form blomster og blade – eller køb færdige sukker- eller marcipanblomster og -blade i en specialbutik. Pynt de afkølede kager.\nForm små kugler af lyserød eller gul marcipan og pres dem flade mellem to stykker plastik. Saml dem 3-4 stykker og pynt evt. med en sukkerkugle.\nForm små kugler af grøn marcipan og spids dem til. Pres dem i form mellem to stykker plastik. Tryk bladenes årer med en kniv gennem plastikken.\nLæs alt om Bageopskrifter\nMadsektionen er sponsoreret af:


PIR-Sensor med Indbygget Lysmåler til Loft Type SHSBP90L\n• Passiv infrarød sensor (PIR) med indbygget lysmåler\n• Monteres i LK loftdåse PL52 eller PL55\nThe SHSBP90L er en 90° PIR-sensor der registrerer tilste deværelse og/eller be - væ gelse i indendørs installationer. Den har indbygget lysmåler og forener således to produkter i ét. PIR-sensoren er en del af smarthouse-konceptet og kan bruges til automatisk styring af lys, persienner, klimaanlæg, tyverialarmer og alle andre funktioner der understøttes af smart-housesystemet og reagerer automatisk på menneskers tilstedeværelse. Denne sensor er fuldt programmerbar via SH værktøjet.\nDenne PIR-sensor reagerer på ethvert udsving i infrarød varmestråling. En genstand eller person der kommer ind i sensorens synsfelt ændrer det termiske billede som registreres af sensoren. Sensoren er udstyret med en segmenteret linse som opdeler synsfeltet i aktive og passive zoner (som ikke er synlige på sensoren, se fig. “Vandret følsomt område og Lodret følsomt område”). Når en varmekilde krydser disse zoner, registrerer sensoren ændringen i den infrarøde stråling og genkender ændringen som tilstedeværelse og/eller bevægelse. Udfra fire parametre kan man programmere hvor følsom og hurtig sensoren er til at detektere tilstedeværelse og/eller bevægelse. Programmeringen udføres ved hjælp af SH-værktøjet hvis sensoren styres af kontrolleren Sx2WEB24. De fire parametre er: Detekteringstilstand for krydsning af aktive zoner, følsomhed, antallet af impulser og tidsvindue inden for hvilket impulserne skal være registreret. Disse fire parametre skal indstilles både for tilstedeværelses- og bevægelsesgenkendelse. Bevægelse bruges af systemet i indbrudsalarmfunktionen og til at tænde lyset, mens tilstedeværelse bruges i lysfunktionen til at genstarte energisparetimeren (dvs. at hver gang der registreres en tilstedeværelse, begynder en ny udløbsperiode hvorefter lyset atter slukkes).\n1) Detekteringstilstand A: Én grænse mellem aktiv og passiv zone skal krydses for at der bliver udløst et impulssignal. Denne indstilling skal vælges for registrering af tilstedeværelse og bevægelse der skal slukke lyset så snart en person flytter sig fra en aktiv til en passiv zone eller omvendt (meget hurtig respons). B: To grænser skal krydses for at give et impulssignal. Personen skal gå fra en aktiv zone til en anden aktiv zone gennem en passiv zone eller omvendt. Denne indstilling anbefales til sensorer der anvendes i indbrudsalarmfunktion for at undgå falsk alarm.\n2) Følsomhed Dette er et tal, der kan indstilles fra 3 til 100. Jo lavere denne værdi er, desto længere er detekteringsafstanden, men jo højere er følsomheden også over for varmekilder. I figuren “Vandret følsomt område og Lodret følsomt område” vises tre forskellige eksempler på følsomhed.\n3) Antal impulser Dette er antallet af impulser som beregnes i henhold til mode A eller B inden der sendes en melding om registrering af en person til kontrolleren. De kan indstilles fra 1 til 8.\n4) Tidsvindue Dette er det tidsinterval inden for hvilket et foruddefineret antal impulser skal være registreret. Det kan sættes til at vare fra 1 til 10 sekunder. I tabellen nedenfor vises eksempler på indstillinger som naturligvis kan afhænge af miljøforhold, applikation og installationstype.\nPIR-sensoren er designet til loftsmontering. Eftersom SHSBP90L er en passiv enhed, kan man placere flere sensorer i samme rum uden at de forstyrrer hinanden. Modulet må ikke installeres som følger: a) Udendørs. b) På steder der er udsat for direkte sollys eller forlygter på motorkøretøjer. b) På steder der er udsat for direkte luftstrøm fra varmeapparat eller klimaanlæg. d) På steder der er udsat for hurtige temperaturskift. d) På steder der er udsat for kraftige rystelser. f) Tæt på glas eller andet som kan reflektere den infrarøde stråle. N.B.: Hvis sensoren skal registrere tilstedeværelse, skal den monteres omhygeligt sådan at det område hvor tilstedeværelse skal detekteres er fuldstændig dækket af sensorens følsomhedszone. Se figuren “Vandret følsomt område og Lodret følsomt område”.\nHus Dimensioner LK PL-dåse Mechanics