H.D. 15. august 2013 i sag 327/2012 (2. afd.)\nA (adv. Peter Hjørne, Kbh., besk.) mod Region Sjælland (adv. Lone Rømø, Nykøbing F).\nRetten i Næstveds dom 4. maj 2010, BS 18-889/2010.\nSagens omstændigheder og parternes påstande.\nA blev den 26. februar 2010 tvangsindlagt på Psykiatrien Vordingborg og har siden været tvangstilbageholdt.\nDet Psykiatriske Patientklagenævn ved Statsforvaltningen Sjælland godkendte den 23. marts 2010 afgørelsen om tvangsindlæggelsen den 26. februar 2010 og overlægens efterfølgende afgørelser - senest den 18. marts 2010 - om at fortsætte tvangstilbageholdelsen.\nA's advokat anmodede den 12. april 2010 om domstolsprøvelse, og den 14. april 2010 indbragte Det Psykiatriske Patientklagenævn sagen for retten.\nA har nedlagt påstand om, at overlægens beslutninger af 26. februar 2010, den 1. marts 2010, den 8. marts 2010 og den 18. marts 2010 om tvangsindlæggelse og -tilbageholdelse kendes ugyldige, og om, at der tillægges ham erstatning for den ulovlige frihedsberøvelse.\nRegion Sjælland har nedlagt påstand om, at tvangsindlæggelsen og -tilbageholdelsen kendes lovlige.\nA har forklaret blandt andet, at han ikke har noget panser mod folk, der vil ham det ilde, og det giver nogle mærkelige forløb. Han har aldrig hentet sin mor på plejehjemmet, men hun kom selv gående fra plejehjemmet den 23. februar 2010, mens han ryddede sne uden for hendes gamle hjem. Hun ville ikke tilbage, og det meddelte han personalet på plejehjemmet. Lige efter kom politi og plejepersonale til stede for at overtale hans mor, der fortsat ikke ville med, og han sagde, at de ikke havde nogen umyndiggørelse eller\nmyndighedsbeslutning. Efter 2½ timer fik hans mor lov til at blive og overnatte, og de følgende dage hjalp han hende med forskellige indkøb i byen og var på et hørecenter sammen med hende. Moderen spiste på plejehjemmet, men overnattede i det gamle hjem. De tog bussen frem og tilbage. Han ville have fortsat ordningen til den 6. april 2010, hvor den psykiatriske udredning af moderen skulle fortsætte. Han nåede ikke at tage med moderen til plejehjemmet den 26. februar 2010, før læge L dukkede op med to betjente og en demenskoordinator. Han blev ikke undersøgt af læge L, som senest havde set ham i august 2009, og som han har forsøgt at fravælge. Han har aldrig været aggressiv eller truende over for personalet på moderens plejehjem. Det eneste, der piner ham, er ældreplejens svigt og anbringelsen på Oringe, hvor forløbet har været inkriminerende og injurierende. Han er ikke blevet ændret, heller ikke efter tvangsmedicineringen. Psykiater Jan Stenbergs erklæring blev lavet for seks år siden for at få afprøvet hans fremtidige forsøgelsesgrundlag. Hans mor, der er 83 år gammel, er ikke dement, men gerontologisk psykotisk. Hun kan ikke tage vare på sig selv. Turene til og opholdet i moderens gamle hjem var nødvendige for hende.\nCarsten Andersen har forklaret, at han er overlæge på den lukkede afdeling i Oringe. Han så første gang A i forbindelse med samtalen den 1. marts 2010. A var fortørnet og affektpræget på grund af omstændighederne, og det havde karakter af en enmandstale. Han stillede diagnosen paranoid psykose. A er blevet tvangsmedicineret med Seranase siden den 26. marts 2010 og har fået det bedre. Det kan skyldes både medicinen og de rolige rammer og samtalerne. Han forventer, at A er stabiliseret i løbet af tre uger og herefter vil kunne udskrives.\nRetten må i overensstemmelse med de lægelige oplysninger i sagen lægge til grund, at A var sindssyg.\nEfter oplysningerne om hans adfærd over for personalet på plejehjemmet og navnlig oplysningerne om, hvorledes han i hvert fald medvirkede til, at hans demente mor opholdt sig uden for plejehjemmet, finder retten, at han måtte antages at frembyde en nærliggende fare for sig selv eller andre. Der er ikke grundlag for at antage, at mindre indgribende foranstaltninger end tvangsindlæggelse og -tilbageholdelse var tilstrækkelige til at afværge faren.\nRetten finder derfor, at tvangsindlæggelsen og -tilbageholdelsen har været lovlige, jf. lov om tvang i psykiatrien § 5, nr. 2.\nØstre Landsrets dom 9. maj 2012 (12. afd.), B-1704-10\n(Bloch Andersen, Jon Fridrik Kjølbro, Morten Kroon (kst.)).\nNæstved Rets dom af 4. maj 2010 (- - -) er anket af A med påstand om, at tvangsindlæggelsen den 26. februar 2010 kendes ulovlig, at tvangstilbageholdelsen fra den 26. februar 2010 til den 18. maj 2010 kendes ulovlig, samt at Region Sjælland dømmes til at betale erstatning for ulovlig tvangsindlæggelse og tvangstilbageholdelse.\nIndstævnte, Region Sjælland, har påstået stadfæstelse.\nAf erklæring af 2. april 2004 fra speciallæge i psykiatri Jan Stenberg fremgår blandt andet:\n»Som svar på Deres anmodning om speciallægeundersøgelse af A dateret d. 20. februar 2004, skal der på baggrund af medsendte sagsakter og klinisk undersøgelse af A i konsultationen d.d., erklæres følgende.\nA er ikke kendt af ut.\nKonklusion: Trods det forholdsvis spinkle anamnestiske og kliniske grundlag, finder ut. det overvejende sandsynligt, at der diagnostisk er tale om en kronisk paranoid lidelse. Da der er flere skizofrenisuspekte symptomer, er der formentlig tale om en paranoid skizofreni. Denne diagnose vil dog kun kunne bekræftes ved yderligere klinisk observation og/eller en psykologisk testning.\nUnder alle omstændigheder er der tale om en varig og ikke behandlingstilgængelig psykisk lidelse, idet A er uden sygdomserkendelse endsige - indsigt, hvorfor chancerne for en evt. terapeutisk alliance m. h. p. psykofarmakologisk behandling, er meget små. Der er intet revalideringsgrundlag.«\nTirsdag den 23. februar 2010 kl. 17.20 modtog Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi en telefonisk anmeldelse om, at A's mor havde forladt det plejehjem, hvor hun boede. Af en politirapport af 23. februar 2010 fremgår om sagens genstand:\n»M havde forladt plejested og søgt hjem til sin tidligere bopæl. Hun fandtes her i selskab med sin voksne søn, der dog skønnedes tvivlsomt egnet til at tage vare på M. M ønskede ikke at vende tilbage til plejestedet.«\nAf politirapporten fremgår endvidere:\n»Under patrulje i dag tirsdag den 23. februar 2010 kl. 17.25 i patruljebil 07-4907 blev, pa. Morten Gørsted Leire, og jeg af vagtcentralen for Sydsjælland og Lolland Falsters politi sendt til adressen, idet anmelder, plejecenter - - -, oplyste, at M var bortgået fra plejestedet og muligvis befandt sig på adressen.\nVi kørte til stedet uden brug af udrykningssignaler. Undervejs til stedet blev der ikke foretaget nogle observationer af interesse for sagen.\nVed vores ankomst til stedet kl. 17.20 traf vi savnet/bortgået, M, samt hendes søn A.\nVed umiddelbar besigtigelse skønnedes savnet/bortgået, M, at have det godt. Hun var fuldt påklædt og havde ingen synlige tegn på skader eller anden overlast, men virkede dog temmelig forvirret og oprørt over vores ankomst.\nBortgået, M, skønnedes ædru og egnet til afhøring, om end temmelig forvirret og uligevægtig.\nBortgået, M, forklarede kort, at hun boede på denne adresse og havde i sinde at bo der, lige så længe hendes søn var der til at hjælpe hende. Hun ønskede under ingen omstændigheder at blive kørt tilbage til plejecentret, og kunne heller ikke erindre, at hun tidligere havde boet der. Adspurgt kunne hun dog oplyse, at hun ganske rigtigt havde været til øjenlægen tidligere i dag, men havde glemt at give plejecentret besked om, at hun ikke havde i sinde at vende tilbage.\nPårørende, A, skønnedes ligeledes ædru og egnet til afhøring, dog psykisk afvigende og svært forståelig.\nPårørende, A, forklarede gentagne gange, at han ikke mente vi havde juridisk grundlag for at være på grunden. Han ønskede under ingen omstændigheder, at hans mor skulle tilbage til plejecentret, idet personalet på stedet gjorde ting, der lå uden for deres område. Han oplyste, at han havde i sinde at passe sin mor, indtil han kunne finde en plads til hende på et plejested i - - -. Pårørende var meget insisterende og ønskede på ingen måde vores tilstedeværelse, så længe der ikke forelå et gældende juridisk grundlag.\nVi kontaktede herefter VC med henblik på kontakt til plejecentret. Det oplystes herefter, at plejecentret ville sende en ansat til stedet.\nKl. ca. 18.30 ankom social og sundhedshjælper, S, til stedet. Hun forsøgte herpå gentagne gange at appellere til bortgået, M, der dog hurtigt blev afbrudt af pårørende. S tilkaldte herefter teamleder på plejecentret, T, der ankom til stedet ca. kl. 18.45.\nTeamleder, T, forsøgte ligeledes gentagne gange at rette henvendelse til bortgået, M. Dette lykkedes dog aldrig helt, idet pårørende hele tiden afbrød samtalen og hævede stemmen overfor dem begge. Pårørende, A, blev på dette tidspunkt temmelig ophidset og aggressiv i sin fremtræden, hvilket syntes at påvirke bortgået, M, meget kraftigt.\nTeamleder, T, kontaktede efterfølgende offentlig myndighed, K, der var demenskonsulent i Lolland kommune og havde siddet med bortgået, M's, sag.\nK ankom til stedet ca. kl. 19.15. Ved henvendelse til bortgået og pårørende, lykkedes det demenskonsulent, K, at komme indenfor på adressen og tale med dem begge.\nVed indtræden på adressen, bemærkedes det straks, at der var meget rodet og uhygiejnisk overalt i stueplanet. Stedet virkede delvist fraflyttet, idet der stod sække med tøj overalt, ligesom der var spredt aviser ud over store dele af gulvet i entréen. Kælderetagen var ifølge pårørende desuden ikke beboelig pga. tidligere konstaterede skadedyr.\nDemenskonsulent, K, lykkedes dog ikke, at overtale bortgået, M, til at følge med på plejecentret. Der blev i stedet indgået en aftale med både bortgået, M, og pårørende, A, om, at der ville blive aflagt et besøg på adressen den efterfølgende dag onsdag den 24. februar 2010.\nVi forlod herefter adressen kl. 19.50 og aftalte med både demenskonsulent, K og VC, at der skulle foretages en indberetning, idet det skønnedes tvivlsomt, at pårørende, A, var egnet til at tage vare på bortgået, M.«\nDen 26. februar 2010 udfyldte læge L en blanket om »Anmodning om indlæggelse af en sindssyg person«. Det fremgår, at det drejer sig om A. I erklæringen er fortrykt anført, at han »er sindssyg, og at indlæggelse i en afdeling eller et hospital for sindslidende er fornøden for at afværge fare for (her anføres om den foreliggende fare har henblik på den pågældende selv og/eller andre):« hvorefter lægen har tilføjet »sin demente mor«. Af erklæringen fremgår endvidere:\n»Pt. er tidl. vurderet af psyk. Jan Stenberg, som har fundet at han har en paranoid psykose, i 2004. Han har i det år jeg har kendt ham, ved de få kontakter været psykisk påfaldende. Man fører ikke en dialog, men A holder monolog, han sidestiller sig og gør sig bedre end de læger han tidligere har haft kontakt med, virker ikke til at have realistisk indblik i sin situation.\nDet fremgår at han har konflikter, retssager og klagesager ved mange instanser.\nHan er i sin tale springende, fortaber sig i detaljer, ikke altid indfølelig.\nHan er desuden højtråbende og aggressiv i sit kropssprog, hvis man tillader sig at stille spørgsmål ved hans antagelser.\nI den aktuelle situation har der været flere episoder på plejehjemmet, hvor hans demente mor bor imod hans vilje. Der har været verbale trusler, små puf (fysisk), og pt. truer også mig med diverse sagsanlæg.\nPolitiet har været involveret flere gange. Han har hentet sin demente mor fra plejehjemmet. På anmodning har han ikke bragt hende tilbage.\nDet vurderes at han ikke er i stand til at tage vare på sin mor, og det er til fare for hende at hun tilbageholdes hos ham.\nDer har været flere episoder, hvor politiet har overværet at han på plejehjemmet har været voldsomt verbalt aggressiv over for moren og personalet. Man kan på plejehjemmet ikke sikre moren mod at han henter hende igen. Vurderes at han er i en tilstand der sidestilles med psykose og er til fare for sin mor.«\nAf et brev af 26. februar 2010 fra Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi til overlægen ved Oringe fremgår, at lægeundersøgelsen af A er foretaget af læge L samme dag kl. 10.45.\nDen 26. marts 2010 traf Det Psykiatriske Patientklagenævn afgørelse vedrørende tvangsindlæggelsen og den efterfølgende tvangstilbageholdelse af A. Af afgørelsen fremgår blandt andet:\nPatientklagenævnet godkender overlægens beslutning om at tvangsindlægge dig den 26. februar 2010.\nNævnet godkender endvidere overlægens beslutning om at tvangstilbageholde dig 27. februar 2010 og den fortsatte frihedsberøvelse som opretholdt ved revurderingerne senest den 18. marts 2010.\nNævnets begrundelse for afgørelsen:\nEfter at have gennemgået sagen og de afgivne forklaringer har Patientklagenævnet fundet, at betingelserne for tvangsindlæggelse og tvangstilbageholdelse efter psykiatrilovens § 5 og § 10, jf. § 5, er opfyldt.\nNævnet har lagt vægt på, at du på tidspunktet for tvangsindlæggelsen den 26. februar 2010 blev fundet i en tilstand, der kunne sidestilles med en psykose.\nDet blev videre vurderet, at du frembød en nærliggende eller væsentlig fare for din demente mor, der bor på plejehjem. Du havde således hentet din mor, og ikke efterkommet plejehjemmets anmodning om at bringe hende tilbage. Det blev vurderet, at du ikke var i stand til at tage vare på din mor, og at det var til fare for din mor, at du tilbageholdt hende i din varetægt. Du har tidligere på plejehjemmet fremkommet med verbale trusler og små puf, ligesom du på plejehjemmet er observeret at have været voldsomt verbalt aggressiv overfor din mor.\nNævnet har med hensyn til tvangstilbageholdelsen lagt vægt på, at du den 27. februar 2010 (jf. 48 timers fristen jf. lovens § 10, stk. 3) ved gennemgang blev fundet psykotisk, uden sygdomsindsigt og behandlingskrævende. Du var voldsomt vred, grænseoverskridende med påskyndet tale, øget psykomotorisk tempo og svært paranoid tolkende.\nVed overlægens godkendelse den 1. marts 2010 samt efterprøvelse på 3. dagen virkede du forpint, fortsat svært usamlet og springende i din tankegang med paranoide symptomer.\nDet fremgår videre af sagens oplysninger, at du ikke vurderedes som værende farlig, men derimod behandlingskrævende. Overlægen bekræftede dette på mødet.\nVed de efterfølgende efterprøvelser af din tilstand har billedet været uforandret, og du har ikke ønskede at modtage medicinsk behandling.\nNævnet har herefter fundet det godtgjort, at det på tidspunktet for beslutningen om tvangsindlæggelse, henholdsvis tvangstilbageholdelse, ville have været uforsvarligt ikke at indlægge henholdsvis tilbageholde dig med henblik på behandling, idet du var sindssyg eller i en tilstand, der ganske må ligestilles hermed, og idet din tilstand måtte antages at kunne bedres betydeligt og afgørende ved behandling.\nNævnet har endvidere fundet, at der efterfølgende ikke er sket en ændring af din tilstand, der kan medføre, at tvangstilbageholdelsen på nuværende tidspunkt bør ophæves og finder endvidere, at du i din aktuelle tilstand ikke kan antages at være i stand til at samarbejde om en ambulant behandling.\nNævnet har konstateret, at afgørelsen om at indlægge dig er truffet af afdelingens overlæge, og at der foreligger en af den indlæggende læge udfærdiget erklæring, som bygger på lægens egne undersøgelser foretaget med henblik på denne indlæggelse.\nNævnet har endvidere konstateret, at fristen i psykiatrilovens § 10, stk. 3, er overholdt, samt at der er sket en efterprøvelse af frihedsberøvelsen i overensstemmelse med lovens § 21, stk.2.«' Tvangstilbageholdelsen af A blev ophævet den 18. maj 2010, og den 21. maj 2010 blev han udskrevet.\nDer har under landsrettens behandling af anken været stillet spørgsmål til Retslægerådet, der har besvaret spørgsmålene i en erklæring af 6. september 2011, hvoraf blandt andet fremgår:\n»Med sagens tilbagesendelse skal Retslægerådet efter omstændighederne indledningsvis udtale, at A er en nu 58-årig mand, der ikke tidligere har været psykiatrisk indlagt, men blev vurderet ved speciallæge 02.04.04 med henblik på afklaring af forsørgelsesgrundlag. Han fandtes da sindssyg, præget af forstyrret tænkning og ukorrigerbare vrangforestillinger om omverdenens inkompetence. Det blev vurderet, at det drejede sig om en kronisk paranoid tilstand med skizofrenisuspekte symptomer. Han har senere fået pension.\nDen 26.02.10 blev han tvangsindlagt på farlighedskriteriet efter flere episoder på moderens plejehjem, hvor han havde været truende, højtråbende og svært korrigerbar.\nVed tvangsindlæggelsen og den efterfølgende tvangstilbageholdelse, fandtes han udtalt sindssyg med vrangforestillinger, kontinuerlig talende, ikke til at afbryde, ukorrigerbar og ganske uden sygdomserkendelse. Tankegangen var springende og usamlet, og han fremstod udpræget forstyrret.\nRetslægerådet finder således, at det ville have været uforsvarligt ikke at tvangsindlægge og efterfølgende tvangstilbageholde A, idet han på tidspunktet for frihedsberøvelsen var sindssyg, og udsigten til en betydelig og afgørende bedring af tilstanden ellers ville have været forringet. På tidspunktet for tvangsindlæggelsen vurderes han endvidere at have været farlig for sine omgivelser.«\nDer er for landsretten afgivet supplerende forklaringer af appellanten og overlæge Q.\nA har forklaret supplerende blandt andet, at han har taget studentereksamen og har mange »løse uddannelser«. De er blevet løse på grund af hans ægteskab, der krævede fuldtidsarbejde og i øvrigt blev opløst efter 4 år. Han studerede medicin, da han blev gift, men han har ikke gennemført uddannelsen. Har haft flere kortere ansættelsesforhold. Hans hus gik på tvangsauktion, og han blev som følge heraf hjemløs. På et tidspunkt søgte han om revalidering, og i den forbindelse besøgte han speciallæge Jan Stenberg. Det var første gang, han havde kontakt til en læge inden for psykiatri.\nOm den episode, der er omtalt i politirapport af 22. juni 2008, forklarede han, at han på det tidspunkt befandt sig på sin mors bopæl. Han hjalp sin mor med at holde hendes hus, fordi hun ikke fik den hjælp af kommunen, hun havde krav på. Hans mor var meget imod, at nogen kom og gjorde rent. Han brugte derfor mange timer på adressen og var der ofte om natten for at gøre rent.\nHan var hos sin mor den 23. februar 2010, da politiet kom. Han sagde til politiet, at der ikke var nogen valid juridisk grund til at tilbageholde hende på plejehjemmet, idet hun ikke var umyndiggjort. Hans mor havde forladt plejehjemmet 3 gange siden den 1. februar 2010. Han kunne se, at hans mor blev forsømt på plejehjemmet, og i dagene fra 23. til 26. februar 2010 tog han med hende på hørecenter, ligesom han gik i genbrugsbutikker og købte tøj til hende. Hans mor spiste på plejehjemmet i de dage, og han fulgte hende til og fra plejehjemmet i bus. Han afleverede hende til spisetid og hentede hende igen om aftenen, så hun havde mulighed for at sove og tage bad hjemme.\nDen 26. februar 2010 havde han planlagt at tage i byen med sin mor, men det nåede de ikke. Der mødte en masse personer op på adressen, herunder 4 uniformerede betjente. De stilede direkte mod hans mor, der blev meget bekymret. De sagde, at de kom for at tage hende med tilbage til plejehjemmet. Hans mor sagde, at så længe hendes søn var der, ønskede hun at være i sit eget hjem. Han gjorde dem opmærksom på, at der ikke var noget grundlag for at tvangstilbageholde hende på plejehjemmet, men han gjorde ikke noget fysisk, da personerne var omkring hans mor. Læge L var også til stede. Han havde ikke nogen samtale med hende, og der var ikke nogen kommunikation mellem dem, dog spurgte hun, om han kunne huske, hvem hun var. En af betjentene sagde til ham, at han havde 3 minutter til at pakke sin tandbørste og noget undertøj, idet de ville tage ham med. Han fik ikke at vide, hvor han skulle hen. De sagde blot, at han skulle køres væk. Han blev kørt bort i en politibil med to betjente. Han kunne godt se, at de kørte ham til Oringe.\nDa han kom til Oringe, blev han modtaget af plejepersonale. Han så, at der stod 5 bind af Karnov, og dem hentede han. Han protesterede mod indlæggelsen. Han mødte en læge, 6-7 timer efter at han var ankommet. Lægen talte til ham, som om han var dårligt begavet. Han nægtede at svare på lægens spørgsmål, der savnede sund fornuft. Han fortalte, at de overtrådte reglerne. Lægen henviste til, at læge L havde udfyldt »røde papirer«. Lægen gav ikke udtryk for nogen selvstændig vurdering. Lægen sagde til de andre, der stod omkring hende, at man ville finde ud af, om han var farlig for sig selv. Der blev talt om forskellige medicinske præparater, men lægen talte ikke til ham, men derimod til eleverne, der stod ved siden af hende.\nPå et tidspunkt sagde overlæge Q, at han skulle tvangsmedicineres. Han tog sin tvangsmedicin én gang, mens han var tvangstilbageholdt. Det er urigtigt, når der står i journalerne, at han gentagne gange har taget tvangsmedicinen. Han har heller ikke fået medicin med sprøjte.\nDer var ingen forskel på hans situation, da han blev indlagt den 26. februar 2010 og udskrevet den 21. maj 2010. Der var bare gået 3 måneder. Efter udskrivelsen den 21. maj 2010 tog han hen til sin mors hus for at se, hvordan det så ud. Han kunne se, at hun havde været der. Efterfølgende besøgte han sin mor på plejehjemmet. Han talte ikke med personalet i den forbindelse. Han fik ikke ordineret medicin eller behandling i forbindelse med udskrivelsen, og han har heller ikke taget medicin eller været i behandling siden udskrivelsen. Der har været 54 tilfælde, hvor personale på plejehjemmet har truet med at ville ringe efter politiet, og de har ringet efter politiet 35 gange. Efter han blev udskrevet, har der været et tilfælde, hvor plejehjemmet ringede efter politiet. Han var da i gang med at gøre moderens badeværelse rent. Den 8. april 2010 kom hans mor under værgemål og fik beskikket en værge.\nQ har forklaret supplerende blandt andet, at A blev tvangsindlagt den 26. februar 2010 på røde papirer på grund af farlighed. De modtog A efter at have godkendt de røde papirer om indlæggelse på grund af farlighed. Ud fra symptomerne blev det vurderet, at A led af paranoid psykose. Det var ikke vidnet, der gennemgik grundlaget for tvangsindlæggelsen. Det gjorde overlæge O. Det er overlægens ansvar at godkende ordlyden af de røde papirer. Han har selv læst de røde papirer, men det er ikke ham, der har godkendt dem. Vidnet går ud fra, at læge L har undersøgt A, således som hun skal, inden han blev tvangsindlagt. Når de modtager patienter med henblik på tvangsindlæggelse, forventer de, at tingene er, som de skal være, men de foretager også deres egen vurdering af patienten. Vidnet kan ikke huske, om han har set erklæringen af 2. april 2004 fra speciallæge Jan Stenberg. I forbindelse med indlæggelsen tog de bestik af den akutte situation, men oplysninger fra tidligere kan have betydning.\nNår en patient er indlagt på røde papirer, vil patienten ofte have godt af de strukturerede rammer på stedet, og patienten vil også blive tilbudt medicinsk behandling. Ofte vil de strukturerede rammer i sig selv give en bedring. Hvis en patient er indlagt på farlighed, vil farligheden ofte træde i baggrunden efter nogen tid, og man vil i stedet fokusere på det behandlingsmæssige. De havde indtryk af, at A ikke var samarbejdsvillig, og derfor skærpede de overvågningen af, at han tog sin medicin, men vidnet kan ikke afvise, at A ikke har taget sin medicin.\nDet er vidnet, der har undersøgt A den 1. marts 2010 og skrevet notaterne i journalen herom. På baggrund af oplysningerne i de røde papirer skrev han, at A havde været »fulgt af« speciallæge Jan Stenberg, men han ved ikke, om Jan Stenberg har set A mere end én gang. Vidnet kan se, at de røde papirer taler om, at A er blevet »vurderet« af speciallæge Jan Stenberg. Vidnet vurderede, at A led af paranoid psykose. For at stille en sådan diagnose er det et krav, at symptomerne har været til stede vedvarende i en måned, men de er nødt til at have nogle arbejdsdiagnoser at gå ud fra, og på baggrund af de akutte symptomer stillede han diagnosen, der blev bekræftet gennem indlæggelsen.\nDen undersøgelse, der blev foretaget efter 30 dage, blev foretaget af læge N, som det fremgår af journalen. Vidnet var ikke selv involveret i denne undersøgelse. Overlæge V har den 7. april 2010 efterfølgende godkendt den vurdering, der blev foretaget af læge N, således som det fremgår af journalen.\nVidnet foretog selv en undersøgelse og vurdering af A den 25. april 2010, hvor han vurderede, at A fortsat var i en psykotisk tilstand, og at der fortsat var udsigt til bedring ved behandling.\nVidnet havde en samtale med A den 18. maj 2010. På det tidspunkt ønskede A ikke at blive udskrevet, selv om tvangstilbageholdelsen blev ophævet, men han må have ændret mening efterfølgende, for han blev udskrevet den 21. maj 2010. Det fremgår af journalen, at læge X havde en udskrivningssamtale med A den 21. maj 2010. Det fremgår af udskrivningsbrevet, at læge X under diagnose har skrevet »Psykose, ikke organisk uden specifikation«. Vidnet kan ikke forklare, hvorfor læge X har skrevet sådan, men det er vidnets vurdering, at der burde have været anført en anden diagnose. Det er således vidnets vurdering, at A fortsat led af paranoid psykose, da han blev udskrevet. Da A blev udskrevet, var der behov for opfølgning, men det ønskede A ikke, og det var de nødt til at respektere. Vidnet vurderer, at A havde det bedre, da han blev udskrevet den 21. maj 2010, end da han blev indlagt den 26. februar 2010.\nEfter de foreliggende lægelige oplysninger, herunder erklæringen fra læge L, hospitalsjournalen, erklæringen af 2. april 2004 fra speciallæge Jan Stenberg og Retslægerådets udtalelse af 6. september 2011, er det godtgjort, at A var sindssyg på tidspunktet for tvangsindlæggelsen og tvangstilbageholdelsen fra 26. februar 2010 til 18. maj 2010.\nLandsdommerne Jon Fridrik Kjølbro og Morten Kroon (kst.) udtaler:\nDet fremgår af erklæringen af 26. februar 2010 fra læge L, at A var højtråbende og aggressiv. Det fremgår endvidere, at der på det plejehjem, hvor hans 83-årige demente mor boede, havde været flere episoder, hvor han var fremkommet med verbale trusler og små puf og havde været voldsomt verbalt aggressiv over for både moderen og personale. A havde efter det oplyste hentet sin mor fra plejehjemmet og fulgt hende til bopælen, og lægen vurderede, at han ikke var i stand til at tage vare på hende.\nDen 23. februar 2010 havde politiet indfundet sig på moderens bopæl sammen med personale fra plejehjemmet, hvor de traf A sammen med moderen, der havde forladt plejehjemmet. A fremtrådte psykisk afvigende og svært forståelig, og han tilkendegav, at han under ingen omstændigheder ønskede, at hans mor skulle tilbage til plejehjemmet, idet han havde i sinde at passe hende. Det fremgår, at A afbrød plejepersonalet, når de forsøgte at tale med moderen, og at han hævede sin stemme og blev ophidset og aggressiv i sin fremtræden. Ejendommen blev skønnet meget rodet og uhygiejnisk, og det blev anset for tvivlsomt, om A var i stand til at tage vare på moderen.\nPå den baggrund og tillige henset til A's tilstand og adfærd samt Retslægerådets erklæring af 6. september 2011 finder vi det godtgjort, at det ville være uforsvarligt ikke at frihedsberøve A den 26. februar 2011 med henblik på behandling, fordi han frembød en nærliggende og væsentlig fare for andre.\nVi kan derfor tiltræde, at tvangsindlæggelsen af A den 26. februar 2010 var lovlig, jf. psykiatrilovens § 5, nr. 2.\nLandsdommer Bloch Andersen udtaler:\nA's moder havde den 23. februar 2010 forladt det plejehjem, hun boede på, idet hun ikke ønskede at være der, og var taget hjem til sit hus, hvor hun havde boet gennem mange år. A's moder var dement og ikke i stand til at tage vare på sig selv, men hun var ikke på daværende tidspunkt sat under værgemål. Samme dag kom politiet, to ansatte på plejehjemmet og en demenskonsulent fra kommunen til hjemmet. A ønskede under ingen omstændigheder, at hans moder skulle tilbage til plejehjemmet, og han gav udtryk for, at han agtede at passe sin moder, indtil han kunne finde et plejested i - - -. Det fremgår videre, at A på ingen måde ønskede politiets tilstedeværelse, så længe der ikke forelå et gældende juridisk grundlag. Moderen forklarede politiet, at hun boede dér og havde i sinde at bo der, lige så længe hendes søn var der til at hjælpe hende. Hun ønskede under ingen omstændigheder at blive kørt tilbage til plejehjemmet og kunne heller ikke erindre at have boet dér. Det lykkedes ved en efterfølgende samtale heller ikke demenskonsulenten at overtale moderen til at følge med til plejehjemmet. Det anførtes sluttelig i politirapporten, at der skulle foretages indberetning, idet det skønnedes tvivlsomt, om A var egnet til at tage vare på moderen. De næste dage forløb således, at A og moderen var på forskellige indkøb m.v. om formiddagen, hvorefter A bragte moderen tilbage til plejehjemmet til frokost. Moderen var herefter på plejehjemmet, indtil A tog hende med sidste bus om aftenen, således at hun kom hjem til sit hus og overnattede der.\nEfter de foreliggende oplysninger lægger jeg videre til grund, at A, uanset at han ikke havde været i behandling for sin sindssyge, ikke tidligere havde været til sådan fare for sig selv eller andre, at han havde været indlagt, ligesom han ikke havde været voldelig over for sin moder.\nTvangsindlæggelsen den 26. februar 2010 skete, direkte under henvisning til at A var til fare for sin moder, idet den indlæggende læge anførte, at »han ikke er i stand til at tage vare på sin mor, og det er til fare for hende at hun tilbageholdes hos ham.«\nDet fremgår endvidere af den indlæggende læges beskrivelse i lægeerklæringen af 26. februar 2010, at A truede den indlæggende læge »med diverse sagsanlæg.«\nJeg finder ikke, at A under de anførte omstændigheder har udsat sin moder for en sådan fare, at der har været tilstrækkeligt grundlag for at tvangsindlægge ham. Jeg finder, at A's moders situation burde have været løst eller i det mindste søgt løst med andre og for A mindre indgribende foranstaltninger, f.eks. kunne hun have været taget under værgemål, således som det i øvrigt skete kort efter, og de fornødne beslutninger kunne være truffet i forlængelse heraf. Der kan i den forbindelse henvises til U 2001.464 V.\nJeg finder herefter tvangsindlæggelsen efter psykiatrilovens § 5, nr. 2, ulovlig.\nEfter indholdet af hospitalsjournalerne om A's tilstand og adfærd og manglende sygdomserkendelse og samarbejdsvilje sammenholdt med Retslægerådets erklæring af 6. september 2011 finder landsretten det godtgjort, at det ville være uforsvarligt ikke at frihedsberøve ham fra 26. februar 2010 til 18. maj 2010 med henblik på behandling, fordi udsigten til en betydelig og afgørende bedring af tilstanden ellers ville blive væsentligt forringet.\nLandsretten tiltræder derfor, at tvangstilbageholdelsen af A fra 26. februar 2010 til 18. maj 2010 var lovlig, jf. psykiatrilovens § 10, jf. § 5, nr. 1.\nIngen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten til den anden part eller til statskassen, jf. retsplejelovens § 312, stk. 6.\nI tidligere instanser er afsagt dom af Retten i Næstved den 4. maj 2010 og af Østre Landsrets 12. afdeling den 9. maj 2012.\nI pådømmelsen har deltaget fem dommere: Lene Pagter Kristensen, Marianne Højgaard Pedersen, Jon Stokholm, Hanne Schmidt og Jan Schans Christensen.\nAppellanten, A, har nedlagt påstand om, at tvangsindlæggelsen af ham den 26. februar 2010 kendes ulovlig.\nA har forud for den mundtlige forhandling for Højesteret frafaldet sin anke af den del af landsrettens dom, der vedrører tvangstilbageholdelsen af ham i perioden 26. februar til 18. maj 2010.\nParterne er enige om, at spørgsmålet om eventuel erstatning for frihedsberøvelsen efter retsplejelovens § 469, stk. 6, udskydes til behandling efter afgørelsen om frihedsberøvelsens lovlighed.\nPsykiatrilovens § 5 (lov nr. 331 af 24. maj 1989 med senere ændringer) har følgende ordlyd:\n»§ 5. Tvangsindlæggelse, jf. §§ 6-9, eller tvangstilbageholdelse jf. § 10, må kun finde sted, såfremt patienten er sindssyg eller befinder sig i en tilstand, der ganske må ligestilles hermed, og det vil være uforsvarligt ikke at frihedsberøve den pågældende med henblik på behandling, fordi:\n2) den pågældende frembyder en nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre.«\nAf forarbejderne til lov nr. 331 af 24. maj 1989 (L 76, Folketingstidende 1988-89 (1. samling), tillæg A, sp. 2047ff.) fremgår følgende:\n1.1. Lovforslaget har til formål at styrke de sindslidendes retsstilling i forbindelse med frihedsberøvelse og tvangsbehandling m.v. Lovforslaget skal endvidere sikre, at den sindslidende i videst muligt omfang inddrages i og får indflydelse på behandlingen og sine egne forhold i øvrigt.\nI forhold til den gældende lov om sindssyge personers hospitalsophold, der er fra 1938, vil lovforslaget bl.a. indebære, at betingelserne for at anvende tvang i forbindelse med indlæggelse, ophold og behandling på psykiatrisk afdeling skærpes og præciseres.\nMed henblik på at formindske brugen af tvang mest muligt foreslås det som et grundlæggende princip, at tvang kun anvendes, når alle andre muligheder er udtømt, og at den tvangsanvendelse, der i så fald kommer på tale, begrænses til det absolut nødvendige (»det mindste middels princip«).\n2.1. Lovforslaget bygger i overensstemmelse med indstillingen fra udvalget vedrørende sindslidendes retsstilling på det grundsynspunkt, at anvendelse af tvang i forbindelse med indlæggelse, ophold og behandling på psykiatrisk afdeling skal forebygges og undgås i det omfang, det af hensyn til patientens eget eller andres liv, helbred og velfærd overhovedet er muligt, men at tvang på den anden side ikke helt kan undværes på dette område. Ved tvang forstås i denne sammenhæng tvangsindlæggelse, tvangstilbageholdelse, tvangsbehandling, tvangsfiksering og beskyttelsesfiksering samt anvendelse af visse former for fysisk magt.«\nAf forarbejderne (sp. 2978) fremgår endvidere følgende om »farekriteriet« i psykiatrilovens § 5, nr. 2:\n»Farlighedsindikation kan foreligge enten som fare for personen selv, typisk i form af risiko for selvmord eller alvorlig selvlemlæstelse, eller som fare for andre. Der stilles krav om, at faren skal være nærliggende og væsentlig.\nFarlighedsbegrebet omfatter en vis kvalificeret og aktuel fare for person, herunder også trusler om vold eller selvlemlæstelse, brandstiftelse og ligeartede farlige handlinger. En blot mulig og mere fjern og uvis risiko for, at faren vil manifestere sig, er ikke tilstrækkelig. Verbale forulempelser, der ikke indeholder trusler om vold eller selvlemlæstelse, falder ligeledes udenfor det foreslåede farlighedsbegreb.«\nA har navnlig anført, at han den 26. februar 2010 ikke udviste en adfærd, der med rette kunne henføre ham til psykiatrilovens § 5, nr. 2. Det er et krav, at faren skal være nærliggende eller væsentlig. Indgrebet kunne være undgået ved at foretage mindre indgribende foranstaltninger f.eks. ved, at moderen blev taget under værgemål, og de fornødne beslutninger kunne være truffet i forlængelse heraf. Tvangsindlæggelsen var derfor ulovlig.\nRegion Sjælland har navnlig anført, at tvangsindlæggelsen den 26. februar 2010 var lovlig, da betingelserne i psykiatrilovens § 5, nr. 2, var opfyldt. A var sindssyg eller befandt sig i en tilstand, der måtte ligestilles hermed, da han savnede virkelighedsfornemmelse, havde ukorrigerbare vrangforestillinger, var uden sygdomserkendelse og fremstod psykotisk med paranoid overbygning. Det ville have været uforsvarligt ikke at frihedsberøve A med henblik på behandling, hvorved der var udsigt til at afhjælpe farligheden. A frembød en nærliggende og væsentlig fare for andre, herunder ved at have bortfjernet sin da 83-årige demente og psykotiske mor fra plejehjem, da der var risiko for, at hun ville være blevet udsat for markant omsorgssvigt og psykisk overgreb.\nTil brug for Højesteret har Retslægerådets den 22. maj 2013 besvaret en række supplerende spørgsmål:\nHvilke aktuelle kliniske psykotiske symptomer, noteret i indlæggelseserklæringen, havde A på indlæggelsestidspunktet den 26.02.10, jf. »anmodning om indlæggelse af en sindssyg person« af 26.02.10 (indlæggelseserklæring)?\nOpfylder den underskrevne erklæring de lægefaglige lovkrav til tvangsindlæggelsesbegæringen?\nSvaret bedes begrundet ud fra erklæringens ordlyd.\nDet fremgår af journalnotater fra 1. indlæggelsesdøgn, at A afviste al kontakt med såvel plejepersonale som læge, som han ikke ønskede samtale med. Han blev af lægen opsøgt 2 gange på sin stue. Han talte første gang videre i mobiltelefon, og anden gang henviste han til »røde papirer« og ønskede ikke kontakt. Der fandtes læderet kontakt, hvilket var et psykotisk symptom, og adfærden var realitets-utilpasset, det vil sige, at A var i en sindssygelig tilstand. Lægefaglige krav er opfyldt.\nHar A modtaget information af læge L forud for indlæggelsen, jf. psykiatrilovens § 31?\nSpørgsmålet kan ikke besvares. Men L anførte, at A var højtråbende, aggressiv og talende i monolog.\nFremgår det af indlæggelseserklæringen, at læge L har foretaget en aktuel selvstændig klinisk vurdering af A's psykiske tilstand på indlæggelsestidspunktet?\nAnser Retslægerådet det for overensstemmende med lægefaglige principper, at der i indlæggelses-erklæringen refereres til en diagnose fra 2004 fra speciallæge i psykiatri Jan Stenberg?\nL har foretaget en selvstændig vurdering 26.02.10 beskrevet i »røde papirer«. Det er god lægelig praksis at referere kort til sygehistorie, i dette tilfælde en tidligere psykiatrisk vurdering.\nSåfremt første del af spørgsmål 3a besvares bekræftende spørges, om der i denne psykiske vurdering er indeholdt en klar beskrivelse af symptomer og adfærd, der kan underbygge en antagelse om fare og begrunde attestens ordlyd om, at A var sindssyg eller i en tilstand, der kan sidestilles hermed?\nJa, der er beskrivelse, der begrunder fare og sindssyge eller tilstand ligestillet hermed.\nHvilke aktuelle psykotiske symptomer er efter Retslægerådets vurdering indeholdt i den af L udfærdigede indlæggelseserklæring, jf. spørgsmål 15?\nUindfølelig er et udtryk for, at en person opfatter realiteter på egen privat måde, og springende tale er et udtryk for forstyrret tænkning. Begge dele er sindssygdomssymptomer.\nFinder Retslægerådet, at der ud fra indlæggelseserklæringen forelå aktuelle symptombeskrivelser, der begrunder, at A skulle indlægges?\nDa det ikke fremgår af beskrivelsen i indlæggelseserklæringen, at denne understøttes af L's egne undersøgelser, foretaget med henblik på indlæggelse, anmodes om en lægefaglig vurdering af, om erklæringen efter Retslægerådets mening er i overensstemmelse med gældende regler for udfærdigelse af tvangsindlæggelseserklæring.\nGiver indlæggelseserklæringen et retvisende grundlag for modtagelsen af A på hospitalet og den senere tilbageholdelse og behandling, jf. svaret på spørgsmål 13?\nEr der oplyst symptomer i sagen, som burde have givet hospitalet anledning til at formode at A led af paranoia?\nJa, der er i journalen beskrevet, at A havde vrangforestillinger (paranoia).\nFinder Retslægerådet, at A ud fra erklæringen af 2004 fra Jan Stenberg led af paranoid personlighedsforstyrrelse på indlæggelsestidspunktet, jf. side 4 f.n.?\nNej. A led af sindssygdom (psykose) med vrangforestillinger (paranoide forestillinger).\nRetslægerådet anmodes om at oplyse, om der i henhold til lægeattest udarbejdet i forbindelse med anmodning om indlæggelse er foretaget en læge faglig vurdering af patienten.\nRetslægerådet anmodes om at oplyse, hvorvidt patientens symptomer ved indlæggelsen kan henføres til betegnelsen »sindssygdom« eller ganske lignende tilstand.\nJa, tilstanden kan betegnes som sindssygdom.\nAf hospitalsjournalen vedrørende A's indlæggelse fremgår bl.a., at han den 26. februar 2010 ikke ønskede at tale med lægen, at han den 27. februar 2010 blev vred (opkørt) ved tilsyn af nattevagt, og at 1. reservelægen samme dag forsigtigt måtte trække sig tilbage i forbindelse med en samtale for ikke at få ham agiteret. Han blev vurderet helt paranoid psykotisk uden sygdomsindsigt af nogen art. Han blev ikke vurderet farlig, når han fik lov til at opholde sig på stuen, men hvis dette ikke var tilfældet, ville korrektioner måske give anledning til aggressiv adfærd. Han skønnedes potentielt at være udadreagerende, og der skulle altid være to personer ved henvendelse til ham.\nTil brug for Højesteret er der afgivet supplerende forklaringer af læge L og A\nL har forklaret, at hendes første notat om A er fra den 24. september 2008. Det var hans første henvendelse til hende, og den vedrørte nogle fysiske skader. Hun havde yderligere henvendelser fra ham i 2008 og 2009 vedrørende diverse fysiske problemer. I juni 2009 var der en snak om hans forsørgelsesgrundlag. Hun fik den 18. august 2009 en opringning fra en visitator i hjemmeplejen, der mente, at A var meget vanskelig og bl.a. truede med at tage moderen med hjem. Hun opfordrede visitator til at tilkalde politiet. Hun fik den 21. januar 2010 en opringning fra psykiater P, der havde undersøgt A's mor. Psykiateren ringede, fordi han var bekymret over, hvor syg A virkede, og om han overhovedet havde noget at leve af. Psykiateren mente, at A var psykotisk. Hun vidste ikke, om psykiateren havde undersøgt A. Hun havde fået oplyst, at psykiateren havde undersøgt moderen, og i den forbindelse mødt A. Hun ved ikke, hvor moderen var blevet undersøgt. Hun skrev på denne baggrund et brev til A den 26. januar 2010 og prøvede at indkalde ham til samtale den 11. februar 2010, men hun kan ikke sige, hvilken adresse det er sendt til. Brevet er ikke kommet retur. A's adresse i journalen var - - -vej 15-6. Han mødte ikke til samtalen. Samtalen var et forsøg på at få ham til at prøve psykiatrisk medicinsk behandling. Hun havde også tidligere forgæves forsøgt at få A i medicinsk behandling.\nHun kan ikke huske, hvilke oplysninger hun fik, da hun fik A som patient. De informationer, hun fik, var blevet sendt videre til den næste læge, A fik. Hun har ikke på noget tidspunkt været læge for A's mor.\nSocialpsykiatrien kontaktede hende telefonisk den 23. februar 2010, fordi de havde haft svært ved at komme i kontakt med A samtalemæssigt. Hun havde den 23. februar 2010 ikke hørt om, at han havde flyttet sin mor. Hun overvejede derfor kun gul tvangsindlæggelse på dette tidspunkt. Hun overvejede på dette tidspunkt at tage ud med politiet for at foretage gul tvangsindlæggelse, og hun ringede til politiet den 25. februar 2010 for at forberede dem på det.\nDen 26. februar 2010 kontaktede kommunen hende. Hun kunne ikke huske, hvem der kontaktede hende, eller hvad der præcis blev sagt. Det, hun havde noteret, var: »Patienten har hentet sin mor fra plejehjemmet, og vil ikke acceptere at hun kommer tilbage dertil.« Hun havde ikke skrevet tidspunktet for henvendelsen, men mente, at det var om morgenen. Da hun tog derud, opfattede hun det som sin opgave at få A indlagt. Hun oplevede på stedet ham som uden fornemmelse for situationen. Hun troede for eksempel ikke, at han hørte, da hun forklarede ham vedrørende tvangsindlæggelse. Der var ingen tovejs-kommunikation, og hun mente ikke, at han havde virkelighedsfornemmelse i situationen. De gange A var kommet i konsultationen, havde de aldrig kunnet tale om det psykiske, men kun det fysiske. Undersøgelsen af A blev lavet i form af samtale på stedet. Samtalen blev foretaget i stuen i huset. Han stod op, og hun og moderen sad. Hun var ikke i tvivl om, at A var psykotisk. Hun troede, at moderen ville have fået mad, hvis hun var blevet, men i den grad, A blev vred på andre, troede hun også, at han ville være blevet vred på moderen. Hun oplevede risiko for alvorligt omsorgssvigt og psykisk overgreb. Hun havde ikke set ham råbe specielt ad moderen, men han råbte ad alle, der var i huset på det tidspunkt. Hun informerede A om, at hans tilstand var psykotisk, og at han var til fare for sin mor. Hun oplyste ham endvidere om, at han var så psykotisk og til fare for sin mor, at han havde brug for indlæggelse. Hun opfordrede derfor kraftigt til frivillig indlæggelse og forklarede, at i det tilfælde, han ikke ville gå med til det, ville hun være nødt til at tvangsindlægge ham. Hun spurgte dernæst A's mor, om hun ville blive der. Moderen gav udtryk for, at hun gerne ville blive der, og hun kunne ikke huske, at hun havde været på plejehjem. Hun mener, at det kræver meget stor indføling at tage sig af demente personer, som A ikke havde. Hun mente, at det ikke var forsvarligt, at A passede sin mor. Hun havde ikke set episoderne fra plejehjemmet.\nHun forklarede vedrørende henvisningen i indlæggelsespapirerne til erklæringen fra 2004, at nogen fra kommunen kom med erklæringen til hende. Hun kunne ikke huske hvem. Hun fik også kopi af politianmeldelse fra en fra kommunen. Hun fik den i hånden på vej ud til adressen. Hun havde læst indledningen og konklusionen på erklæringen, inden hun lavede indlæggelsespapirerne. Hun havde ikke været involveret i episoden den 22. juni 2008. Hun forklarede vedrørende sætningen i indlæggelsespapirerne: »Han har i det år jeg har kendt ham,« at hun havde kendt ham længere, og at formuleringen skulle have været halvandet år i stedet.\nHun kunne ikke huske, om hun bad politiet om at være til stede den 26. februar 2010, men det kunne godt passe, at hun havde gjort det. Hun vurderede, at sagen var meget kompliceret, og at der var mulighed for, at A var aggressiv.\nA har forklaret, at han boede på - - -vej 19 på det tidspunkt, brevet med indkaldelse til samtale blev sendt. Han så først brevet et halvt år senere. Der var nogen, der gjorde ham opmærksom på brevet, men han havde aldrig fået det med posten. Han havde haft kontakt med lægehuset som forklaret af læge L, men de fleste gange ikke med læge L personligt. L havde aldrig foreslået ham psykiatrisk behandling.\nModeren var gået fra plejehjemmet den 23. februar 2010 og hen til - - -vej. Naboerne gjorde ham opmærksom på, at moderen var der. Han talte med sin mor. Politiet kom så senere sammen med nogen fra plejehjemmet. Han ved ikke, hvorfor politiet kom. Moderen kom ikke tilbage til plejehjemmet den dag. Det blev aftalt, at hun overnattede på - - -vej.\nMed hensyn til den 26. februar 2010 var han ikke blevet foreslået frivillig indlæggelse af læge L. Han var heller ikke blevet undersøgt af L den dag, ligesom han ikke talte direkte med hende. Der var en kaotisk situation på stedet, fordi der var 16 personer til stede.\nA blev den 26. februar 2010 tvangsindlagt med henvisning til psykiatrilovens § 5, nr. 2. Efter denne bestemmelse kan en person tvangsindlægges, hvis vedkommende er sindssyg eller befinder sig i en situation, der ganske må sidestilles hermed, og det vil være uforsvarligt ikke at frihedsberøve den pågældende med henblik på behandling, fordi han frembyder en nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre.\nSagen angår, om beslutningen om tvangsindlæggelse af A den 26. februar 2010 var lovlig.\nDet er ubestridt, at A var sindssyg på tidspunktet for tvangsindlæggelsen.\nTvisten angår først og fremmest, om A på indlæggelsestidspunktet frembød en »nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre«, jf. psykiatrilovens § 5, nr. 2. Efter forarbejderne omfatter farlighedsbegrebet en vis kvalificeret og aktuel fare for person, herunder trusler om vold, brandstiftelse og ligeartede farlige handlinger. En blot mulig og mere fjern og uvis risiko for, at faren vil manifestere sig, er ikke omfattet, ligesom verbale forulempelser, der ikke indeholder trusler om vold eller selvlemlæstelse, ligeledes falder uden for farlighedsbegrebet.\nTre dommere - Lene Pagter Kristensen, Jon Stokholm og Jan Schans Christensen - udtaler:\nDet er i læge L's anmodning om tvangsindlæggelse af 26. februar 2010 anført, at A er sindssyg, og at indlæggelse i en afdeling eller et hospital for sindslidende er fornøden for at afværge fare for hans demente mor. Der fokuseres endvidere i anmodningen om tvangsindlæggelse på, at han har hentet sin demente mor på plejehjemmet, at han på anmodning ikke har bragt hende tilbage, at man på plejehjemmet ikke kan sikre moderen mod, at A henter hende igen, at han vurderes ude af stand til at tage vare på sin mor, og at det var til fare for hende, at hun tilbageholdtes af ham.\nEfter vores opfattelse kan A's afhentning af moderen, hans manglende aflevering af hende igen og hans manglende evne til at tage vare på moderen ikke i sig selv begrunde en tvangsindlæggelse af ham efter psykiatrilovens § 5, nr. 2.\nDet fremgår i øvrigt af L's anmodning om indlæggelse bl.a., at A var højtråbende og aggressiv i sit kropssprog, hvis man tillod sig at stille spørgsmål ved hans antagelser. Det fremgår imidlertid ikke, at han var voldelig eller truede med vold eller ligeartede farlige handlinger. Anmodningen om indlæggelse henviser derudover til tidligere episoder, hvor A har været voldsomt verbal aggressiv over for moderen og personalet på plejehjemmet, herudover at der var forekommet »små puf«, men det er uoplyst, om der har været tale om voldsudøvelse eller trusler herom.\nVi finder på den anførte baggrund, at der ikke i anmodningen om indlæggelse er beskrevet en situation, hvorefter A frembød en nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre. L har for Højesteret forklaret, at hun frygtede, at A også ville kunne blive vred på moderen, men vi finder det ikke godtgjort, at en risiko herfor i sig selv udgør en kvalificeret og aktuel fare for moderen, da der ingen oplysninger foreligger om, at A's vrede på noget tidspunkt har givet sig udslag i voldsudøvelse eller trusler herom.\nDa der efter vores opfattelse heller ikke i øvrigt foreligger oplysninger - herunder i Retslægerådets besvarelse af de stillede spørgsmål - som tyder på, at A på tvangsindlæggelsestidspunktet udgjorde en nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre, finder vi det ikke godtgjort, at kravet herom i psykiatrilovens § 5, nr. 2, er opfyldt. Vi stemmer derfor for at tage A's påstand til følge.\nRetslægerådet har i sin erklæring af 6. september 2011 anført, at A ved tvangsindlæggelsen fandtes udtalt sindssyg med vrangforestillinger, kontinuerligt talende, ikke til at afbryde, ukorrigerbar og ganske uden sygdomserkendelse. Tankegangen var springende og usamlet, og han fremstod udpræget forstyrret. Retslægerådet fandt, at det ville have været uforsvarligt ikke at tvangsindlægge A, og vurderede, at han på tidspunktet for tvangsindlæggelsen var farlig for sine omgivelser.\nRetslægerådet har endvidere i sin erklæring af 22. maj 2013 udtalt, at A på indlæggelsestidspunktet led af sindssygdom (psykose) med vrangforestillinger (paranoide forestillinger). Det er endvidere Retslægerådets vurdering, at læge L's lægeerklæring til brug for indlæggelsen indeholder en selvstændig vurdering, der er i overensstemmelse med gældende regler for sådanne erklæringer, og at der i erklæringen er en beskrivelse, der begrunder fare.\nDet fremgår af indlæggelseserklæringen fra L, der var A's sædvanlige læge, og af hendes forklaring for Højesteret, at hun i dagene forud for tvangsindlæggelsen overvejede at indlægge A på grundlag af hans behov for behandling, jf. psykiatrilovens § 5, nr. 1 (på gule papirer). Da hun den 26. februar 2010 opsøgte A, fandt hun ham højtråbende og aggressiv i sit kropssprog uden virkelighedsfornemmelse i situationen. Der havde forud herfor været flere episoder på hans mors plejehjem, hvor han havde fremsat verbale trusler og givet små puf (fysisk), og han havde været voldsomt verbalt aggressiv over for moderen og personalet. Politiet havde i den anledning været involveret flere gange. Hun mente, at A, i den grad, han blev vred på andre, også ville være blevet vred på moderen, og hun oplevede risiko for alvorligt omsorgssvigt og psykisk overgreb over for moderen, der nu befandt sig i hans varetægt. Hun vurderede på denne baggrund, at A, der var psykotisk, havde brug for indlæggelse og var til fare for sin mor, og hun besluttede derfor at indlægge ham i medfør af lovens § 5, nr. 2 (på røde papirer).\nVed indlæggelsen blev A vurderet af overlæge O, der fandt betingelserne for indlæggelse opfyldt, jf. psykiatrilovens § 9, stk. 2, og ved en vurdering af en anden hospitalslæge den følgende dag blev han betegnet som potentielt udadreagerende, og det blev besluttet, at der altid skulle være to personer ved henvendelse til ham.\nPå denne baggrund finder vi, at A - der ubestridt var sindssyg - på indlæggelsestidspunktet frembød en nærliggende og væsentlig fare for andre, herunder sin demente 83-årige mor, og at det ville være uforsvarligt ikke at frihedsberøve ham med henblik på behandling. Vi tiltræder derfor, at tvangsindlæggelsen af A den 26. februar 2010 var lovlig, jf. psykiatrilovens § 5, nr. 2.\nVi er enige med flertallet i, at risikoen for, at A ikke bragte moderen tilbage til plejehjemmet eller afhentede hende der igen, ikke i sig selv kan begrunde tvangsindlæggelse. Beslutningen om tvangsindlæggelse kan imidlertid heller ikke anses for at være begrundet i disse forhold, men må anses for truffet efter en samlet bedømmelse af, at A på tidspunktet for tvangsindlæggelsen var udtalt sindssyg, fremstod udpræget forstyrret og havde et påtrængende behov for behandling, at A på grund af sin aktuelle tilstand ikke kunne varetage omsorgen for sin 83-årige demente mor, som han modsatte sig kom tilbage til sit plejehjem, og som derfor var udsat for en nærliggende og væsentlig risiko for alvorligt omsorgssvigt og psykiske overgreb, at A tidligere havde optrådt truende over for og puffet til personalet på moderens plejehjem, hvilket gentagne gange havde medført tilkaldelse af politiet, at hans aktuelle tilstand derfor medførte en nærliggende og væsentlig risiko for fysiske overgreb over for sundhedspersonale, som nødvendigvis måtte have kontakt til moderen og ham, og at han i det hele taget skønnedes farlig for sine omgivelser.\nVi bemærker i øvrigt, at det fremgår af Retslægerådets erklæring af 6. september 2011, at betingelserne for at tvangsindlægge og efterfølgende tvangstilbageholde A var opfyldt, idet udsigten til en betydelig og afgørende bedring af hans tilstand ellers ville have været forringet, jf. herved psykiatrilovens § 5, nr. 1.\nIngen af parterne skal betale sagsomkostninger for Højesteret til den anden part eller til statskassen, jf. retsplejelovens § 312, stk. 6.\nTvangsindlæggelsen af A den 26. februar 2010 kendes ulovlig.


→ Køb Wolf Camper Nuuk Sok Sort – 129 kr.\nNavn: Wolf Camper Nuuk Sok Sort\nStørstedelen af webshops i Danmark udlover heldigvis mange forskellige former for fragt. En af de mest populære er nu til dags levering til et afhentningssted, hvor du så selv henter de købte varer præcis når det passer dig. Fragtløsningen er altså usædvanlig smart, samt ofte ydermere den billigste type af levering ved køb af Wolf Camper Nuuk Sok Sort.\nDu kunne alternativt beslutte dig for at bestille ordren til levering til din private bopæl eller til adressen hvor du arbejder. Løsningen viser sig af og til lidt mere omkostningsfuld, men ligeledes særdeles overkommelig. Den mest letkøbte leveringsudgave vil dog i de fleste tilfælde være at hente ordren selv, hvilket dog er betinget af at du har bopæl med kort afstand til e-handlens tilholdssted.\nFragttiden på Strømper er ekstremt betydningsfuld om du mangler varen straks, så med det formål er det relativt aktuelt at vi ser den forventede leveringsdato ved den aktuelle vare.\nStørstedelen af online forretninger garanterer dag-til-dag levering på utallige produkter, eksempelvis Wolf Camper Nuuk Sok Sort, hvilket dog afhænger af at orden realiseres tidligere end et angivent klokkeslæt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få varerne distribueret forud for at medarbejderne har fri.\nEn række e-shops i Danmark sikrer portofri levering, men undertiden er det forbeholdt når du shopper for et fastsat beløb. Som alternativ burde man gribe den billigste leveringsudgave, hvilket tit – ligegyldigt om man befinder sig ved Aarhus, Hjørring eller Hørning – vil være at få bragt varerne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden i høj grad enkelt for os alle at vurdere prisniveauet på diverse e-shops, og af den grund har de fleste internet varehuse fundet det uundgåeligt at stampe priserne på mange af deres varer – til drenge og piger, og endvidere også til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange præstere gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig rentabelt at sammenligne nogle forskellige online shops efter udsalg på Wolf Camper Nuuk Sok Sort forinden du bestiller, så man er tryg ved at indhente den billigste pris.\nMan skal alligevel ikke overse, at såfremt en internet virksomhed tilbyder en vare til salg for en pris som kan ses som helt ekstremt attraktiv, så burde det for det meste være en varsel om en snydagtig butik. Bestillinger med kort er i hvert fald en del af et lovbud, hvilket forsvarer køberen overfor uoprigtige e-handler.\nVi tilråder generelt kortbestillinger eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du udnytte en afbetalingsordning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du vil dække regningen ude i fremtiden.\nForud for at folk shopper i en shop på nettet kan man de facto få overblik over shoppens forretningsvilkår, dog er det almindeligvis ikke særlig spændende.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at granske hvorvidt internet selskabet er støttet af e-mærket, da det ofte er en tilkendegivelse af at online firmaet adlyder de officielle regler, samt at e-forhandleren lejlighedsvis revideres af fagmænd som er indført i de gældende vilkår. Dette er en god anledning til bistand, når du møder dilemmaer med dit indkøb.\nHerudover støtter vi at du er klar over de grundlæggende retningslinjer der er gældende for ordren, for eksempel den ombytningsrettighed forretningen lover. I den forbindelse er det desuden afgørende, at man permanent opbevarer ens kvittering, således man en anden gang kan bekræfte handlen af Wolf Camper Nuuk Sok Sort, om du er på indkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot leverer flere gavnlige genveje til at efterse diverse eksisterende forbrugeres synspunkter og derved støtter vi, at du tjekker internet webshoppens bedømmelser af Wolf Camper Nuuk Sok Sort inden du køber.\nFacebook resulterer i lige så vel en lang række fine løsninger til at få indtryk af online shoppens pålidelighed. Herinde ses nogle internet firmaer hvor folk kan offentliggøre en kritik af deres køb, hvilket tilmed må bruges til at fornemme hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er reklamefinansieret. Vi har samarbejder med en del outlets på nettet i Danmark derved at vi promoverer deres tilbud, og tjener honorar ifald de besøgende vi sender videre foretager en bestilling.\nInformationer vedrørende produkter og outlets på nettet værnes om ofte, men man kan ikke stille os ansvarlig for modifikationer der er blevet lavet efter at vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Boligadvokat Slagelse – Find en oversigt over alle boligadvokater her\nFind en boligadvokat i Slagelse\nSå hvis du lige nu er på udkig efter en bolig i eller omkring Slagelse, er det også vigtigt, at boligadvokaten har et godt kendskab til resten af Vestsjælland samt nærliggende byer som eksempelvis Ringsted og Korsør, for at kunne give dig den bedste rådgivning.\nBo lige midt i hjertet af Sjælland\nSlagelse er en af de største byer og mest eftertragtede byer at leve i på Sjælland. Og det er med rigtig god grund. For i Slagelse finder man alt, hvad man har brug for, for at kunne leve en tryg og rar tilværelse. Udover at tilbyde rigtigt gode transportmuligheder til resten af landet, er Slagelse også hjemsted for både gode uddannelsesinstitutioner og ikke mindst sygehusfaciliter, som bidrager til at skabe en trug ramme om tilværelsen.\nSelvom Slagelse er en af de mest eftertragtede byer udenfor hovedstadsområdet, så er er stadig rig mulighed for at finde din næste drømmebolig til en rigtig god pris, uanset om du er på udkig efter en lejlighed, en andelsbolig eller et hus.


Dejlige lejligheder i Cusco | Hotels.com\nSøg efter lejligheder i Cusco\nModerne og centrale lejligheder i Cusco\nSkal du på ferie i Peru? Hvorfor ikke vælge en lejlighed i Cusco og få fuld fleksibilitet under dit ophold?\nPå Hotels.com kan du læse 78 anmeldelser af hoteller i Cusco skrevet af gæster fra Danmark og andre lande. På den måde kan du finde det perfekte hotel for dig!\nDer er noget for enhver smag, når du reserverer en lejlighed på Hotels.com - find alt fra små etværelseslejligheder til nogle med flere værelser. I alle lejligheder er der et fuldt udstyret køkken, så du kan lave lækker mad, inden du går på opdagelse i Cusco.\nHvis du mangler inspiration til din rejse, kan du tage et kig på et af vores mest populære hoteller i Cusco, nemlig El Sol Cusco Apartamentos. Husk også, at du kan spare penge ved at tilmelde dig vores loyalitetsprogram Hotels.com™ Rewards, som giver dig 1 bonusovernatning for hver 10 nætter*, du indsamler.\nGennemsnitsprisen for et værelse i Cusco er 176 DKK pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.


Hormonel akne | Ducray\nHvad skyldes akne?\nAkne er en hudsygdom, der afhænger af mandlige kønshormoner kaldet androgener, hvoraf den bedst kendte er testosteron. Ved puberteten stiger androgen-niveauet hos drenge og piger, hvilket resulterer i overproduktion af talg og fremkomsten af akne-urenheder. Efter puberteten bliver hormonniveauerne mere stabile hos mænd, men de fortsætter med at svinge hos kvinder.\nHvad er hormonel akne?\nDa akne afhænger af androgener, er det næsten altid af hormonel oprindelse. Imidlertid henviser udtrykket "hormonel akne" mere præcist til akne hos voksne kvinder i forbindelse med hormonelle ændringer i menstruationscyklussen. Vi taler ikke om hormonel akne hos mænd, fordi mænd ikke oplever månedlige hormonelle ændringer.\nMange kvinder lider af hormonel akne og bemærker forekomsten af akne inden deres menstruation eller urenheder i løbet af deres menstruation. For mange kvinder er præmenstruelle urenheder og bumser bedre end en kalender og er et tegn på, at deres cyklus er ved at starte igen. Sådanne hormonelle akne-urenheder er hovedsageligt forårsaget af progesteron, som for det meste forekommer i anden halvdel af cyklussen, og som stimulerer produktionen af talg og også af testosteron, som for det meste er i slutningen af cyklussen, når kvindelige hormoner er på det laveste. Urenhederne er koncentreret på den nedre del af ansigtet. Nogle kvinder får urenheder på deres hals på grund af hormoner.\nFør der træffes beslutning om en diagnose af hormonel akne, er det vigtigt først at eliminere alle mulige årsager til akne hos voksne: Uegnet kosmetik, medicin, arbejdsmiljø osv.\nHvad skal du gøre i tilfælde af hormonel akne?\nI alle tilfælde skal hygiejne og pleje tilpasses akne-udsat hud og være ikke-komedogen kosmetik (kosmetik der ikke tilstopper porerne). Desværre fungerer konventionelle aknebehandlinger ikke, eller de har kun en begrænset indvirkning på hormonel akne. I nogle tilfælde kan tilpasningen af prævention og brugen af en mindre androgen pille forbedre hudens udseende.\nMange mennesker er overbeviste om, at der er en sammenhæng mellem kost og hormonel akne. Ud over overbevisninger, og mens du venter på yderligere undersøgelser af hormonel akne, skal du sikre dig, at du har en sund livsstil: En afbalanceret kost, fysisk aktivitet, stresshåndtering osv.\nHvornår skal der udføres en hormonprøve i tilfælde af akne?\nEn hormontest foreslås, når akne ledsages af andre tegn, såsom hårtab, hyperpilositet (øget hårvækst), vægtøgning, uregelmæssige cyklusser, fertilitetsproblemer osv. Testen skal gøre det muligt for lægen at se, om der er en hormonel ubalance knyttet til akne og andre symptomer.\n/ Akne og graviditet\n/ Akne og stress\n/ Talg - Forøget talgproduktion\n/ Bakterier: Cutibacterium acnes


Forberedelse af masseprøven af mikrotiterplader - Hielscher\nMikrotiterplader, multiblydeplader, 96-brøndplader eller ELISA-plader anvendes til masseprøvedyrkning og behandling af biologiske prøver. Med microtiter plade ultralydsværktøj UIP400MTP, Hielscher tilbyder en unik ultralyd løsning af den ensartede og pålidelige prøve forberedelse af 96-brønd plader. Almindelige anvendelser af microtiter ultrasonicator UIP4000MTP omfatter cellelys, proteinekstraktion, cellehomogenisering og opløselighed samt DNA fragmentering.\nMasse prøve forberedelse med Ultrasonicator UIP400MTP\nMikrotiterplader og 96-brøndplader er værktøjer til samtidig håndtering og behandling af et stort antal prøver. Som navnet "96-brønd plade" allerede angiver, mikro-brønd plader har 96 brønde og kan holde dermed 96 individuelle prøver. Prøvepræparatet før analyse, fx før cellebaserede analyser (såsom ELISA eller PCR), kræver cellelysis, celleforstyrrelser samt proteinekstraktion og frigivelse af andre målrettede intracellulære molekyler. Ultralydcellelysis og ekstraktion er en lang tid og veletableret metode til prøveforberedelse af høj kvalitet. Ultralydcellelysis og proteinekstraktion udføres i overensstemmelse med protokoller og giver dermed repeterbare og pålidelige resultater. Masseprøven ultrasonicator UIP400MTP er et 400 watt kraftfuldt ultralydssystem, der parre ultralydbølgerne indirekte gennem væggene i multi-well-pladerne i prøvemediet. Hver af de 96 prøveblyde er sonikeret med nøjagtig samme ultralydintensitet, hvilket resulterer i overlegen cellelysis og ekstraktionsudbytter.\nFordele ved UIP400MTP MassSample Ultrasonicator\nEnsartet sonikering af 1 – 384 prøver\nKompatibel med enhver standard multi-well plade\nSamtidig forberedelse af masseprøve\nPræcist kontrollerbare sonikeringsparametre (amplitude, varighed, cyklus, temperatur)\nReproducerbare, repeterbare resultater\nPraktisk og sikker drift\nUIP400MTP er en ultralydsbehandling med høj kapacitet og mikrotiterplader under prøveforberedelse\nPræcis temperaturkontrol under microtiterpladesonication\nUIP400MTP er en 400 watt kraftig ultralydsscanning, som overfører ultralydbølger og vibrationer indirekte gennem mikrotiterpladens vægge ind i prøverne og skaber kavitations- og forskydningskræfter i mediet. Som alle mekaniske celleforstyrrelsersmetoder skaber sonikering varme. I modsætning til alternative celleafbrydelsesmetoder giver UIP400MTP imidlertid mulighed for sofistikeret temperaturovervågning og forudindstilling af temperaturgrænser for at forhindre enhver termisk nedbrydning af de biologiske prøver.\nUIP400MTP er udstyret med en smart software. Via den digitale berøringsskærm kan menuen nemt tilgås til forudindstillede temperaturgrænser og programmere det samlede energitilførselsmateriale til dit prøveløb.\nOvervågning af prøvetemperaturen: MultiSample Ultrasonicator UIP400MTP er udstyret med en intelligent software og en justerbar temperatursensor. Sæt temperatursensoren i UIP400MTP, og sæt spidsen af temperaturføleren i en af mikrotiterbænden. Via digital farvet touch-display kan du indstille et bestemt temperaturområde til din prøvesoning i menuen på UIP400MTP. Ultralydsonicatoren stopper automatisk, når max temperaturen er nået, og holder pause, indtil prøvetemperaturen er nede på den lavere værdi af den indstillede temperatur ∆. Så starter sonikeringen automatisk igen. Denne smarte funktion forhindrer varmeinduceret nedbrydning.\nHvis det er muligt, kan du pre-cool mikrotiter plade og dens prøver til at udskyde at nå den kritiske temperatur grænse.\nUIP400MTP ultralyd homogenisator kan sonikere multi-well-plader og mikro-titer-plader til cellelyse, DNA fragmentering, dispergering eller homogenisering.\nUIP400MTP til multi-well-plade sonikering\nDen UIP400MTP for indirekte, men intens sonikering af mikro-godt plader.\nKunder over hele verden bruger Hielscher UIP400MTP til pålidelig, reproducerbar og bekvem forberedelse af masseprøver i multibrøndplader. UIP400MTP letter deres daglige arbejde inden for biologiske, biokemiske, life science, medicinske og kliniske laboratorier. Med den intelligente software og temperaturstyring af Hielscher UIP400MTP styres temperaturen pålideligt, og varmeinduceret prøveforringelse undgås. Ultralyd prøve forberedelse med Hielscher Ultrasonics 'UIP400MTP leverer meget pålidelige og reproducerbare resultater!\nAnmod om din gratis informationspakke, herunder applikationer og pris for UIP400MTP udfylde nedenstående formular eller kontakte os via e-mail eller telefon i dag!\nLeder du efter et ultralydssystem til at behandle højere mængder? Tabellen nedenfor giver dig en indikation af den omtrentlige forarbejdningskapacitet hos vores ultralydapparater:\nUltralyd processor UIP400MTP til multi-well plader\nultralydsprocessor (20kHz, 400W) til intens sonikering af multi-brøndplader; ideel til biologisk prøveforberedelse (f.eks. celle lysis, DNA-klipning, opløselighed) med recirkulationspumpe pumpe og udløb for nem dræning, med manuel\nUIP400MTP er velegnet til sonikering af enhver form for mikroplader, mikrotiterplader og multiwellplader.\nUIP400MTP til mikrotiterplade / multi-brøndplade sonikering\nHvad er Microtiter Plader?\nMicrotiter plader, også kendt som 96-brønd plader, 96-godt mikroplader, multi-brønd plader eller ELISA plader, er rektangulære multi-brønd plader, som er meget udbredt i laboratorier til at behandle dyrkede celler, cellulære prøver. Microtiter plader er almindeligt anvendt i mangfoldige analyser såsom ELISA og PCR. De fleste 96-brøndsplader er designet til højdruput-arbejdsgange og er kompatible med analytiske instrumenter og robothåndtering og -behandling. Derfor er der flere varianter såsom fuldt undertrafteplader, der er egnede til robotplatforme, ikke-underskørnede, halvsknørnede plader, der er tilpasset masseprøvebehandling, til rådighed.\nAlmindelig brug af microtiter plader omfatter applikationer såsom prøve indsamling, sammensatte forberedelse, kombinatoriske kemi, høj gennemløb screening, nukleinsyre rensning, bakteriel kultur vækst, og plade replikation.\nUIP400MTP er yderst effektiv til hurtig prøveforberedelse til screening med høj gennemløb.


Denne issø har en dyster hemmelighed - Denne sø i Himalaya har en dyster hemmelighed. I 1940'ere blev der opdaget noget mystisk ved søen, men det var ikke før det 21. århundrede, at mysteriet blev løst. Eller blev det nu det? Klik videre i dette galleri og drag dine egne konklusioner.\nRoopkund - Roopkund, også kendt som Skeleton Lake eller Mystery Lake, er en issø beliggende i Indien.\nSøen ligger i nærheden af landsbyen Wan i Chamoli-distriktet Uttarakhanin i Himalaya.\nBeliggenhed - Skeleton Lake er en bjergsø, der ligger omkring 5029 meter over havets overflade.\nSne - Søen er dækket af sne i omkring otte måneder om året.\nOpdagelsen - I 1942 opdagede en britisk skovvagt noget makabert: en frossen sø fyldt med menneskeknogler!\nSkeletter - Men det blev endnu mere bizart. Da isen smeltede i løbet af sommeren, kunne man se endnu flere skeletter.\nBritisk undersøgelse - Dette foregik under 2. verdenskrig, og den britiske regering mente, at skeletterne stammede fra japanske soldater, som døde, mens de var ved at lave en invasion.\nJapanske soldater - Den britiske regering sendte et hold efterforskere ud for at undersøge Roopkund. De blev endnu engang overrasket: knoglerne var alt for gamle til at kunne være fra japanske soldater.\nMysterium - Der var mange teorier om årsagen til de mange dødsfald, heriblandt en lavine, en epidemi eller måske endda rituelt selvmord.\nEkspedition - I 2004 blev der organiseret en ekspedition til Roopkund for at løse mysteriet.\nGamle knogler - Det blev konkluderet, at skeletterne stammede fra omkring år 850 e.Kr.\nJordiske rester - På grund af de lokale vejrforhold var nogle af ligenes hår, hud og tøj bevaret.\nDNA-tests - To grupper mennesker blev identificeret blandt resterne. Den ene var en gruppe af mennesker, der var nært beslægtet og kunne være en familie eller en stamme.\nDNA-tests - Den anden gruppe var individer fra omkring 200 år siden, der var genetisk beslægtet med folk fra det østlige middelhavsområde.\nHvem var de? - Det menes, at knoglerne stammer fra pilgrimme, som krydsede bjergene med hjælp fra lokale guider.\nHvordan døde de? -\nTil trods for de mange teorier var der kun én ting, alle kranierne havde til fælles: De var gået i stykker.\nSkaderne på kranierne var dybe og smalle. Skuldrene var også blevet beskadiget. Disse skader menes at være påført af noget, der kom fra oven.\nHvordan døde de? - Konklusionen var, at hagl var dødsårsagen. Voldsomt og pludseligt haglvejr ramte gruppen og dræbte dem.\nHaglvejr - Da de ikke kunne gå i ly nogen steder, blev både pilgrimme og lokale slået ihjel af de voldsomme hagl.\nGammel sang -\nTeksten til en gammel folkesang fra Himalaya fortæller historien om en gudinde, der blev så vred, da hendes helligdom blev beskadiget af fremmede, at hun dræbte dem med hagl så hårde som jern.\nNanda Devi Raj Jat - Nanda Devi Raj Jat er en pilgrimsrute og en festival dedikeret til gudinden Nanda Devi.\nNanda Devi Raj Jat - Roopkund er en del af Nanda Devi Raj Jats pilgrimsrute.\nLokal legende - Ifølge et folkesagn tog en konge engang nogle dansere med til Roopkund, men et voldsomt snevejr forvandlede dem til skeletter og sten.\nLokal legende - En anden fortælling handler om Yasodhwals gravide kone. Mens hun fødte, løb hendes moderkage ned til Roopkund og dræbte alle, der befandt sig der.\nTrekking i Roopkund - Det er en af Indiens mest populære trekking ruter.\nRuten - Turen kan være ret krævende, men landskabet er helt utroligt smukt.\nTuren dertil - Det tager omkring tre til fire dage at komme til Skeleton Lake.\nLær mere om denne mystiske sø i Himalaya\nDenne sø i Himalaya har en dyster hemmelighed. I 1940'ere blev der opdaget noget mystisk ved søen, men det var ikke før det 21. århundrede, at mysteriet blev løst. Eller blev det nu det? Klik videre i dette galleri og drag dine egne konklusioner.


Navneskilt til mit #Loveshack - FiftyFabulous\nFiftyfabulous / Bolig / Indretning / Navneskilt til mit #Loveshack\nNavneskilt til mit #Loveshack\nDa jeg viste jer stadsestuen i mit sommerhus, nævnte jeg kort, at dette hus’ navneskilt skulle hænge indenfor. Midt i stuen, simpelthen. Jeg havde nemlig en ide til, hvordan det skulle laves – og i mit hoved var det virkelig pænt.\nDet synes jeg så heldigvis også, det er blevet. Det tog mig urimeligt lang tid at komme fra ide til handling, men da først jeg kom i gang, tog det næppe meget mere end et kvarter at fuldføre opgaven. #overspringshandlinger…\nJeg havde bestilt selvklæbende bogstaver på nettet, af den slags, man normalt bruger til både, og så havde jeg fundet et smukt, vejrbidt bræt. Det er jo en af fordelene ved at bo på en stor, gammel gård; der ligger altid pudsige små skatte rundt omkring i krogene. Jeg ved egentlig ikke helt, om et brækket stykke af en gammel palle naturligt hører til i kategorien ’skatte’, men nuvel – det fungerer.\nNår man bestiller selvklæbende bogstaver, kommer de fint beskyttet i tyndt papir, som heldigvis er gennemsigtigt. Det er således nemt at finde frem til den rette placering, inden man går linen ud og sætter dem fast.\nMan gnider simpelthen på beskyttelsespapiret, inden man forsigtigt trækker det af. På dette tidspunkt plejer jeg at få en smule sved på panden, men min erfaring er, at man roligt kan have tillid til processen. Bare træk ligeså forsigtigt, og ryk papiret lidt frem og tilbage, så bogstaverne ikke hænger fast i det.\nOg det er sådan set det hele! En af verdens nemmeste DIY’er, og noget så fint.\nPrevious ArticleTrætte Søndags Snapshots\nNext ArticleEksperimentet, version II\nEn Slow sofapude\nEn Slow Rejseven


Plekhanova i Tbilisi til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDighomi, Tbilisi, Georgien - Se på kort\nMere om Plekhanova\nPlekhanova ligger i et område i Tbilisi med fremragende adgang til sightseeing, kultur, restauranter og tilbyder en enestående beliggenhed til afslapning efter en travl dag Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Plekhanova gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet roomservice, lufthavnstransport, familieværelse, vaskeri, renseri.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, lydisolering, telefon, ventilator, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Plekhanova.


Fremtidens arbejdsmarked bliver noget andet end det er i dag. I fælleskab skal vi sikre, at både lønmodtagere og virksomheder har de optimale rammer for arbejdsliv og erhvervsliv.\nDanmark har et moderne og velfungerende arbejdsmarked. Det er afgørende for både lønmodtagere og virksomheder. Det danske arbejdsmarked sikrer, at lønmodtagerne har den nødvendige beskyttelse, og at de trygt kan søge og skifte jobs. Samtidig sikrer det, at virksomhederne har adgang til kvalificeret arbejdskraft. Det er til gavn for den enkelte, for virksomhederne og for samfundsøkonomien.\nArbejdsmiljø skal være en del af virksomhedens strategi\nVirksomhederne skal både i dag og i fremtiden kunne rekruttere medarbejdere med de efterspurgte kompetencer. Mulighederne for at tilegne sig nye kompetencer, der matcher virksomhedernes behov, skal derfor også være i top. Hvis ikke kvaliteten af uddannelserne er tilstrækkelig, udnytter vi ikke Danmarks fulde potentiale, og vi vil blive overhalet indenom af andre lande.\nDerfor skal både erhvervsuddannelser og løbende opkvalificeringen være fleksibel og målrettet arbejdsmarkedets behov.\nEn afgørende forudsætning for det velfungerende danske arbejdsmarked er selve den danske model. Ved\nat overenskomstsystemet ejes i fællesskab af både arbejdsgivere og lønmodtagere, og man selv aftaler og\nhåndhæver reglerne, opnår man øget forståelse, nærhed og respekt.\nDer gælder ikke mindst på arbejdsmiljøområdet. Godt arbejdsmiljø skabes på arbejdspladsen, og derfor skal rammerne give mening lokalt.\nTEKNIQ Arbejdsgiverne mener, at virksomhederne nu og i fremtiden skal kunne rekruttere kvalificerede medarbejdere og at unge skal have en stærk teknisk uddannelse, der giver kompetencerne til fremtidens arbejdsmarked.\nTEKNIQ Arbejdsgiverne vil være med til at sikre, at virksomhederne skaber efterspurgte job og tager samfundsansvar både socialt og økonomisk.


Editionmodellen HYMER Free Campus Oversigt | HYMER Camper Van\nTil eventyrere og arbejdsheste\nHYMER Free 600 Campus overbeviser allerede ved første blik med sin tofarvede lakering og gør enhver udflugt til en afslappende og flot oplevelse.\nDesignet til personer, som med den mobile rejseform søger uafhængighed og eventyr.\nBare sæt dig ind og kør – takket være det omfattende udstyr.\nFleksibel ledsager i hverdagen\nUanset, om det er på ferieturen, forretningsrejsen eller indkøbsturen – så er HYMER Free 600 Campus den perfekte ledsager.\nTakket være det bekvemme sovetag og ISOFIX-autostolfastgørelsen – her rejser alle sikkert og komfortabelt.\nUdstyret med et komplet badeværelse inkl. lamelgulv i bruseren, får du med HYMER Free 600 Campus samme komfort som i de større udgaver. På den måde er du også helt uafhængig, når du er langt fra alfarvej.\nDet sølvfarvede interiør kombineret med hvide låger får vognen til at virke meget åben og lys. To puder i afstemte farver og en stoflomme placeret på køkkenblokken er med til at gøre vognen endnu mere hyggelig.\nTo-rums camper-van med udsigt\nTakket være det praktiske hævetag med sovekomfortsystem har HYMER Free 600 Campus bekvemt plads til at fire personer kan sove behageligt.\nDen kraftige Fiat-Ducato-motor med 140 hk, 90 l brændstoftank, LED-kørelys, tågelygter, fartpilot og andre udstyrshøjdepunkter gør HYMER Free 600 Campus til en udholdende og sikker ledsager på alle ture.\nUanset, om det er strålende solskin eller regnvejr – markisen udvider beboelsesrummet i HYMER Free 600 Campus med godt 8 kvadratmeter.\nOverbeviser ved første blik\nDet markante tofarvede eksteriør med udvendig lakering i Grigio Campovolo, de matsorte designtransfers ved vinduerne i siden og i bag, sorte 16" alufælge samt ekstra designudsmykning i sort, giver HYMER Free 600 Campus sit sporty udseende.\nSæt dig mål – ikke grænser\nUanset, om det er på ferieturen, forretningsrejsen eller indkøbsture: HYMER Free 600 Campus er den perfekte ledsager i hverdagen til enhver situation. Hvis du beslutter dig for editionmodellen, kan du ikke bare glæde dig over den store udstyrspakke, men også over den fordelagtige pris.\nPris 853.000 kr.\nDækstørrelse 225/75 R 16\nTotalhøjde ca. cm 270\nVægt i køreklar stand ca. kg 3030\nMaksimale nyttelast ca. kg 470\nSengemål foran L x B ca. cm 182 x 101 - 62\nSengemål hævetag L x B ca. cm 200 x 135\nForhøjning i gulvet med stort opbevaringsrum\nKoldskumsmadrasser til senge i bag inkl. komfort-lamelbunde\nStemningsbelysning i bodel og køkken\nDæksel til afbryder til indgangstrin\n2 x 230 V / 1 x 12 V ekstra stikkontakter\nDesign grafik til sider: Mat sort\nSovetag i sort (Maxi dobbeltseng med Sleeping-Comfort-System)\n16" alu-fælge med dæk 225/75 R16 mat sort


Terrassevarmer info - få svar på alt om terrassevarmere inden køb\nPå siden her finder du hjælp til, hvorfor en terrassevarmer til din terrasse, udestue, restaurant eller andet er det rigtige valg. En terrassevarmer giver dig mulighed for at nyde de kølige sommeraftener og hygge dig i stearinlysets skær helt uden at fryse.\nHvilken terrassevarmer der er den helt rette for dig og dit inde- eller udeområde, guider vi dig til via nedenstående links. Her kan du klikke dig videre til mere information om Heatscope® terrassevarmere, som forhåbentligt giver dig klarhed over, hvad der er det rette for dig.\nTerrassevarmer Guide >\nValg af Terrassevarmer >\nSom du måske allerede har læst dig frem til, findes der forskellige typer terrassevarmere med vidt forskellige egenskaber. Det kan derfor være svært at finde ud af, hvad du bør vælge i forhold til det formål, du skal bruge en terrassevarmer til. Det forsøger vi herunder at give dig større klarhed og overblik over.\nEndeligt guider vi dig naturligvis også til, hvor du kan placere terrassevarmeren for bedst udnyttelse af dets egenskaber. Dette er relevant at vide både til privat og erhvervsmæssig brug, da enten du eller dine gæster naturligvis skal have optimal effekt ud af din terrassevarmer.\nMed vores guides og uddybende beskrivelser er vi sikre på, at du bliver overbevist om, at en terrassevarmer fra Heatscope® er det, der er den mest optimale løsning for dig.\nLæs mere om terrassevarmer typerne:


Regionshospitalet Randers Anæstesiologisk afd. Referat fra URSARN-møde den , kl på Hotel Comwell, Rebild Bakker. - PDF\nRegionshospitalet Randers Anæstesiologisk afd. Referat fra URSARN-møde den , kl på Hotel Comwell, Rebild Bakker.\nDownload "Regionshospitalet Randers Anæstesiologisk afd. Referat fra URSARN-møde den 11.09.08, kl. 09.00 11.30 på Hotel Comwell, Rebild Bakker."\n1 Regionshospitalet Randers Anæstesiologisk afd. Referat fra URSARN-møde den , kl på Hotel Comwell, Rebild Bakker. Tilstede: Max Powey, Berit Bjerre Handberg, Jesper Hedegaard, Christine Hvas, Dorte Keld, Lars Gustav Nielsen, Peter Zepernick, Mads Holmen Andersen, Odd Ravlo, Niels Chr. Mehlsen, Svein Aage Rodt, Claus Tscherning Petersen, Minna Jørgensen Skov Nielsen, Kasper Vad Jepsen, Jørgen Ahrenkiel, Cecilie Lodal Vestergaard, Inga K. Madsen, Hans Ole Holdgaard, Peter Mouridsen. Dagsorden: 1. Velkomst og præsentation af dagsordenen v. ovl., PKL Hans Ole Holdgaard. 2. Valg af ordstyrer og referent. 3. Godkendelse af referat fra sidste møde. 4. Prioritering af dagsordenens punkter. 5. Nyt fra Videreuddannelsessekretariatet v. Fuldmægtig Cecilie Lodal Vestergaard 6. Nyt fra ovl., PKL Hans Ole Holdgaard. 7. Nyt fra inspektorerne 8. Simulations- og færdighedstræning. Status 9. Uddannelsesplanlægning. Status Plan for videre forløb. 10. Status for mødedatoer 11. Emner for kommende møder. E-learning. 12. Evt. Ad punkt 1, 2 og 3. Ingen kommentarer til referatet fra sidst. Inga Madsen ordstyrer. Peter Mouridsen er referent. Ad punkt 4. Ingen ændringer. Ad punkt 5. 1\n2 a. Den faglige profil for specialet anæstesiologi er nu lagt ud på VUS hjemmeside. Cecilie opfordrer til også at læse gynækologernes - den er rigtig god. b. I denne runde var der 29 ansøgere i Uddannelsesregion Nord. Vedrørende den nye ansættelsesprocedure er det et stort arbejde, at interviewe så mange. Det skal derfor på plads, hvordan den nye ansættelsessamtalestruktur skal være. Der var et hjertesuk fra Cecilie Vestergaard med hensyn til kvaliteten på ansøgningerne. Mere end 50 % var ikke udfyldt rigtigt eller havde mangler, og det mener hun kan gøres bedre. Cecilie Vestergaard vil gerne have håndhævet tavshedspligten i forbindelse med ansættelsesproceduren 100 %. c. Vedrørende basis- og introduktionsuddannelsen og disses obligatoriske kurser LAS1 og LAS2 vil der blive indført nogle sanktioner vedrørende godkendelse af disse. Allerede nu er der eksempler på, at uddannelsessøgende har fået skriftlige straffe -opgaver på 6 A4-sider i forbindelse med et ikke tilfredsstillende gennemført kursus. Informationsmødet omkring basisuddannelsen, som er blevet afholdt på Gl. Skovridergård er godt, også for folk der har med introuddannelseslæger at gøre. Den lægelige videreuddannelse opfordrer derfor også andre til at søge dette kursus. d. En elektronisk ansøgning til uddannelsesstillingerne er på vej, således at man slipper for papiransøgninger i 20 eksemplarer. Den forventes at være på plads i 2. halvår af e. Vedrørende besparelser er også VUS ramt økonomisk. Man vil således ikke få barselsvikarer og det kan betyde lidt langsommere ekspeditionstid. f. Der er givet grønt lys for at øge antallet af introduktionsstillinger, således at anæstesiologien kan øge fra 27 til 36, d.v.s en øgning på 9 stillinger. Det forventes ikke, at der i Region Midt vil blive bevilget økonomi til disse stillinger, som derfor forventes at skulle finansieres af den p.t. aktuelle økonomi på Regionshospitalerne/afdelingerne. De hoveduddannelsesstillinger anæstesiologien allerede har fået bevilget, svarende til dimensioneringsplanen , og hvor de første stillinger blev besat per 1. november 2007 bliver ikke berørt af de igangværende besparelser. Specialer der er på vej med tilsvarende øgning af stillingsmængden, kan imidlertid komme i klemme i forbindelse med sparekravene i Region Midt. Ad punkt 7 Sundhedsstyrelsen er lidt mere emsig med at få gennemført flere besøg end de oprindelige tilsigtede med besøg hvert 4. år. Reglen er nu, at man får besøg hvert 2. år. Der fokuseres på specifikke forhold, f.eks. individuelle uddannelsesplaner som skal laves nogle gange i såvel intro- som hoveduddannelsesforløbene. Mange får ikke disse lavet. Undertegnede bragte på banen, om man ikke kunne prøve at påvirke inspektorsystemet i retning af, at der må være indsigelsesret overfor helt urimelige krav med det meget bureaukrati. Der er dannet en specialespecifik fraktion af inspektorer i specialet anæstesi. Denne holder møde nr. 2 den i Odense, hvor man vil vende 2\n3 problematikker som den ovenfor nævnte. Inga Madsen foreslår, at inspektorerne ved URSARN møderne skal afsløre tips og tricks fra inspektorbesøg med det formål, at gode ideer kan videreformidles. Ad punkt 8. PKL Hans Ole Holdgaard redegjorde for status for Sifu-rapporten. Den er blevet godt modtaget. D. 4/9 blev den fremlagt i Det Regionale Råd, hvor den var genstand for en grundlæggende og generel debat vedr. færdigheds- og simulationstræning og naturligvis specifikt for det anæstesiologiske speciale. Rapporten fremhæves positivt for dens strukturerede opbygning med baggrund i målbeskrivelser og porteføljer. Ligeledes fremhæves den for dens fokus på organisation med ansvarsplacering for dels udførelse af færdigheds- og simulationselementerne og dels for den bibliotekslignende opbygning, hvor der også er en ansvarsplacering for vedligeholdelse af udstyret. Herudover fremhæves perspektiveringsafsnittene, hvor der redegøres for den mulige bredere anvendelse af færdigheds- og simulationstræning. Derefter fremlagde Hans Ole den, forud for mødet, fremsendte detaljerede ansøgning vedrørende økonomisk støtte til færdighedstræningsudstyr. Såfremt dagens senere møde med de ledende overlæger falder positivt ud kan ansøgningen behandles i Rådgivningsgruppen for færdighedstræning i videreuddannelsesregion Nord mandag d. 15/9, d.v.s. førstkommende mandag. Det blev fremhævet at der fortsat var nogle uafklarede forhold vedrørende det udstyr, vi gerne vil have. Inga Madsen, Viborg har en spinal/epidural fantom på prøve. De foreløbige tilbagemeldinger er positive. Herudover er det ønskede fantom til arteriepunktur eller kateteranlæggelse øjensynligt ikke tænkt anæstesiologisk. Der er p.t. kontakter mellem den danske forhandler af fantomet (Scandidact A/S) og det japanske firma (Kyoto Kagaku) m.h.p. at forbedre fantomets egenskaber. Dette forventes ikke at være noget større problem, men vi har endnu ikke hørt, hvordan producenten mener at kunne udbedre fantomet til at kunne imødese vores ønsker. Herudover er de rette fantomer til luftvejshåndtering endnu ikke fundet. Sifu har haft nogle til afprøvning, men disse har vist sig ikke at være tilfredsstillende. Sifu har herudover kendskab til fantomer fra firmaet Laerdal. Disse menes at efterligne de humane luftveje så godt, at de vil kunne anvendes i færdighedstræningsøjemed. Sifu finder dog, at det er nødvendigt, at få Laerdals produkter belyst yderligere. Hans Ole tager kontakt til Laerdal m.h.p. eventuel afprøvning af deres luftvejshåndterings-fantomer. Selvom der således fortsat er nogen usikkerhed omkring fantomerne, er det Sifus opfattelse, at det meste af udstyret er på plads. De usikkerheder der fortsat er, menes at være løst i den nærmeste fremtid. Det er Sifus opfattelse, at ansøgningen om økonomisk støtte fortsat skal behandles i Rådgivningsgruppen d. 15. september. Hans Ole vil i forbindelse med fremlæggelse af ansøgningen gøre rede for usikkerhederne og, at disse skønnes løst i løbet af få uger. Muligheden for at opnå økonomisk støtte gennem rådgivningsgruppen for færdighedstræning ligger i det, der i ansøgningen kaldes en biblioteksmodel, 3\n4 hvor udstyret får basis centralt i de til videreuddannelsen tilknyttede færdighedslaboratorier i Århus/Skejby og Aalborg. Ønskes udstyret placeret på hver afdeling, er det ifølge videreuddannelsesregion Nords regelsæt således, at afdelingerne selv må finansiere udstyret og vedligeholdelsen heraf. Dette menes ikke p.t. at være realistisk. Der udspandt sig en lang og varieret diskussion om det ønskværdige i, at udstyret burde placeres på hver afdeling således, at disse havde umiddelbar adgang hertil. Omvendt er der også klare fordele ved den beskrevne centrale biblioteksfunktion. Ansvaret for vedligeholdelse af udstyret vil således påligge udlåns-biblioteket(-erne). Herudover mente flere, at det vil være godt, at man på afdelingerne aktivt skal planlægge efter hvornår, man skal have udstyret. Flere mente, at man nok ville risikere ikke at kunne låne udstyret, når der var behov for det. Dette må jo så betragtes som et succeskriterium og skal så danne basis for ansøgning om indkøb af yderligere udstyr. De logistiske transportproblematikker af udstyret imellem de centrale bibliotekspuljer og de enkelte afdelinger på specielt regionshospitalerne blev fremhævet som vanskeligt håndterbare. Det er imidlertid lykkedes for kirurgien at løse denne transportproblematik for deres transportable endoskopisimulatorer. Kirurgien anvender således p.t. eksisterende transporter udgående fra hospitalsapotekerne. Der er formentlig også mulighed for at anvende andre regelmæssige transporter mellem regionernes universitetshospitaler og deres tilknyttede regionshospitaler. Konklusionen herpå blev, at det må kunne lade sig gøre at arrangere disse transporter på fornuftig vis. Den overordnede konklusion på organisationen blev en accept af to centrale biblioteksfunktioner. De problemer der måtte opstå bør og vil blive løst på bedste vis. Ad pkt. 9 Vedr. Introduktionsuddannelsen. Svarende til Sundhedsstyrelsens primære udmelding om at forholdet mellem introduktions- og hoveduddannelsesforløb kunne være 1,5 øgede vi sidste efterår antallet af introduktionsuddannelsesforløb fra 24 til 27 per år. Sundhedsstyrelsen har siden da ændret ratio således, at vi nu kan have introduktionsforløb svarende til en faktor 1,5 2 af antallet af hoveduddannelsesforløbene, og d.v.s. op til 36 introduktionsforløb. Efter nogen diskussion herom besluttede vi i foråret, at vi derfor gerne ville øge antallet af introduktionsuddannelsesforløb til det maksimale, det vil sige til 36 forløb per år. Dette ønske har været til behandling i det Regionale Råd og er sanktioneret herfra. Disse introduktionsuddannelsesforløb skal fordeles mellem de introduktionsuddannelsesgivende afdelinger i regionen. Heraf har vi p.t. de anæstesiologiske afdelinger på Regionshospitalerne i Horsens, Randers, Viborg, Silkeborg, Hospitalsenhed Vest (Herning/Holstebro) og Sygehus Vendsyssel, Hjørring. 4\n5 Det blev under dette punkt aftalt, at hver afdeling repræsenteret ved disses uddannelsesansvarlige overlæger i samarbejde med deres afdelingsledelser og kolleger til næste møde i URSARN d. 20/11 skal udfærdige en i målbeskrivelse og egen afdelings uddannelsesmæssige potentialer redegørelse for, hvor mange introduktionsuddannelsesforløb den enkelte afdeling kan påtage sig at uddanne. Herudover skal afdelingerne undersøge, hvor mange introduktionsstillinger det p.t. (økonomisk) er muligt for afdelingerne at påtage sig. Adskillelsen i problemstillingerne er med henvisning til, at der vil kunne være forskel på afdelingernes uddannelsesmæssige potentialer og de økonomiske muligheder for antal af stillinger. Fordeling af introduktionsuddannelsesforløbene vil blive et af hovedemnerne ved næste møde i URSARN. Vi kan ikke gå videre med øgning i dimensioneringen af introduktionsuddannelsesstillingerne, før fordelingen er på plads. Det er derfor vigtigt, at alle afdelinger får løst denne opgave til næste møde. Vedr. Hoveduddannelsesforløbene. Rotationerne i Århus/Skejby aksen er endnu ikke helt på plads. PKL Hans Ole Holdgaard henstiller til, at der snarest findes en afklaring herpå, således at uddannelsesprogrammerne i hoveduddannelsen kan komme på plads hurtigst muligt og gerne inden næste hold starter hoveduddannelsesforløb den , Ad Pkt. 10. Status for mødedatoer: 20/ URSARNs plenumgruppe, Århus Universitetshospital, Skejby. 5/ URSARNs arbejdsgruppe, Anæstesien Region Nordjylland, Ålborg Sygehus Ad Pkt. 11 og 12. På grund af tidsnød besluttedes det at disse punkter undlades behandlet på mødet. Referent Peter Mouridsen/ama


Nøgledepoter | masunt DK\nVores sortiment af nøgledepoter repræsenterer indgangen til masunts produktverden: Også de billigere indgangsmodeller egner sig til den sikre og bekvemme overgivelse og opbevaring af nøgler uden at gå på kompromis. Produktsortimentet omfatter både modeller med lås og fabriksjusterede nøgledepoter samt modeller med tallås. Vores nøgledepoter bruges ofte i den kommercielle eller offentlige sektor, nemlig hvor særligt følsomme nøgler skal stilles til rådighed for større grupper af mennesker. De kan dog lige så godt bruges privat. En særlig rolle spiller udvalgte nøgledepoter i deres funktion som brandvæsenets nøgledepot (FSD).\nVores sortiment af nøgledepoter repræsenterer indgangen til masunts produktverden: Også de billigere indgangsmodeller egner sig til den sikre og bekvemme overgivelse og opbevaring af nøgler uden... få mere at vide »\nfra 311.82 til 2975.93\nOvergivelse af nøgler ─ hurtig og ukompliceret\nSærligt følsomme nøgler skal altid opbevares sikre. Ofte er disse i en ansvarlig persons eje, og denne person giver dem videre til autoriserede personer, som giver dem tilbage igen efter brug. Dette forudsætter dog, at den nøgleansvarlige skal være tilstede både ved afhentningen og returneringen af nøglen. Det giver derfor god mening, at nøglen eller nøglerne deponeres centralt. Det er vores nøgledepoter glimrende egnede til. Overalt, hvor forskellige personer eller persongrupper skal have adgang til en ejendom, har dens brug allerede bevist sit værd i årevis. Mange offentlige institutioner, offentlige myndigheder, universiteter og den kommercielle sektor er afhængige af vores produkter til deponering af nøgler. Men også til privat brug er et nøgledepot til sikker opbevaring af nøgler en god ide. Håndværkere, plejetjenester eller også familiemedlemmer kan nemt og sikkert få adgang til bygningen. Selvfølgelig kan man også opbevare andre adgangsmedier end nøgler i det, som f.eks. nøglekort.\nOpbevaring af nøgler ─ det sikre alternativ\nFor at undgå, at man låser sig selv ude, efterlader mange folk en reservenøgle på tilsyneladende sikre steder. Men hvad enten det er under en regnvandstønde, en fodmåtte, i et hult træ eller under en vippende sten, så kender tyvene disse gemmesteder. Sådan giver man dem adgang uden at ville eller ønske det. Desværre er dette også tit noget man gør på arbejdspladser. Særligt alvorlig kan skaden her blive for arbejdsgiveren og konsekvenserne for den ansvarlige person. Et nøgledepot gør det muligt at mindske disse risici og giver de ansvarlige sikkerhed. Et ekstra argument for brugen af nøgledepoter til opbevaringen af nøgler bliver indlysende, når nogen taber en særligt følsom nøgle. Ved brug af nøgledepot er det kun nødvendigt at udskifte låsen til nøgledepotet og ikke alle nøgler i den respektive ejendom.\nTilpasset løsning efter behov\nVores udvalg af nøgledepoter giver mulighed for at vælge imellem de forskellige modeller efter behov. De enkle nøglebokse Nøgledepot 221 Standard, Nøgledepot 222 Kreditkort og Nøgledepot 223 XL er især velegnede til privat brug. Som variationer med det særligt korrosionsbestandige V4A-rustfrit stål fås disse også som modellerne Nøgledepot 241 Standard, Nøgledepot 242 Kreditkort og Nøgledepot 243 XL.\nIndgangen i masunts talkodebaserede verden tilbyder derimod nøgledepot-tallåsen 520 M kode, der selvfølgelig også fås i udgaven med V4A-rustfrit stål.\nDerudover fås modellerne med lås, Nøgledepot Vds-dobbeltkam-omstillingslås 328 eller profilcylinder, nøgledepot profilcylinder M3 25PZ samt som fabriksformet nøgledepot PHZ M3 20, Selvfølgelig fås alle varianter i sortimentet også i V4A-rustfrit stål.\nNøgledepoter til brandvæsenet\nDa nogle af vores nøgledepoter er i overensstemmelse med standarden Din 14 675 – FSD 1, er disse, som nævnt i starten, yderst velegnede som nøgledepoter til brandvæsenet. Særligt forudbestemt hertil er nøgledepotet PHZ M3 20. Ved hjælp af en af brandvæsenets profilhalvcylindere er depotet optimalt egnet som depot til nøgler til brandvæsenet. Således kan brandvæsenet i tilfælde af brand hurtigt og ukompliceret få adgang til den berørte ejendom. Særligt når ejerne ikke er tilstede, har dette ofte vist sig at være meget nyttigt, fordi brandvæsenet på den måde hurtigt kan nå frem til brandstedet uden at forårsage skader.