Genialt , ikke? – Ballerup Bladet\n6. jul 2021, 14:57\nGenialt , ikke?\nDebat Når vi nu i vores kommune er normeret med en trafikchef – ovenikøbet en miljø- og trafikchef, vil jeg stærkt opfordre til, at hun i myldretiden (og såmænd også før og efter), tager ophold på Hold-An Vej i nordgående retning og studerer trafikken, som hun åbenbart er ansvarlig for.\nKommer hun ud af sit kontor og gør dette, vil hun opleve en stangtrafik af personbiler, varebiler, lastvogne og busser, der snegler sig af sted (her bør hun også tage miljøchefkasketten på). Årsagen til, at trafikken opfører sig sådan er, at den ene vejbane er inddraget til parkering på et ”pænt” stykke – der i øvrigt netop er blevet udvidet med yderligere 25 p-pladser. De nye pladser er blandt andet anlagt omtrent ud for indkørslen til den store p-plads foran rådhuset – genialt, ikke?\nSamtlige af disse vejsideparkeringer udgør en fare for bilernes passagerer, der stiger lige ud i en ofte tæt trafik. Ret adrenalinfremkaldende og – genialt, ikke?\nUndervejs i inddragelsen af Hold-An Vejs ene vejbane, er der oplyst fra kommunen, at det intet betyder for trafikkens afvikling, men det kan man faktisk ved selvsyn konstatere er usandt – genialt, ikke?\nSenest er denne påstand fremsat i forbindelse med de omtalte nye 25 p-pladser, så skrivebordsarbejdet fortsætter ufortrødent – genialt, ikke?\nJeg mindes, at der engang var beklagelser fra biltrafikanter om, at det var svært for dem at komme til deres arbejdsplads i kommunen rettidigt, fordi fremkommeligheden på vejene dertil var elendig. Nu er den jo sandelig blevet meget bedre – genialt, ikke?\nTag udvalgsformanden med på turen til Hold-An Vej – det kunne undtagelsesvis være det hjalp, og så bliver det jo først – virkelig genialt, ikke?\n2 kommentarer om “Genialt , ikke?”\n6. juli 2021 kl. 15:11\nVej sideparkering er livsfarligt .\nDen ny anlagte p plads på hjørnet af Gl Rådhusvej – Hold An Vej er efter min mening\nden værst tænkelige placering .\nDen ligger alt for tæt på et kryds .\nJeg vil på det kraftigst opfordre til at man omgående får fjernet den p plads .\nDer vil opstå meget farlige trafikale situationer her .\nDesværre har vi med totalt inkompetente personer at gøre ,som\nbruger vores penge på sådanne vanvittige ting .\n7. juli 2021 kl. 12:24\nMan kan heller ikke vige for ambulancer der skal mod syd eller nord. Det kan koste menneskeliv når minutter kan være afgørende.


2021 Archives - Side 4 af 4 - Den Katolske Kirke i Nordjylland\nPrædiken til 4. Almindelige søndag (Sankt Ansgar) 2021 – 31.1.2021\nEv: Mark 1, 14 – 20 Vi hører i øjeblikket om hvordan få lande har købt de fleste corona vacciner, og at næsten ingen vacciner vil nå frem til Afrika. Her i Europa lukker vi ned og holder afstand, mens der regnes på økonomiske modeller. I verdens fattigste lande har man ikke de samme muligheder. …\nPrædiken til 4. Almindelige søndag (Sankt Ansgar) 2021 – 31.1.2021 Læs mere »\nEv: Mark 1, 14 – 20 Onsdag var vi vidner til hvordan en ny præsident blev indsat i USA. En historisk dag, hvor vi kunne blive inspireret af de ord vi hørte fra talerstolen. Til denne søndags prædiken blev jeg inspireret af særligt én sætning. Det blev sagt at indsættelsen af den nye præsident var …\nPrædiken til 3. Almindelige søndag (Guds ord) 2021 – 25.1.2021 Læs mere »\nPrædiken til 2. Almindelige søndag 2021 – 17.1.2021\nEv: Joh 1, 35 – 42 På Facebook kan man blive venner. På Instagram kan man følge nogen. På Messenger og Viber kan man skabe kontakt. På YouTube kan man lave et abonnement. Det er dem jeg kender. Men udover det kan man også være forbundet på Tiktok, på Snapchat og en masse andre steder som …\nPrædiken til 2. Almindelige søndag 2021 – 17.1.2021 Læs mere »\nPrædiken til Herrens dåb 2021 – 10.1.2021\nEv: Mark 1, 1 – 7 Vi gik ind i 2021 med et håb om at juletidens regler kunne lettes lidt. Det viste sig at være et håb der var forgæves, for i stedet for lettelse føles det nu endnu tungere end før. Stadig er kirkens døre lukkede og vi er begrænsede. Så da jeg …\nPrædiken til Herrens dåb 2021 – 10.1.2021 Læs mere »\nPrædiken til Herrens Åbenbarelse 2021 – 3.1.2021\nEv: Matt 2, 1 – 11 I dagens Evangelium hører vi om en stjerne som leder de 3 vise mænd mod Jesus. Her i Aalborg hvor der er biler med lygter, gadelamper og blinkende reklameskilte som sørger for at vi kan finde vej, kan det være svært rigtig at huske hvordan en stjerne ser ud. …\nPrædiken til Herrens Åbenbarelse 2021 – 3.1.2021 Læs mere »\nPrædiken til den Jomfru Maria, Gudsmoder fest 2021 – 1.1.2021\nEv: Luk 2, 16 – 21 I dag på årets første dag ærer og markerer vi det dogme, at Jomfru Maria er Guds Moder. Hun gav fysisk liv til Jesusbarnet som menneske og er på samme tid Guds Moder. Når man tænker på det år vi lige er gået igennem – året 2020 – så …\nPrædiken til den Jomfru Maria, Gudsmoder fest 2021 – 1.1.2021 Læs mere »\nTrosundervisning 2021/2022 (Firmelse)\nTrosundervisning 2021/2022 (Første Kommunion)\nMesseprogram – September 2021\nMesseprogram – August 2021\nMesseprogram – Juli 2021\nPrædiken til Kristi legeme og blods fest 2021 – 6.6.2021\nPrædiken til Den Hellige Treenigheds fest 2021 – 30.5.2021\nPrædiken til Pinse 2021 – 23.5.2021\nPrædiken til 7. Søndag i Påsken 2021 – 17.5.2021\nPrædiken til Kristi Himmelfart 2021 – 13.5.2021\nCopyright © 2020 - 2021 Den Katolske Kirke i Nordjylland


Det var her i Kvickly i Albertslund, at de 13,2 millioner kroner blev vundet i februar i år. Arklivfoto AlbertslundPosten.\nEurojackpotmillionær fortæller om livet efter at have vundet den store gevinst\nEn mand i slutningen af 40’erne fra Albertslund vandt i februar måned hele 13.188.229 kroner i 2. præmien i Eurojackpot. Et beløb som ville vende op og ned på de fleste danskeres liv.\nHer et par måneder senere har Danske Spil spurgt vinderen, hvad han har brugt pengene på, og hvordan det har ændret hans liv. Han gik nemlig pludseligt fra at være førtidspensionist til mangemillionær.\n"Altså jeg sidder tit i min lejlighed og kigger ud af vinduet og tænker: Hvor er det bare fedt. Jeg kan gøre lige præcis som jeg vil, fordi jeg har vundet så mange penge. Men jeg synes ikke, det har forandret mig som person. Jeg er stadig den samme, vil jeg mene," siger vinderen.\nHvor man måske troede, at en nyslået mangemillionær ville have brugt en masse penge, når de nu var rullet ind på kontoen, så er der ikke engang røget en halv million af gevinsten endnu.\n"Altså, jeg har købt en bil – en ny Skoda Rapid, som jeg er rigtig glad for. Og så har jeg brugt penge på en ny skjorte, et par nye bukser og et par sko. Og jo! Et fiskehjul til min fiskestang," fortæller han og fortsætter:\n"Jeg har læst et eller andet sted, at milliardæren Karsten Ree engang har sagt: Brug dine penge med omhu. Og det synes jeg er meget klogt. Jeg skal ikke ud og ødsle pengene væk men tænke mig godt om. Så det gør jeg."\nOvervejelserne går i øjeblikket i retning af, om han skal købe et parcelhus kun til sig selv, da han til sin store fortrydelse ikke har en kæreste at flytte ind med.\n"Jeg har længe ledt efter kærligheden. Den sidste kæreste jeg havde var i folkeskolen. Siden da fik jeg for travlt med arbejde og alt muligt andet. Og så er tiden bare gået. Men det er ikke så nemt, synes jeg."\nMillionæren møder ellers mange søde damer på sin vej, når han lufter sin hund i området, hvor han bor i Albertslund.\n"Min hund er virkelig fin og en værre charmør. Så damerne er helt klar på at tage ham med hjem med det samme. Men mig gider de sgu ikke have. Haha. Det er der jo ikke noget at gøre ved. Jeg leder videre. Det kommer nok en dag," lyder den fra manden, som ellers må siges at være et godt parti.\nSelvom han understreger, at det er fedt, at man kan gøre fuldstændig, som man vil, vil han alligevel gerne have et job i byggebranchen, hvor han før har arbejdet i mange år.\n"Jeg savner det der fællesskab, når man mødes om morgen og får en tår kaffe og et stykke kage. Og også de forskellige komsammen'er, der er, når man har et job. I længden kan det godt blive lidt kedeligt, når man ikke har andet at stå op til, end en gåtur med hunden."\nDe fleste i omgangskredsen har blot været glade på hans vegne. Dog er det skam ikke fordi, at han deler ud af pengene.\n"Nej. Folk må sgu selv betale. Det gider jeg ikke. Men jeg har tænkt mig at invitere min brormand med på en fisketur til Alaska om ikke så længe, hvor jeg betaler for fly og hotel. Men lommepengene må han selv stå for," siger den heldige anonyme Eurojackpot-vinder fra Albertslund.\nI aften er der igen mulighed for at vinde mange penge - rekord mange. Hele 570 millioner kroner er der i det europæiske lotteri Eurojackpot.\nPubliceret 25 May 2018 10:41


Paul Lysholdts hundeblog: Hund i Fokus 9. september 2018\nSå er bilen pakket med det, der kan gøres klar dagen i forvejen, til Hund i Fokus i Mørkøv i morgen.\nLille Bjørn skal op for sidste gang i HTM2, der er lidt underligt, at vi allerede er kommet dertil. Han debuterede i HTM 14. oktober 2017, startede første gang i HTM2 7. april og fik titlen 2. juni. 30. juni startede vi første gang med Paddington-musikken, og det er det samme nummer vi skal op med i morgen, men i en bedre trænet udgave mener vi selv 😉\nHvis alt går vel starter vi i HTM3 med en udvidet udgave med rekvisitter 20. oktober på Samsø, lige godt et år efter vores debut i HTM3.\nSom man kan se af kataloget  er Lille Bjørn eneste tilmeldte i klasse 2.\nHan er også den eneste hund her fra matriklen. For første gang siden jeg debuterede med Max i HTM 5. juni 2015 skal jeg til HTM-prøve, hvor han ikke skal op ….\nMusikken er naturligvis klar , jeg huskede at lave en back-up i går , jeg har engang haft brug for at finde back-up frem, så det er absolut vigtigt. Resultatbogen er naturligvis klar , til forrige prøve havde jeg købt en ny bog og så fotokopieret resultaterne over, for de stod i et virvar i en rally resultatbog ☹\nVaccinationer er helt opdaterede , begge hunde var til årligt tjek i august.\nMax var oprindeligt tilmeldt i HTM3, men han er blevet flyttet til rally championklasse. Rally starter kl. 10 med championklasse  og startbøgerne er naturligvis også her klar. Max’  er en helt regulær nr. 2, mens Lille Bjørns første er blevet erstattet af LP-resultatbogen , som jo ikke skal bruges mere til LP. Vaccinationerne er på plads også for Max .\nOg så skal jeg som altid huske det med at have styr på påklædningen . Ikke bare tøjet til HTM, men også gardering mod regnvejr. Mathilde skal op med både Lille Bjørn og Max i juniorklasse. Vi har aftalt, at hvis hun har tid og lyst, så må hun gerne gå til prøve med dem, for at kvalificere til DM 2019 og ÅH 2019, og hun skal selvfølgelig også holde formen ved lige frem til ÅH 2018-finalen den 3. november.\nJeg kom lige til at lave en statisk over årets officielle rallyprøver plus DM.\nHundene har været til i alt 61 prøver i år. De har været til 7 officielle prøver i Sverige hver. De har været oppe i championklasse 25 gange (Lille Bjørn 12, Max 13) og 22 gange i juniorklasse (Lille Bjørn 10, Max 12).\nHvordan er det gået? Her er top 10:\nLille Bjørn 99 27.4 Junior\nLille Bjørn 99 17.6 Junior\nMax 97 25.8 Junior\nLille Bjørn 96 25.8 Junior\nMax 95 11.2 Champion\nMax 94 26.5 Junior\nLille Bjørn 94 12.5 Junior\nLille Bjørn 93 28.4 Champion\nMax 93 26.5 Junior\nMax 92 27.4 Junior\nForventningerne til i morgen? At Lille Bjørn og jeg kan gå vores program, som vi plejer. At Max og jeg har den kontakt før og efter vi går på banen, som vi har haft til de sidste træningsrunder og til prøven i søndags.\nJeg ønsker naturligvis alle deltagere al mulig held og lykke, men den ekstra gode karma er sendt til nogen, som jeg synes i ekstraordinær grad fortjener strålende resultater 😊\nPS: Jeg skal da lige nævne, at Lille Bjørn i morgen fylder 11½ år. Han er stadig i fin form, der er lidt skavanker, men vi er så klar som vi kan blive til at optræde!\nIndsendt af Paul kl. 15.19\nEtiketter: Hund i Fokus 2018, Mørkøv


A-kassernes kamp - Find en billig a-kasse\nGennem årene har regeringen fremsat finanslovsforslag eller fremkommet med andre former for finansudspil, som a-kasserne ikke har været enige med. Med regeringen på den ene side og a-kasserne på den anden, bølger diskussionerne frem og tilbage når regeringen går ind og foretager ændringer vedrørende dagpengene.\nRegeringen vil spare penge på deres budget, og a-kasserne klager over, at det er dem og deres medlemmer der kommer til at betale. Det er sket igen og igen, men det er ikke altid så synligt for offentligheden som i 2013.\nI maj 2013 var der en af de helt store uenigheder mellem regering og a-kasser. Regeringen kom med et udspil om at de arbejdsledige, der stod for at miste deres dagpenge 1. Juli 2013, ville komme på en reduceret overgangsydelse.\nA-kassernes tilbagemelding var, at de ville komme til at betale mere, mens regeringen betalte mindre, og at det således igen var a-kasserne der skulle finansiere regeringens besparelser.\nFor a-kasserne betød dette, at det var deres medlemmer der ville komme til at betale, idet a-kasserne ville se sig nødsaget til at hæve medlemskontingentet.\nStørstedelen af a-kassernes midler kommer fra medlemmernes kontingent, og en forhøjelse af dette er dermed den eneste mulighed a-kassen har for at dække merudgifter.\nFOA foretog en udregning af hvad dette regeringsudspil ville betyde for deres medlemmer. Det resultat de kom frem til var, at hvert af deres medlemmer skulle betale 35 kr. pr. måned mere end deres nuværende kontingent i hele 2013, 2014 og 2015 for at dække disse merudgifter ind. Da mange medlemmer i forvejen synes at de betaler mere end nok til a-kasserne, var dette ikke gode nyheder.\nForhøjelsen af kontingentet var ikke kun for FOA’s medlemmer. Alle a-kasser blev nødt til at hæve deres kontingent. Ingen var tilfredse med regeringens udspil, og det eneste lille lys var, at fra 2016 ligger der helt faste regler for dagpenge, som det ikke er lige til at ændre.\nDe ekstra 35 kr. pr. måned som alle a-kasse medlemmer skulle betale, betyder at merudgiften til a-kassen blev på 420 kr. om året. Dette beløb skal lægges oveni det kontingent medlemmerne allerede betalte.\nDet var til stor lettelse for både a-kasserne og deres medlemmer, at de gennem forhandlinger endte med ikke at skulle finansiere regeringsudspillet.\nAlligevel er kontingentet i gennemsnit for samtlige a-kasser steget med 16 kr. pr. måned fra 2013-2015.\nHos nogle a-kasser er stigningen betydeligt større, hos andre er der ingen stigninger sket og hos enkelte er a-kasse kontingentet endda faldet.\nDet er ikke lige meget hvilken a-kasse du vælger. Der er i 2015 26 statsanerkendte a-kasser at vælge imellem.\nDer er både faggruppe bestemte a-kasser der udelukkende optager medlemmer der arbejder indenfor deres brancheområde, og tværfaglige a-kasser der er åbne for alle.\nDet er vigtigt at du vælger den a-kasse der passer bedst til dig. Det er ikke alle a-kasser der har de samme tilbud og medlemsfordele.\nLigeledes er der stor prisforskel på a-kasserne.\nFind de a-kasser der er relevante for dig med hensyn til branche eller andre kriterier, her på siden. Når du har fundet de a-kasser der ser mest interessante ud for dig, er den nemmeste måde at finde ud af om de dækker lige netop dine behov, ved at kontakte dem direkte. På den måde kan du få svar på alle de spørgsmål du måtte have.\nMange a-kasser har også en fagforening tilknyttet hvis du ønsker at også blive medlem der. De fleste giver rabat ved et samlet medlemskab af både a-kasse og fagforening.\nSom studerende er det i de fleste a-kasser gratis at være medlem så længe du studerer. Der er derfor ingen grund til ikke at sikre dig i tilfælde af at du ikke som forventet finder et arbejde når din uddannelse er afsluttet.


Review af casino Winner\nWinner Casino er et online casino, der blev lanceret i ved hjælp af Playtech- softwareudbyder. Winner Casino er bygget på Playtech-softwareplatformen, softwaren indeholder både fantastisk grafik og lyd. Både lyd og grafik tjener til at forbedre spilene uden at blive alt for distraherende. Winner Casino tilbyder over af dine foretrukne casinospil. Winner Casino kan prale af et bit SSL digitalt krypteringssystem, der sikrer, at transaktionsoplysninger ikke videregives til tredjepart. Winner Casino tilbyder en række praktiske betalingsmuligheder, som spillerne kan bruge, når de indbetaler på deres online casino-konto. Med undtagelse af bankoverførsler giver alle metoder dig mulighed for at spille med det samme med dine indbetalte penge. Winner Casino kundeservice er til enhver tid, 24 timer på dagen og 7 dage om ugen for dig der. Der er live chat en funktion, e-mail support og gratis telefonnumre.\nVegasWinner Casino Anmeldelse\nGambling has changed significantly in Denmark på the last few years. What was once a closed shop for offshore operators is now often held up as an example for other countries of how to regulate the gambling industry. Until all gambling in Denmark was monopolised by the state-owned operator, Danske Spil — the only company licensed to accept bets in the country. Act no. This allowed mellemfolkelig operators to apply for licences with Spillemyndigheden, the Danish Gambling Authority , for the first time.\nDer er i nyere tid begyndt at dukke flere og flere danske casinoer op på internettet, hvilket har været til stor begejstring for de danske casinospillere. Et af disse nye på casinoer er VegasWinner, som allerede har tiltrukket mange spillere. VegasWinner er et frisk pust blandt de danske casinoer, hvor det formår at kombinere overdådigheden fra de fysiske casinoer i Klud Vegas med europæisk stil og sans. Der vil være forskellige bonusser at finde hos VegasWinner, hvor det fuldstændig klart er velkomstbonussen, der er toppen af kransekagen. Det er for på casinoer efterhånden blevet almindeligt at inddele deres velkomstbonus på de tre tidligste indbetalinger. Dette vil altså sige, at når nye spillere opretter sig ved casinoet, så vil de modtage aldeles specifik bonus på deres første tre indbetalinger. De specifikke bonusser ser frem som følger:. Det er værd at bemærke, at der ikke er enkelte gennemspilskrav på de gratis spins, hvilket kan vise sig at være aldeles stor fordel for de nye spillere. På de øvrige bonusser vil der være et gennemspilskrav på x30, hvilket betyder, at bonusbeløbet skal gennemspilles 30 gange, inden der kan foretages aldeles eventuel udbetaling.\nBankospil - medmindre depositum Udskriv bingoplader herhen Svensk banko Antagelig bingospil Kom indenunder pr. lejlighed på Bingoforum. Vi autografsamler arbejdsløshedsstatistik ved hjælper af cookies før at bedre brugeroplevelsen. Læs yderligere om cookies Accepter cookies Thunderstruck II Tjek inklusive indtil Asgård pr. Thunderstruck 2, plus kæmp inklusive omkring den store præmie Gudernes univers er et total særligt sæde, plus moment kan de komme inklusive indtil Asgård plus møde Allah, Allah plus alle man andre pr. Thunderstruck 2. Spillemaskinen der tilbyder dig læge kombinationsmuligheder - inklusive andre ord; masser af vinderchancer. Thunderstruck 2 er det Thors forhammer, der er pr. symmetripunkt, plus det er den, der er inklusive indtil at serie dig muligheden foran at kulisse de fede features plus sjove bonusspil, sikke man barriere ikke laste dig opskræmme, når den falder.


Hvis den selvstændige driver flere virksomheder og ønsker at anvende virksomhedsordningen, skal alle virksomhederne indgå i virksomhedsordningen, hvis de i øvrigt opfylder betingelserne for at kunne indgå i ordningen. I givet fald behandles samtlige virksomheder som én virksomhed ved anvendelsen af virksomhedsordningen jf. VSL § 2, stk. 3. Dette gælder også, hvis virksomhederne drives i flere lande. Se xSKM2018.241.ØLR.x\nSe også afsnit xC.C.1.2.4 Selvstændigt erhvervsdrivende ved deltagelse i et skattemæssigt transparent selskabx.\nLandsretten stadfæstede derfor byrettens dom, hvorved Skatteministeriet var blevet frifundet.x\nxTidligere instans SKM2016.604.BR og SKM2015.648.LSRx.\nAppelleret men anken hævet.


Vi ta´r fighten mod graffiti!\nTotal beskyttelse mod graffiti og miljøforurening.\nLæs mere om, hvordan du kan beskytte ældre bygninger mod graffiti og miljøforurening. Naturcoat SC 20 tilbyder komplet overfladebeskyttelse mod permanente skader forårsaget af graffiti og forureninger som smog.\nVi har udarbejdet et produktkatalog, der er pædagogisk opdelt i forskellige produktkategorier. Den indeholder også en produktvejledning, der gør det lettere at vælge et produkt baseret på typen af graffiti og overflade.\ntil både hænder og overflader\nSe vores desinfektionsmidler


Højeste private investeringer i offentlig transportinfrastruktur efter land - Histoire-Ucad.org\nHøjeste private investeringer i offentlig transportinfrastruktur efter land\nTransportsektoren over hele verden har oplevet vækst i det sidste årtusind. Fra enkle stier til nu sofistikerede og moderne veje, jernbanelinje og lufthavn er infrastrukturen for offentlig transport ikke kun til befordring af mennesker, men tjener også som en kilde til stolthed og endda en slags turistattraktion. Infrastrukturudvikling for at lette en smidig bevægelse af mennesker og varer har været centrum for transportsektoren. Lande bruger i øjeblikket milliarder af amerikanske dollars på transportinfrastrukturudvikling ifølge Verdensbankens rapport. Veje og jernbane er de største modtagere af beløb tildelt til udvikling af transportsektoren. Udvikling af offentlig transportinfrastruktur gennemføres i fællesskab mellem regeringen og den private sektor. I lande som Brasilien har industrien investeret i infrastrukturudvikling som et tilskud til Brasiliens regering. Nogle lande med højeste private investeringer i offentlig transportinfrastruktur er beskrevet nedenfor.\nDen colombianske regering har prioriteret infrastruktur med det formål at øge landets økonomiske vækst. I 2014 havde regeringen i Colombia sikret 50 milliarder dollar finansiering til udvikling og forbedring af veje, tunneler og broer som prioriterede områder. Flere private enheder er kommet ombord for at hjælpe regeringen med at realisere sin drøm om at fordoble vejens længde, duplikere driftsbanen, dobbelt havnenes kapacitet og øge antallet af passagerer i flyet med 50%. I 2015 kunne den private sektor investere mere end 2 mia. Dollars på udvikling af offentlig transportinfrastruktur. Nogle af de private enheder, der investerede i den offentlige infrastruktur, omfatter Inter-America Development Bank (IDB), som godkendte 400 millioner dollars til transportinfrastrukturforvaltning og leverer firmaet Grupo BTG og Ashmore Group, Plc, der har rejst tæt på US $ 2 milliarder som et bidrag i gældskapital rettet mod den generelle udvikling af infrastruktur. Grupo Sura leverer på den anden side forsikring til byggefirmaerne, der tilbyder infrastrukturelle udviklingstjenester. Den nye lov om privat-offentlig partnerskab i Colombia er gunstigt for investeringer fra den private sektor.\nIndiens økonomi er blandt verdens hurtigst voksende økonomier og vokser med omkring 8% om året. For at bevare denne vækstrate har den indiske regering budgetteret for 320 milliarder dollar til infrastrukturudvikling. For at finansiere infrastrukturelle udviklinger som f.eks. Motorveje, jernbane, havn og lufthavn har regeringen samarbejdet med private sektorer som Carlyle Group, Silver Spring Capital Management investeret på 306 millioner dollars i vejbygning. Altico Capital investerede 150 millioner dollars på udvidelse af lufthavnen, og asiatiske udviklingsbank investerede på veje og jernbanelinjer. Privat sektor brugte i alt 1, 25 mia. Dollars på transportinfrastruktur i 2015. Indiens regering gennem premierminister Modi har åbnet flere veje til udvikling af den private sektor i Indien. Disse lovgivningsbestræbelser er indført for at beskytte investorer og partnere mod uforudsete risici.\nIfølge Verdensbankens rapport absorberede Tyrkiet 40% af den samlede investering i transportinfrastruktur. Nogle af disse "mega-tilbud" omfattede Istanbul Grand Airport (også den nye Istanbul Lufthavn) og Gebze-Izmir motorvej. Tyrkiet formåede at sikre syv projekter finansieret af den private sektor i 2015. Den private sektor finansierede denne transportinfrastrukturudvikling til et beløb på over 1, 08 mia. Nogle af de finansierede projekter omfattede portudvidelse, motorveje, energisektor og lufthavn. Tyrkiet har til formål at gennemføre de fleste af sine finansierede projekter inden 2018. Størstedelen af finansieringen blev ydet af Verdensbanken.\nPrivat investering, offentlig fordel\nAndre lande, der også har haft gavn af privat finansiering af transportinfrastruktur, omfatter Rusland, Peru, Brasilien, Mexico, Nepal og Panama, hvor de fleste af disse lande sikrer over 350 millioner dollars. Den veletablerede lovgivning om offentlig-private partnerskaber og disse landes behov for infrastrukturudvikling har været de primære årsager til, at disse lande har haft gavn af investeringer i den private sektor i transportinfrastrukturen.\nPrivate Participation Investment ($ US) i offentlig transport, 2015\n1 Colombia $ 2.159.000.000\n2 Indien $ 1.205.600.000\n3 Kalkun $ 1.085.700.000\n4 Rusland $ 775.100.000\n5 Filippinerne $ 750.000.000\n6 Peru $ 552.000.000\n7 Brasilien $ 436.800.000\n8 Mexico $ 370.000.000\n9 Nepal $ 350.000.000\n10 Panama $ 350.000.000


Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator - tjek prisen her\nForm 3 er perfekt for dig der nyder intens kild på klitoris. Det atypiske og tunge lignende design giver stor stimulation både invortes og udvortes. Vibratoren er fremstillet af medicinsk silikone og er 100 % latex og phthalat-fri. … læs mere her\nNavn: Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator\nVare ID: 10645\nSexlegetøj og lingeri: Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator fra JimmyJane\nDet er ikke kun i storbyerne, at sexlegetøj er blevet meget mere almindeligt i Danmark. Ofte vil folk gerne prøve grænser af i sikre rammer, der giver en rum til at kunne være sig selv og soveværelset er ofte det mest brugte sted. Der skal nyt legetøj til indimellem, og når det sker, er det godt bud varer fra JimmyJane som for eksempel denne Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator. Bekymringer ved at handle denne slags varer online, behøver du ikke have, din pakke bliver selvfølgeligt pakket ind neutralt, så nysgerrige blikke ikke finder ud af, hvad der er i din pakke. Har du set Zalo Queen 2-i-1 vibarator, der styres via en app? Se den her.\nJimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator giver fornyet liv i soveværelset\nJimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den godt sælgende kategori Mærker,Universe,JimmyJane,Tilbud,Luksus Sexlegetøj,Singles Day,Vinterudsalg. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator fra den meget brugte forhandler Sinful.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder mange det de leder efter, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nJimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator - fordele ved at købe sexlegetøj online\nHusk at når du køber varer i webshops, er du stillet lidt bedre, end hvis du handler i en fysisk butik. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i de mange webshops der er på det danske marked. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem. Mange leder efter den billigste Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på produktet her: Gå til shop\n58 anmeldelser af Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator\nVær den første til at anmelde “Jimmyjane FORM 3 Opladelig Klitoris Vibrator” Annuller svar


Nissan 200 SX hjuldata - Se hvilke fÃ¦lge der passer pÃ¥ Nissan 200 SX fra 1984 - 1989\nNissan 200 SX hjuldata fra 1984 - 1989\nSe hvilke fÃ¦lge der passer til Nissan 200 SX fra 1984 - 1989\nSe hjuldata og hvilke fÃ¦lge der passer pÃ¥ Nissan 200 SX fra 1984 - 1989.\nHvis du er pÃ¥ jagt efter en billigere bilforsikring til din Nissan 200 SX er det vigtigt du kigger dig godt for â€“ for der er mange selskaber, og rigtig mange muligheder.\nNÃ¥r du skal finde nye dÃ¦k til din Nissan 200 SX har DÃ¦kbutikken altid et godt tilbud.\nVejhjÃ¦lp hos Falck til en Nissan 200 SX koster kun 59 kr, 79 kr, eller 99 kr om mÃ¥neden afhÃ¦ngig af hvilken dÃ¦kning du vÃ¦lger.\nHos Falck kan du fÃ¥ Danmarks bedste vejhjÃ¦lp til de billigste priser pÃ¥ en Nissan 200 SX ved at klikke ind her.\nDanmarks stÃ¸rste hjuldata oversigt og vidensdatabase - Sidst opdateret: 3. april 2020


Hos psykologen har jeg fået forklaret teorien på mine reaktionsmønstre hvilket var fint på daværende tidspunkt. Hos Christian har jeg derudover oplevet at jeg i større grad taler med mennesket Christian, hvor jeg oplever hvordan min historie løbende vækker genklang i ham. Jeg lærer af at høre hvordan han kan relatere sig til mine oplevelser og endnu mere af hvordan han ser og oplever mig.\nTaler i øjenhøjde, dvs. i niveau med samtalepartneren.\nKaster bolde op og undersøger hvordan de bliver grebet.\nUdviser anerkendelse og skaber tryghed i samtalen, med frihed til at udfordre på en behagelig facon.\nJeg kan godt lide at Christian italesætter det han oplever, her tænker jeg især på mit mønster ”at regne den ud” som blev observeret. Det gør indtryk på mig at han er opmærksom på ”de gode ting” og lærer mig desuden i øget omfang at værdsætte dem. Det gjorde stort indtryk på mig da jeg den ene sommeraften blev bedt om at tage nogle dybe vejrtrækninger og bare nyde udsigten helt selv på altanen med Christian helt stille i den anden ende af telefonen. Jeg var pludselig mere tilstede med min krop end blot med mit hoved.\nVi startede med at undersøge terrænet, lavede nogle øvelser / hjemmeopgaver og vigtigst af alt; mærke efter. Jeg har fået flere løbende Aha-oplevelser undervejs, store som små, og jeg kan rigtig godt lide at udforske og ”optimere” i samarbejde med Christian.\nDet synes jeg er for tidligt at sige. Jeg fik spurgt lidt ind til hvad er planen i dag mht. forløb hvor jeg måske er typen der har det bedst med at vide hvad vi skal tale om de næste 4 gange, men sådan én er sandsynligvis ikke mulig at udarbejde :)\nJeg synes at det er ret imponerende hvad vi har præsteret sammen allerede indtil nu. Vi taler sammen over telefonen og jeg kunne også godt indimellem savne at aflæse nogle ansigtsudtryk, alligevel så synes jeg at det fungerer rimeligt godt.


”Når kvinder brokker sig over, at deres mænd bruger for meget tid på at løbe er det udtryk for uvidenhed,” afslører ny bog om maratonløb\nLøbere har bedre sex end dem, der ligger på sofaen – og derfor skal man ikke klage, hvis partneren tager en løbetur hver dag. Løbetræningen får nemlig safterne til at stige og mændenes løbeshorts til at stramme visse steder, fastslår forfatterne bag en ny bog ”Elsk at løbe – med Maratonbogen”.\nOg de ved, hvad de taler om.\nBente Klarlund er en af verdens førende motionsforskere, overlæge på Rigshospitalet og professor ved Københavns Universitet. Tor Rønnow har løbet over 200 maratonløb og er en af Danmarks mest erfarne maratonløbere.\n”Det daglige løb kan ses som en vigtig komponent i et aktivt sexliv,” lyder det fra forfatterne.\nSelv få ugers løbetræning forbedrer blodkarrenes evne til at udvide sig, så blodet kan strømme bedre hos mændene. Faktisk virker det på præcis samme måde som Viagra.\n”Med andre ord, når man motionerer, aktiverer man sin egen Viagra-pumpe,” forklarer Bente Klarlund.\nSexlyst i top\nOgså sexlysten vokser i takt med løbetræningen. Mænds sexlyst afhænger af kønshormonet testosteron. Kroppens produktion af testosteron falder med alderen – men det falder betydeligt hurtigere og til et meget lavere niveau hos mænd, der er overvægtige.\n”Hvis man motionerer regelmæssigt er der betydeligt, er der større chance for at man holder fedtet nede og sexlysten oppe. Det er altså ikke bare evnen til sex, men også lysten til sex, der kan stimuleres af fysisk aktivitet,” slår Bente Klarlund fast.\nI hvert fald når det gælder mænd.\nDer er færre videnskabelige resultater at læne sig op ad, når det gælder effekten af fysisk aktivitet på kvinders seksualitet. Men der er grund til at tro, at kvindernes sexlyst også stiger for hvert skridt hun tager i løbeskoene.\n”Kvindens libido er særdeles påvirket af, om hun er tilfreds med sin krop. Fysisk aktivitet giver god kropsfornemmelse, og det er derfor sandsynligt, at løb har en gunstig effekt på kvinders sexlyst,” siger Bente Klarlund og konkluderer:\n”Den kloge kvinde giver sin mand rum til at løbe. Og hvad gør den kloge mand? Ja, han tager fra tid til anden sin kvinde ved hånden, så de sammen kan løbe en tur,” siger Bente Klarlund og Tor Rønnow.\nForfatterne Bente Klarlund og Tor Rønnow lover bedre sex, hvis man løbetræner.\nPubliceret 08 November 2010 11:49\nSe hvad mænd siger for at komme i trusserne på mig\nAt mænd lyver for at få sex er næppe en overraskelse for ret mange. Det har Kira Eggers naturligvis også prøvet - og hun er alt andet end imponeret over niveauet. Hun har hørt 'løgne, som selv en toårig retarderet pige ville kunne gennemskue', skriver hun i sin blog på eb.dk .\n"Når jeg taler med mine veninder og hører, hvad mænd lyver om for at tale trusserne af en pige, får vi os for det meste et godt grin, og derefter tager vi ud til knaldetræet og sætter en gul post-it, så andre piger kan blive advaret. Ja, børn har et suttetræ, vi har et knaldetræ!," fortæller hun.\nHer er nogle af guldkornene, som blev gennemskuet med hjælp fra Facebook og Google:\n"Jeg spiller fodbold i Holland" = Er butikschef i Sportsmaster\n"Jeg skal til USA og studere, dette er min sidste aften" = Er bartender på en klub i København\n"Jeg rejser ud i verden og studerer og redder babysæler" = Er tømrerlærling\n"Jeg arbejder for Playboy" = Taber uden job\nHar du andre sjove eksempler på scoreforsøg, er du velkommen til at skrive dem under artiklen.\nForestil dig at løbe en maraton. Forestil dig så at løbe 76 af slagsen på ¾ år. Det lyder som en fysisk umulighed, men René Hjorth Olsen er ikke desto mindre manden, der trodser naturlovene.\nVed den seneste, ugentlige udgave af Skodsborg Marathon løb René således årets maraton nummer 76 og satte dermed en helt epokegørende danmarksrekord som den danske løber, der har nået det højeste antal maratons på et kalenderår.\n"Vi er rigtig stolte over, at vores lille, lokale maraton blev vært for denne flotte præstation," fortæller arrangøren Morten Walter fra Holte.\n"Og med tre en halv måned tilbage af 2010 tyder meget på, at René Hjorth Olsen når at passere 100 maratons inden nytår."\nScenen er sat i Dyrehaven\nSkodsborg Marathon afholdes næsten hver uge med start fra Skodsborg Vigørcenter.\nBlandt deltagerne er en række af landets mest rutinerede maratonløbere, der syv gange løber en fast rute gennem Dyrehaven for at nå op på de 42,195 kilometer.\n"Vil man nøjes med at løbe med et par omgange som led i sin træning, er det imidlertid også helt i orden," understreger Morten Walter.\nMorten opnåede selv en mærkedag ved løbet, da det indlemmede ham i den fornemme Klub 100, som tæller de løbere, der samlet har løbet mindst 100 maratons.\nHan opfordrer i øvrigt alle interesserede til at melde sig til de kommende løb på Skodsborg-ruten Det kan ske på www.skodsborgmarathon.dk .\nFamiliefædre løb over alperne\nDe tager uden sammenligning prisen for Lyngbys ømmeste stænger.\nPeter Ebro og Steffen Truelsen, der arbejder sammen i Løberen, er netop vendt hjem fra løbet Transalpine Run på tværs af alperne. Og de kom hjem iført en ganske særlig t-shirt, nemlig den såkaldte Finisher t-shirt, som kun uddeles til de løbere, som gennemfører alle otte etaper i ekstremløbet, der i alt er 315 km og 14.000 højdemeter.\nDet ekstreme løb gennemføres i hold à to løbere. Steffen Truelsen og Peter Ebro var de to ud af i alt ni danskere, som deltog i løbet i år. I alt deltager 600 deltagere fra 25 forskellige nationer.\nÉn ting er at løbe noget, der svarer til næsten et maraton hver dag otte dage i træk. Noget andet er at gøre det over snedækkede bjergtinder og med metervis op og ned ad bakke på alle etaperne.\nIsær højdeforskellene endte som en smertefuld udfordring, fortæller Steffen Truelsen:\n?Jeg fik en skade i skinnebenet på fjerde etape, som smertede meget, når jeg løb ned ad bakke – og dagen efter fik Peter en haseskade, som gav store problemer op ad bakke. Da var vi et kønt par. Vi kæmpede flere timer på smertegrænsen på en af etaperne. Ibuprofen længe leve, det var ikke gået uden!?\nHver dag havde de to ihærdige løbere et tidspres over sig. Løbets tidsgrænser fastsatte, at de havde en bestemt mængde tid til at nå frem til de enkelte depoter med forsyninger. Nåede de ikke frem inden for tidsgrænserne, ville de blive pillet ud af løbet.\nKun et maraton imorgen\nEfter hver etape var der pasta party og ellers masser af massage til stængerne. Undervejs i strabadserne vænnede de to trænede løberes kroppe sig til de ekstreme belastninger. Efter sjette etape konstaterede Peter Ebro i hvert fald på sin blog:\n?Godt det kun er maraton i morgen?.\nRuten over alperne fra Tyskland gennem Østrig og til Italien har budt på svimlende scenerier, som har været med til at holde modet oppe hos bjerggederne:\n?Vi ville også opleve løbet som et eventyr. Det blev bare bedre og bedre, jo længere op i højden, vi kom. Her kunne vi kigge bagud, ned i dalen, eller fremad op mod bjergmassiverne?.\nPå bloggen www.transalpinerunners.com kan man læse mere om Steffen Truelsen og Peter Ebros udfordringer i alperne.


NyhederPosted by Anders K Brandt 08 Jul, 2014 21:00:44\nHer til morgen gik børnene i skole i deres fine uniformer. Et førskolebarn gik på den lille vej og trak en lille plastikbil i en snor efter sig. Lidt senere kom et par andre børn gående med et par lange stilke af solsikker. De legede et eller andet jeg ikke forstod.\nDet var et par stive lemmer der fandt ud af sengen i hjørnehuset. Og en vabel på venstre tommelfinger var det også blevet til i går.\nI går startede dagen med en snak om der nu kom folk i dag, for det er den 7. - 7, kaldet saba-saba, (7 - 7). Det er traditionelt bøndernes dag som svar på arbejdernes 1. maj. Nu sker der meget mere end en festligholdelse af bøndernes arbejde.\nEn af de udfordrende ting ved at bo på en byggeplads er at vores tøj ligger i en kuffert, og kufferten ofte skal flyttes, eks når en kontakt til vandvarmeren skal sættes i væggen lige bag kufferten. Vilkårene for madlavning er også udfordrende!\nFørst kom Josep, som hjælper mureren Ajubu. Han ringede til Ajubu som var i gang inde i byen med makuti, som er palmeblade til stråtaget. Josep gik hjem! Det varede ikke så længe inden en lille gul lastbil kom med et læs makuti på ladet og ud af førehuset sprang Kassim med sin rejsetaske. Han kom direkte fra Segera ved Tanga, hvor han stammer fra. Kassim var i Tanga i weekenden bl. a. for at organisere transporten af makuti og bestille mere.\nFolkene på lastbilen gik i gang med at læsse makuti ind i soveværelset i det runde hus.\nSå kom Ndano og hans folk og de gik hurtigt i gang med at gøre klar til støbningen af betontaget.\nMama Paulo kom smilende ind af lågen i gaten. Dejligt at få lidt hjælp til diverse rengøring og snak. Vi regner med Mama Paulo to gange om ugen. Hun vaskede tøj, sko, gulve vinduer i bilen, mm.\nNdano og hans folk rettede lidt mere op på skævhederne i taget og så gik de i gang med at blande beton. To mand med spader, 30 spande sand, og 4-5 sække cement og inden længe kunne vi høre de rytmiske lyde fra blandearbejdet sammen snak om status i fodboldkampene eller andet. Oftest lukker jeg af for snakken på swahili når de arbejder. Detgår for hurtigt og er meget ping-pong mellem folkene. Det er hyggeligt som baggrundslyd til vores andre gøremål.\nJeg kørte Kaasim ind til hans kontor og tilbage kikkede jeg på betonarbejdet. De startede fra toppen af taget med at komme beton på. Det havde jeg ikke regnet med, men eller skullle de jo kravle i våd beton. Det gav dog en øget belastning af armeringsjernene, og taget bulede mere.\nAjubu var i gang med at smøre det fine betonkøkkenbord ind i frisk reven kokus. Olien trækker ud og nu er det glisende fedtet. Det trækker ind i overfladen. Man står fint ved køkkenbordet med udsigt over pladsen.\nVed frokosttid kørte vi ind til byen med Mama Paulo. Undervejs stoppede vi og fik en gang gillet gedekød og friturestegte bananer med lidt chillisovs.\nInde i byen var vi forbi Kassims kontor og underskrev en kontrakt med et vagtfirma som skal sørge for nattevagt den næste måned, mens vi bor her. Vi føler ikke det er nødvendigt, men vi kan ikke vide om en bande fra Dar es Salaam eller andet sted kommer forbi. Der er meget opmærksomhed om vores byggeri,da det er meget specielt. Vi fik også købt lidt ind til aftensmad i Nakumat (Kenyansk supermarkedskæde), flere tallerkner, dåser til bønner og musli mm.\nHjemme igen syede Birgitte gardiner til vinduerne i Hjørnehuset. Der er mange af den slags ting at tage sig til i et nyt hus.\nNdano og hans folk knoklede på med at blande beton, bære det op og smøre det ud på armeringsnettet og kyllingetrådene. Der er syet cementsække på indersiden så betonen ikke løber igennem. På indersiden er der støtter i alle mulige retninger for at holde formen. Pludselig knagede konstruktionen inde under taget. Jeg havde forbedret det som Ndano havde lavet for at være på den sikre side. Da regnede jeg ikke med at de ville starte fra oven og derved kom der med alle støtterne ekstra vægt på nogle steder. Så Ndano og jeg fik pludselig travlt med at forstærke konstruktionen, så formen stadig blev rimelig afrundet, som er den stærkeste form.\nHen sidst på eftermiddagen blev det klart at de ikke kunne nå at blive færdig med det første lag cement. Ndano mente vi skulle fortsætte til der var et helt beton over det hele. Han spurgte om jeg ville køre dem hjem når de var færdige. Jeg hjalp til med at blande den næste portion beton. Først 30 spande cement, så 4 eller 5 sække cement, (jeg fik dem ikke talt) og derefter et par gange igennem med spader til det ser en sartet ud. Så et hul i midten og vand i og så kommer det tungere arbejde med spaderne. Da det første var klar blev det straks løftet op i spande og smurt ud og jeg fortsatte med at blande. Det dryppede fra næsen og der kom sjove bemærkninger fra de andre. Det er ikke hver dag at en hvid mand blander beton med håndkræft sammen med lokale håndværkere.\nDa det hele var bladet måtte jeg give op, også fordi jeg skulle klare at køre folkene hjem, langt ud på den anden side af Moshi.\nJeg tog et bad, og da jeg kom ud igen var de ved at blande endnu en portion, dog lidt mindre. Nu var det helt mørkt, og jeg kørte bilen hen så den kunne lyse, og min fine Silva pandelygte kom i brug sammen med et par andre solcellelygter vi har.\nBirgitte smurte franskbrød og der blev hentet sodavand.\nDa det sidste hul var lukket og vi hjalp hinanden med at vaske murværktøjet af, mens nogle tog et bad blev franskbrød og sodavand drukket med fornøjelse.\n5 mand hoppede i bilen og jeg kørte dem hjemad. Det er ikke så rart at køre når det er mørkt, for man bliver ofte blændet og kan ikke se fodgængere og cykler uden lys. Heldigvis er farten sjældent oppe på 70 km/t.\nHjemme igen ved 21.30 tiden havde Birgitte aftensmaden klar.\nI dag tirsdag mødte folkene op igen og så skulle ydersiden af kuplen have et sidste lag. Det hele ser fint ud, dog med lidt buler her og der. De blev næsten færdige.\nSenere på dagen kom Izza fra Korogwe ude mod Tanga. Kassim og os talte om hvordan palmebladstaget skulle være. Izza var helt med på tankerne og vores forbereddelser var gode. Izza vil starte på søndag. Izza er specialist i makuti-tage, som er meget brugt på hans hjemegn.\nI dag spiste vi også Mama Annas (hende vi har købt grunden af) mad. Anna laver mad til folkene. Vi fik en lille fisk ude fra søen ved vandkraftværket. Hertil ugali og en meget velsmagende tomatsovs med ladyfinger og guave æbler?? Alt i alt et dejligt og sund måltid.\nI nat vågnede jeg ved en underlig støj. Først lød det som tasterne på en computer, men så så jeg det kom fra myggenettet i vinduet. Jeg kunne se siluetten af noget med vinger på over 15 cm i vingefang. Efter noget tid forsvandt dyret. Om dagen blev dyret fundet bag en plade makuti under nattelampen. En kæmpe natsværmer!\n12 Feb, 2013 20:02:31\n09 Feb, 2013 13:45:16\n03 Feb, 2013 20:11:12


Belgien har fredag eftermiddag fyret fodboldlandstræner Marc Wilmots, efter at de belgiske stjernespillere skuffende røg ud til Wales ved EM.\nDet endte med et belgisk nederlag på 1-3 i kvartfinalen ved EM-slutrunden i Frankrig.\nOg det blev for meget for ledelsen i Det Belgiske Fodboldforbund, KVBV, hvor præsident Francois De Keersmaecker havde forventet et bedre resultat.\n- Målsætningen ved EM blev ikke opfyldt. Vi har brug for et nyt momentum, siger Francois De Keersmaecker på et pressemøde ifølge Reuters.\nFrancois De Keersmaecker takkede Wilmots for indsatsen i de seneste fire år. Præsidenten fortalte også, at Wilmots har fået en kompensation, da der var en klausul i kontrakten, hvis han blev fyret som landstræner før tid.\n47-årige Wilmots førte også Belgien frem til kvartfinalen ved VM i Brasilien i 2014, og belgierne toppede længe Fifas verdensrangliste i fodbold.\nBelgien stillede op med store profiler som Chelsea-stjernerne Eden Hazard og Thibaut Courtois samt Manchester City-duoen Vincent Kompany og Kevin De Bruyne. Men stjernerne fik ikke spillet til at køre ved EM.


Myten om det usunde fedt - Artikler p� forsiden - Forum\n, jan 26. 2004 02:18 Side 1 af 4 1\nIndsendt 26. januar 2004 - 02:18 Myten om det usunde fedt\nIndsendt 26. januar 2004 - 09:26 Tilberedningen af pomfritter er et eksempel p� uheldig fedtombytning. Traditionelt er disse blevet friturestegt i animalsk fedt (palmin). Da "den nye fedtviden" kom til, skulle pomfritterne nu pludselig frituresteges i vegetabilsk fedt som udvikler flere skadelige stoffer ved h�je temperaturer. Dertil bliver den vegetabilsek olie ikke liges� varm, s� pomfritterne skal stege l�ngere med det resultat at mere fedt tr�nger ind i kartoflen.Delvist af dovenskab spiser min familie i perioder pomfritter flere gange i ugen. Hvor kan man l�se mere om uheldig tilberedning, fedtindtr�ngen og konsekvenser?\nIndsendt 26. januar 2004 - 09:55 Godt arbejde Morten... Kunne du eventuelt sammenligne det med nogen af de kulturer der har et h�jt indtag af animalsk fedt (Eskimoer mm.)???\nMere arbejde om de usunde planteolier ville ogs� v�re sp�ndende, for der er helt sikkert meget junk derude!\nAlt i alt en rigtig godt stykke arbejde Tag den Anne Larsen Naturvidenskabens hjørne\nIndsendt 26. januar 2004 - 10:12 cfred -> jeg ved egentlig ikke s� meget om pomfritter, men ved at f�lgende linksene i den gule boks kan man grave sig ned i hvilke fedtstoffer der er bedst egnede til h�je temperaturer.\nBlackmoore -> Der er ganske rigtigt interessante historier om eskimoerne og andre kulturer, men jeg lod dem bevidst v�re for ikke at g�re artiklen for lang. Vi er jo p� internettet. En artikel der fokuserede mere direkte p� s�danne kulturer samt vort stenalderophav vil bestemt ogs� v�re interessant at skrive.\nIndsendt 26. januar 2004 - 10:24 Jeg har i det sidste stykke tid l�st ganske mange artikler vedr. fedt, cholesterol og sundhed og her er en hel del uenighed p� omr�det kan man roligt sige.Mary Enig, Uffe Ravnskov st�r i spidsen for at der ingen problemer er med at indtage m�ttet fedt ifht. hjerte-sygdom, mens andre mener det n�sten f�rer til direkte hjerte-d�d. Ofte taler disse forskere forbi hinanden og st�r meget fast p� deres synspunkter uden at kunne rokkes. En af de bedre artikler er den af Broadhurst's, som jeg syntes har et fornuftigt syn p� sagen med massere af fors�g indraget til at underst�tte hans synspunkter.Meget kort fortalt er der ingen fedttyper som er gode eller d�rlige (undtaget er industrifremstillet fedt og is�r trans-fedtsyrer - og dem f�r vi desv�rre en del af). Det handler om kvaliteten af disse samt forholdet mellem de forskellige fedtsyrer. I de forkerte forhold kan alle fedtsyrer v�re ugunstige. Broadhurst artikelAndre gode artikler er:Cooking oils, cholesterol and CAD: Facts and MythsSystematisk review\nDette indl�g er blevet redigeret af Antaeus: 26. januar 2004 - 10:25 Mennesket skabte Gud, Zorglub og Julemanden.www.ateist.dkwww.dyrenes-beskyttelse.dkwww.wspa.dk\nSted:Br�nsh�j (tr�ner i Fitnessworld)\nIndsendt 26. januar 2004 - 10:33 Super, super sp�ndende DOMS er godt, ja DOMS er sundt - Derfor har vi det �ret rundt.Klikediklik klik klik klikkeklik klik :)\nIndsendt 26. januar 2004 - 10:52 En artikel der fokuserede mere direkte p� s�danne kulturer samt vort stenalderophav vil bestemt ogs� v�re interessant at skrive. Hvad mener du med stanalderophav?\nIndsendt 26. januar 2004 - 10:53 En af de bedre artikler er den af Broadhurst's, som jeg syntes har et fornuftigt syn p� sagen med massere af fors�g indraget til at underst�tte hans synspunkter.Broadhurst artikelDen vil jeg tilf�je referencelisten - tak.Cooking oils, cholesterol and CAD: Facts and MythsHar kun l�st abstractet, men den ser ud til at basere sig p� en forudindtaget antagelse om at m�ttet fedt er skadeligt. Jeg tvivler meget st�rkt p� at det kan dokumenteres at kokosolie giver d�rlige kolesteroltal.Systematisk review Underbygger fatisk p�standen om at der ikke er bel�g for at disse kost�ndringer har en total sundhedsm�ssig effekt. "There is little effect on total mortality. Despite decades of effort and many thousands of people randomised, there is still only limited and inconclusive evidence of the effects of modification of total, saturated, monounsaturated, or polyunsaturated fats on cardiovascular morbidity and mortality"Jeg adderer muligvis ogs� denne til referencelisten - specielt da den er fuldtekst-tilg�ngelig.\nIndsendt 26. januar 2004 - 11:27 Har kun l�st abstractet, men den ser ud til at basere sig p� en forudindtaget antagelse om at m�ttet fedt er skadeligt. Jeg tvivler meget st�rkt p� at det kan dokumenteres at kokosolie giver d�rlige kolesteroltal.Jeg er ikke s� sikker p� du har den holdning efter du har l�st denne artikel. Her er givet en del eksempler p� hvor meget indtaget af kokosn�dder/kokosolie forh�jer kolesterol og disse er bestemt ikke bare baseret ud fra Keys formel men fra studier som er ret overbevisende. Herudover er der ogs� lavet en tabel-opdeling p� "atherogenicity, thrombogenicity" for forskellige fedttyper - kokosolie er uden sammenligning den v�ste man kan indtage. Mary Enig refererer ikke til disse unders�gelser. Nu har jeg bestilt en peer-reviewed artikel (h�ber jeg da - for den var ikke tilg�ngelig p� PubMed) af hende hvor hun specifikt skriver om kokosn�dder for at se hvilke studier hun henviser til (jeg er tr�t af de almindelige artikler p� nettet som ikke har v�ret igennem en peer-review gennemgang). Man bliver kun efterladt med forvirring efter at have l�st Cookings oil artiklen og herefter at have l�st Enigs p�stande. If�lge Enig s� skal man jo helst indtage 3 skefulde kokosolie hver dag, mens Cooking oil artiklen mener kokosolie er den olie af alle som er v�rst.Underbygger fatisk p�standen om at der ikke er bel�g for at disse kost�ndringer har en total sundhedsm�ssig effekt. "There is little effect on total mortality. Despite decades of effort and many thousands of people randomised, there is still only limited and inconclusive evidence of the effects of modification of total, saturated, monounsaturated, or polyunsaturated fats on cardiovascular morbidity and mortality"Ja dette er korrekt i korttidsstudierne, men en �ndring over 2 �r f�rer til en reduktion af hjerte-sygdom. Men denne konklusion burde nok k�des sammen med Broadhurst's, idet forholdet af de forskellige fedtsyrer, antioxidant og fytostof indtag m.m. har en stor indflydelse.\nDette indl�g er blevet redigeret af Antaeus: 26. januar 2004 - 11:29 Mennesket skabte Gud, Zorglub og Julemanden.www.ateist.dkwww.dyrenes-beskyttelse.dkwww.wspa.dk\nIndsendt 26. januar 2004 - 11:36 Br�dproducenterne er nu ogs� begyndt 10 �r efter alle andre, at reklamere med fedtfattigt br�d. St�rre misforst�else skal man lede l�nge efter. For det f�rste er det fedt der kommer fra de kerner der kan v�re i br�det af den absolut hensigtsm�ssige slags.God pointe - har i grunden aldrig t�nkt over f.eks rugbr�d som en "god" fedtkilde, men et flygtigt kig p� pakken afsl�rer b�de h�rfr� og solsikkeolie samt kerner. Ud af 8g gram fedt pr. 100g er kun de 0,5 m�ttede fedtsyrer.Kim S\nIndsendt 26. januar 2004 - 11:41 Kanon artikel Morten. Det er et yderst interessant emne. Der er mange ting indenfor emnet som har undret mig meget. Hvorfor kan nogen f.eks spise meget store m�ngder m�ttet fedt, og s� samtidig have perfekt kolesteroltal, mens andre f�r et kolesteroltal som g�r igennem loftet ?? Der er sikkert nogen arvelige ting i det, men det har med garanti ogs� noget med selve kostsammens�tningen at g�re. Det har l�nge undret mig at man altid laver unders�gelser som ser p� isolerede dele af ern�ring. Det som m� v�re interessant, er at se p� hvordan forskellige kostsammens�tningen indvirker p� kroppen. Ser man p� insulinrespons, s� er der jo f.eks stor forskel p� om man spiser en banan, eller om man spiser en banan og en h�ndfuld n�dder. Ern�ring er s� komplekst et emne, at det egentligt er overraskende at man nogen gange er hurtige til at konkludere det ene og det andet. �g diskussionen er et godt eksempel. �g er jo n�rmest blevet udn�vnt til sorte-per, n�r vi snakker om forh�jet kolesterol. Og faktisk er der unders�gelser som viser at de slet ikke er s� slemme endda. S� det bliver sp�ndende at se hvad man ved om optimalt fedtindtag om bare 10 �r.\nIndsendt 26. januar 2004 - 11:58 Jeg syntes det mest uhyggelige er at jo mere man finder ud, jo mere indser man at man ikke ved en skid...\nIndsendt 26. januar 2004 - 17:53 God artikel, MZ, men den overrasker mig ikke, for det har ogs� v�ret min mening, uden at jeg i�vrigt har forstand p� det.\nMen har h�rt eller l�st at fedt er n�dvendig for h�r, hud og negle.\nSamtidig er det mit indtryk at mange incl. mig selv ikke altid f�r den energi i maden, som er n�dvendig, og at det er grunden til\nDet med at transfedtsyrer og opvarmet fedt og olie er usundt,\nhar jeg bl.a. h�rt fra Carsten Vagn Hansen i radioen en del gange.\nJeg skal til foredrag med ham i aften, der er jeg lidt sp�ndt p�.\nHenning Man kan hvad man vil - bare det ikke er for tungt.Vi skal f�re os frem. Vi skal v�re glade for os selv, ellers kan vi ikke forvente at andre synes om os.\nIndsendt 26. januar 2004 - 23:21 Yep, sp�ndende l�sning.\n...hvordan gik foredraget Henning?\nStrong As The Tigerwww.lemon64.comwww.gb64.com (DL gamle C64 spil:)remix.kwed.org(C64 tunes i MP3 format:)www.c64scene.net\nIndsendt 27. januar 2004 - 07:05 Jeg er heller ikke lige noget ekspert p� fedtsyrer, men underligt nok er jeg altid den f�rste som g�r ned med influenza og ondt i halsen en del af vinteren.\nMen har ingenting haft i�r, selv om alle omkring mig har v�ret syge....\nJeg s�tter min lid til at det er fordi jeg drikker en flaske udo�s choice om m�neden, men om det passer eller det bare er noget jeg bilder mig ind ved jeg intet om god tr�ning\nBenjamin - do the funky Til Top\nIndsendt 27. januar 2004 - 08:09 Atkins di�t �ger kolesteroltallet\nIndsendt 27. januar 2004 - 10:11 Hessel ->\n1. Artiklen handler ikke om Atkinsdi�ten\n2. Jeg advokerer ikke for at vi skal spise uh�mmet af det m�ttede fedt, men siger at der er noget der peger p� at det indg�r som en naturlig og hensigtsm�ssig del af vores kost.\n3. Jeg henviser i artiklen til et review der viser at fedtrige di�ter kan have en gunstig effekt p� blodlipiderne (ref. 1)\n4. Man skal ikke undervurdere Arne Astrup, men at tage hans indimellem bombastiske medieudtalelser som st�rkere evidens end reelle litteraturhenvisninger er nok at v�re for autoritetstro ("sukker feder ikke").\nAnteus -> Jeg har ikke adgang til Cooking oils artiklen, men hvis du kan uddybe hvilken metodik der ligger bag p�visningen af kokosoliens negative effekter vil det v�re fint (interventionsstudier?).\nIndsendt 27. januar 2004 - 20:29 Yep, sp�ndende l�sning....hvordan gik foredraget Henning?Det var alletiders, n�r man er til den slags.N�rmest en peptalk, det er han rigtig god til.Vi ved lidt fra radio og aviser, hvad han st�r for.Han n�vnte ogs� en masse om fedt, og sagde ogs� at fedtforskr�kkelsen var overdreven,for fedt er livsn�dvendig iflg. ham, og s� hans klassiske, at k�rg�rden burde heddekirkeg�rden, fordi det indeholder s� mange d�rlige transfedtsyrer.Et helt afsnit handlede om motion, masser af motion. Det der ikke bruges, svinder hen,og det der bruges, bygger kroppen selv op, b�de krop og hjerne.Og s� er han meget fortaler for at man skal bruge internettet, ogs� de gamle.De skal ikke bare sidde og blive d�rligt p�virket af alt der skidt og ulykke, de ser i TV.De skal p� nettet og l�se og skrive der, og v�re aktive og p�virke verden.Han gjorde meget ud af sige, at n�r man g�r til l�ge, skal man forberede sig og skrive alt hvad der er g�et forud ned, og g�re meget ud af at sp�rge: Hvad kan jeg selv g�re.Han har selv diabetes og har haft det i 41 �r. Det kr�ver at han selv g�r alt, s� godt han kan.Han siger at det er verdens sundeste sygdom, for den tvinger folk til at t�nke, leve og spise sundt.Her er hans hjemmeside og En hjemmeside som han deltager p� sammen med andre www.dsgnet.dkHans kone, der er sygeplejerske var ogs� med.De gav musikalske indslag ind imellem hans peptalk. Jeg vidste ikke at han ogs� sang viser og spillede guitar, og hans kone har en rigtig god sangstemme.Til sp�rgerunden sidst spurgte jeg om der var et forum p� hans hjemmeside,for s� kunne vi forts�tte der, n�r vi kom hjem.Men det var der ikke, men jeg var velkommen til at maile til ham, s� det g�r jeg.Jeg syntes ikke lejligheden var til at sp�rge om han kendte MOL, men det sp�rger jeg ham om i mailen.Henning Man kan hvad man vil - bare det ikke er for tungt.Vi skal f�re os frem. Vi skal v�re glade for os selv, ellers kan vi ikke forvente at andre synes om os.\nIndsendt 27. januar 2004 - 20:35 Her er et par unders�gelser der viser m�ttet fedt er skadeligt i forhold til mono og polyum�ttet fedt:M�ttet fedt erstattet af mono og polyum�ttet fedt.MetaanalyseDertil bliver den vegetabilsek olie ikke liges� varm, s� pomfritterne skal stege l�ngere med det resultat at mere fedt tr�nger ind i kartoflen.Den holder ikke i de k�kkener jeg har arbejdet i. Frituren st�r p� ca 190 Grader uanset hvilken type fedt der anvendes.Normalt forbinder vi m�ttet fedt med animalsk fedt - fedt fra k�d og mejeriprodukter. Faktum er at disse fedtkilder indeholder ca. 50 % monoum�ttet fedt, hvilket er den fedttype der generelt regnes som den sundeste.Mejeriprodukter indeholder n�rmere 25 % monoum�ttet fedt.MortenZ- har du fuld adgang til de unders�gelser du refererer til, for nogle af de abstract vi kan komme i n�rheden af, underbygger ikke helt det der siges i artiklen?For eksempel her:En observation der faktisk st�ttes i flere andre studier hvor man heller ikke har kunnet finde nogen sammenh�ng mellem folks indtag af m�ttet fedt og deres kolesteroltal. (4)Der refereres til en unders�gelse, som ikke siger noget om m�ngder, men derimod frekvens af 9 udvalgte f�devaregrupper med m�ttet fedt.ogEn mindre kendt observation fra dette studie er, at der ikke var nogen sammenh�ng mellem hvor meget m�ttet fedt, hvor meget kolesterol eller hvor mange kalorier folk indtog og deres kolesterolniveauer i blodet (2, 3).Det vil jeg gerne have l�st mere om, men kan ikke udfra de referencer vi har til r�dighed.\nIndsendt 27. januar 2004 - 23:54 Her er et par unders�gelser der viser m�ttet fedt er skadeligt i forhold til mono og polyum�ttet fedt:M�ttet fedt erstattet af mono og polyum�ttet fedt.Udem�rket reference. Nu var pointen heller ikke at en kost med um�ttet fedt ikke kan p�virke kolesteroltallene. Det er faktisk ogs� en del af konklusionen i min ref 1. I Hodson studiet er der vel heller ikke nogen der opn�r usunde kolesteroltal p� nogen af di�terne. Argumentationen gik mere i retning af at hvis vi udelukkende sigter p� effekten p� kolesterol risikerer vi m�ske inducere nogle andre uhensigtsm�ssige ting (s�rbare cellemembraner, �get mortality af andre �rsager)Den holder ikke i de k�kkener jeg har arbejdet i. Frituren st�r p� ca 190 Grader uanset hvilken type fedt der anvendes.Men s� f�r man jo bare endnu mere nedbrydning af de ustabile olier. HVIS man skruer ned for temp for at begr�nse nedbrydningen, s� formoder jeg at fritterne skal have l�ngere tid. (Indr�mmet - jeg har aldrig lavet pomfritter).Mejeriprodukter indeholder n�rmere 25 % monoum�ttet fedt.Ja, det er lidt upr�cist af mig. De 50 % gik udelukkende p� k�det.Der refereres til en unders�gelse, som ikke siger noget om m�ngder, men derimod frekvens af 9 udvalgte f�devaregrupper med m�ttet fedt.Det er rigtigt - s� unders�gelsen siger at der ikke er sammenh�ng mellem indtaget set som antallet af m�ttede f�devarer og fors�gspersonernes kolesteroltal.Det vil jeg gerne have l�st mere om, men kan ikke udfra de referencer vi har til r�dighed.Mht. Framinghamstudierne (der er mange!), s� er det sl�ende hvad der ikke n�vnes (i dem jeg har l�st) om sammenh�ng mellem fedtindtag og kolesteroltal p� trods af at data blev indsamlet. Dog er der sidst i halvfemserne kommet et Framinghamstudie p� kvinder hvor man opdelte fors�gspersonerne indenfor nogle bredere kostkategorier og her fandt sammenh�ng til kolesteroltal. William Castellis letter i Archives of Internal Medicine fra 1992 har jeg desv�rre kun set citeret og ikke i original.


Skrevet d. 31-03-2012 15:02:09\nPlacering af akutlægebilen midt på Djursland bakkes op overalt i kommunen\nBorgmester Jan Petersen, Norddjurs mener jvf. Århus Stiftstidende, at der slet ikke er noget at forhandle om.\nSe flere indlæg fra den lange debat i Lokalavisen. Omtalen i Stiftstidende har foranlediget Borgerforeningen til at begære aktindsigt i såvel brev fra Norddjurs til Regionen som i ansøgning til Indenrigs- og Sundhedsministeriet i oktober 2010 om 23,5 mio. kr. til nære sundhedstilbud i Grenaa. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nMed udgangspunkt i aktindsigten foreligger forslag til kommentar til regionen forud for sidste møde i det midlertidige udvalg, som bl.a. skal afgive indstilling til Regionsrådet om placering af akutlægebilen på Djursland. Forslaget er fremsendt til samtlige distriktsråd i Syddjurs, Syddjurs Erhvervsforening, Turistforeningen for Ebeltoft og Mols som forslag til fælles henvendelse. Samtlige har nikket ja. Sammen med byrådets henvendelse er nu sendt et enestående stærkt signal til Regionspolitikerne fra hele Syddjurs.\nUden optimisme og opbakning ingen fremgang\nFærgen mellem Mols, Århus og Samsø har ikke uventet meget stor opbakning på Samsø. Det kniber noget mere med interessen her i området.\nMan skal dog ikke blot læne sig tilbage i den tro, at det er prøvet før, uden succes - og så går det nok heller ikke denne gang.\nHurtigere, billigere og mere stabil\nDet er et helt andet koncept denne gang. Hurtigere, billigere og meget mere stabilt - ikke mindst fordi ruten er koblet sammen med Samsø og Tunø.\nDerfor er der grund til at tro på en hurtig forbindelse i fremtiden og en aktie á 1000 kr. er hurtigt indtjent. Tænk på, hvad det koster at køre i bil til Århus for at gå i biografen el.lign. benzin, parkeringsafgift og evt. bøde, hvis du ikke får hentet bilen i tide. Så er den aktie tjent hjem igen.\nHva´ sagde jæ?\nLad nu være med at lytte til dem, der klapper med hænderne i lommen for blot at bevare retten til at sige: Hvad sagde jeg! - hvis nu ikke successen skulle blive særlig stor.\nDer er folk i Ringsted, Århus, Egå, Ebeltoft og Belgien, som har tegnet aktier.Vi lokale bør ikke holde os tilbage? Vi hører mange sige, at det er en god idé, men de samme mennesker glemmer, at efter ord følger handling!\nVi kan heller ikke være bekendt at lade andre om alene at komme med slanterne. Selv mindre beløb end 1000 kr. kan gøre en forskel. Mange bække små....\nSe mere på www.borgerforeningen-mols.dk og www.facebook.com/molsexpressen


Danmarks Oldtid Danmarkshistorien Dansk Biografisk Leksikon Dansk Pattedyratlas Dansk litteraturs historie Gyldendals Teaterleksikon Historien om børnelitteratur Naturen i Danmark Nordisk Mytologi Symbolleksikon Forsiden…Økonomisk opgang - politisk nedturDanmark i den europæiske manege (Du er her) Danmarkshistorien Søg i Danmarkshistorien: Indtast søgeord Forrige afsnitNæste afsnit Danmark i den europæiske manegeVerificeretArtiklens indhold er godkendt af redaktionen.Del på FacebookTip en venDirekte link\nDansk udenrigspolitik mellem 1848 og 1864 er et kompliceret og\nsørgeligt kapitel i Danmarks historie. De indviklede forhold\nomkring hertugdømmerne før Treårskrigen blev siden yderligere\nforkludrede. Til sidst blev de en uløselig knude, som\ntilsyneladende kun kunne klippes over med magt. Historien herom\nblev efter 1864 afgørende for de politiske skillelinier. Opgøret\nkredsede omkring de to spørgsmål: kunne krigen være undgået, og\nhvem var skyld i nederlaget? Igen og igen analyserede man de\nansvarlige danske politikeres handlinger i disse 16 år mellem\nkrigene og overså måske i nogen grad, hvor snæver deres\nbevægelsesfrihed egentlig var. De skiftende danske regeringer og\nlandets nationale problemer blev trukket rundt i den europæiske\nudenrigscirkus i volter og cirkler, som i virkeligheden var bestemt\naf skiftende spændinger mellem de stormagter, der gerne ville holde\ni tøjlerne i europæisk udenrigspolitik.\nTre faktorer spillede ind i udviklingen: ændringer i den\neuropæiske magtbalance, de lokale magtforhold i Tyskland-Østrig og\nde interne politiske forhold i Danmark, herunder udviklingen i\nDen såkaldte „hellige alliance” fra 1815, hvormed de europæiske\nfyrster ville sikre politisk stabilitet, var blevet alvorligt\nrokket efter revolutionerne i 1848. Den eneste uberørte af\nopstandene, den russiske zar, havde fortsat magt til at dæmpe\nliberalismen og opretholde den europæiske ligevægt. Det var ham,\nnæsten mere end danske politikere og generaler, der havde sikret en\n„passende” udgang på Treårskrigen: bevaring af det danske monarkis\nomfang og etablering af et reaktionært styre gennem aftalerne\n1851-52. Det var denne reaktionære strøm fra udlandet, der\nmedvirkede til de åbenbare tilbageskridt fra grundloven af 1849, da\nder skulle oprettes en helstatsforfatning.\nPicture Library, London\nEt møde i den tyske Nationalforsamling i\nFrankfurt 1848. De revolutionære liberale satsede på Tysklands\nnationale enhed og kom langt i den retning i 1848-49. Men da\nPreussen og Østrig fik dæmpet hver deres liberale oprør – Preussen\nved at vende interessen over til krigen mod Danmark – blev også den\ntyske enhedsbevægelse i Frankfurt tæmmet af fyrsterne. I 1851 blev\nden liberale Nationalforsamling forvandlet til Forbundsdagen, hvis\nmedlemmer valgtes af de tyske stater og ikke som før ved almindelig\nvalgret. Den tyske Forbundsdag blev modparten i sagen om Danmarks\nret til at ændre på sit forhold til de tre hertugdømmer.\nDe reaktionære strømninger i Danmark nåede et højdepunkt i 1854,\nhelt svarende til den samtidige alvorlige bølgegang i den\neuropæiske magtbalance, Krimkrigen. Skønt krigen hovedsagelig\nudspillede sig fjernt herfra, satte den tydelige spor i Danmark. Da\nRusland forsøgte at sikre sin magt omkring Sortehavet ved en krig\nmod Tyrkiet, rykkede Frankrig og England det vaklende sultanrige\ntil hjælp, og 1854-56 førtes en blodig krig, der hovedsagelig\nudspillede sig på Krim omkring den frygtelige belejring af øens\nstørste by, Sevastopol. Men da en engelsk-fransk flåde samtidig gik\nind i Østersøen for at ødelægge den russiske fæstning på\nÅlandsøerne, kunne krigen let tænkes at slå sammen også om de\nPreussen erklærede sig neutral i krigen, og det var måske\ninspirationen til de forhandlinger, der førte til enslydende\nneutralitetserklæringer fra Danmark og Sverige-Norge. Det er\nforkert, som det siden blev hævdet, at det var begyndelsen til en\nfælles nordisk neutralitetspolitik. For medens den danske regering\nafslog Frankrigs og Englands opfordring til støtte, indgik Sverige\ni 1855 en traktat med de to vestmagter.\nKrimkrigen blev et nederlag for Rusland, vor garant i\nhelstatspolitikken mod Preussen. Zaren mistede fra 1856 sit greb om\neuropæisk politik, og Vestmagterne glemte næppe den danske\nafvisning af deres ønske om støtte i krigsårene – kedeligt for\nDanmark i de kommende år, hvor navnlig Napoleon 3.s Frankrig blev\ndominerende i Europa. Hans betydning i Europa voksede især 1859-60,\nda Frankrig tilføjede Østrig et nederlag i kampen om magten i\nKongelig dansk-engelsk familiesammenføring to\ndage før brylluppet. Det var en verdensbegivenhed, da den engelske\ntronfølger, prinsen af Wales, i marts 1863 ægtede den 18-årige\nprinsesse Alexandra fra Det gule Palæ i København. Her poserer de\nfor fotografen stående midt i de forenede familier. Yderst tv.\nprins Christian (9.). Ved hans side hustruen Louise og bag dem den\nsenere Frederik 8. Stående ved siden af ham den tyske kronprins,\nder var gift med dronning Victorias ældste datter. Yderst th. den\n17-årige prins Vilhelm af Glücksburg. Det var netop ved hans\nsøsters bryllup i London, at politikernes øjne faldt på ham som\nkommende konge over Grækenland.\nDe få samtidige iagttagere, der tænkte på udenrigspolitik\nomkring 1860, forudså, at der trods arrene efter Krimkrigen ville\nudvikle sig et samarbejde mellem den russiske zar og den franske\nkejser, som ville dominere fremtidens Europa og klemme de tyske\nmagter fra begge sider. Det var en konstellation, som både nu og\nsenere gav preussiske politikere kuldegysninger, og som de forsøgte\nat undgå for enhver pris. Da polske nationalister i januar 1863\nrejste sig mod det russiske herredømme, skyndte Preussens nye\nkansler, Otto von Bismarck, sig at tilbyde sin hjælp med\nundertrykkelsen og vandt herved zarens sympati for Preussen –\nlivsfarligt for lille Danmark i dets forsøg på at bevare den\ndansk-tyske helstat. Heller ikke forholdet til Vestmagterne var det\nbedste på den tid. Det unge glücksborgske kongehus blev i nær\nfamilie med det engelske, da den danske prinsesse Alexandra i\nbegyndelsen af 1863 blev gift med den engelske prins af Wales. Men\nAlexandra formåede ikke at gøre sin svigermor, den berømte dronning\nVictoria, mere dansksindet. Hun var gennem sin prinsgemal, prins\nAlbert, og efter sin ældste datters ægteskab ind i det preussiske\nkongehus meget tyskorienteret og ikke spor interesseret i dansk\npolitik, ja, forstod næppe problemet med hertugdømmerne. Hendes\npremierminister, Palmerston, havde selv det største besvær med at\nfinde ud af det. Da dronningen endelig bad om en forklaring derom,\nskal Palmerston have svaret: „Der er kun tre mennesker, der forstår\ndet slesvigholstenske problem. Den første er hertugen af\nAugustenborg, men han er død, den anden er en tysk professor, men\nhan er blevet sindssyg af det, og den tredje er mig – og jeg har\nglemt alt om det.”\nBismarcks evne til politisk æggedans. Æggene\nindeholder alle de kontroversielle politiske sager i tysk\nindenrigspolitik. „Politik er,” sagde han engang, „ikke en\nvidenskab, som mange af de herrer professorer indbilder sig, men en\nkunst.” Også i udenrigspolitik viste Bismarck sig som en politisk\nkunstner, da han i 1863 vandt Ruslands venskab ved at hjælpe med at\nkvæle et oprør i Polen. Dermed mistede Danmark en mulig allieret i\nden kommende konflikt.\nEfter 1860 svækkedes det før så stolte franske kejserdømme\ngradvist gennem stærk indrepolitisk opposition fra intellektuelle\nog fra den katolske gejstlighed. Danmark havde altså ikke stærke\nbeskyttere i Europa efter 1860, da problemerne omkring Slesvig og\nHolsten igen krævede en resolut holdning. Heller ikke forholdene i\nTyskland var til fordel for Danmark. Her var ganske vist stadig\njalousi mellem Østrig, der dominerede Den tyske Forbundsdag i\nFrankfurt, og Preussen, som holdt de nordtyske delstater sammen i\net toldforbund. Men tendensen gik i retning af, at styrken langsomt\nflyttede fra det sydlige til det nordlige Tyskland. En tid så man\nmed slet dulgt glæde i Danmark, at Preussen blev hjemsøgt af en\nvoldsom indrepolitisk krise. I Landdagen kom de to kamre i\nklammeri. I dens underhus, Haus der Abgeordneten, var der liberalt\nflertal, som ikke ville finde sig i en forhøjelse af\nmilitærudgifterne og desuden ønskede forøget magt til det\nfolkevalgte kammer, altså parlamentarisme ligesom i England. Det\nøverste kammer, Herrenhaus, var derimod konservativt og strittede\nimod underhusets krav. Det førte i årene efter 1860 til en\nveritabel forfatningskamp, som påfaldende lignede den, Danmark kom\nud i godt ti år senere. Da konflikten i Preussen gik i hårdknude i\neftersommeren 1862, udnævnte kong Vilhelm 1. sin ambassadør i\nParis, Otto von Bismarck, til regeringschef. Dette blev\nskelsættende for Preussen, for Danmark, ja, for hele Europa. Denne\nhensynsløse preussiske junker var forsynet med en intelligens og en\npolitisk tæft, der som statsmand gjorde ham et hoved højere end\nandre af tidens politikere. Hans umiddelbare mål var at løse den\nindenrigspolitiske konflikt ved at føre en aggressiv\nudenrigspolitik. Vejen dertil var at genopvække den tyske\nmilitarisme, som havde ligget latent i Preussen siden Frederik den\nStores tid, men i generationer havde været lammet, først af\nNapoleon og siden af opstandene i 1848-49. Programmet for den tyske\nmilitarisme formulerede den da 47-årige Bismarck allerede ved sit\nførste møde med et af Landdagens udvalg: „Tidens store spørgsmål,”\nsagde han, „afgøres ikke ved taler og afstemninger, men med\njern og blod.” De sidste ord brændte sig siden ind i\noffentlighedens bevidsthed som et udtryk for de barske realiteter i\nBismarck omsatte straks programmet til virkelighed. Han satte\nLanddagens bevillingsret ud af funktion og foretog omfattende\nrustninger, indførte censur, fængslede liberale politikere og\nafsatte protesterende embedsmænd. I fire år, 1862-66, kvalte han\nsåledes al opposition til almindeligt raseri blandt alle liberale i\nTyskland. Bl.a. for at bortlede opmærksomheden fra\nindenrigspolitikken begyndte han samtidig en dristig\nudenrigspolitik, hvormed han kunne omsætte militarismens teori til\npraksis. Problemet Danmark faldt netop i 1862 som en overmoden\nfrugt i hans hænder. Det lille land mod nord kunne bruges i hans\nBundestag , folkevalgt kammer, der sammen med B ...Artikel i Den Store Danske\nca. 461.000 km 2 stort havområde mellem SØ-Europa o ...Artikel i Den Store Danske\nse prins . ...Artikel i Den Store Danske\nLæst 452 gangeKommenteret 0 gange


Har du lyst til at deltage i en fest, hvor en MAND for lov at være en MAND?\nHar du lyst til at Flirte uhæmmet frækt med kvinderne til festen?\nHar du lyst til at forføre kvinderne hele vej ind i soveværelserne?\nHer er festen, hvor MÆND virkelig får lov til at tage de STORE score-sko på! Hvor det virkelig er tilladt at score helt igennem – hvor kvinderne på forhånd er erklæret modtagelig overfor din flirt og er indstillet på at følge med HELE vejen 🙂\nHer har du nemlig ‘license to flirt and seduce’ kvinderne og forføre dem hele vejen, lokke dem til det som normalt er forbudt til fester,… nemlig til et forbudt og meget intimt samvær.\nHer er manden bejleren og erobreren, og til denne fest er det ikke blot bejlerens ret, men også hans pligt at flirte, forføre og lokke de ’uskyldige’ kvinder til det helt frække.\nDet hele er sat op i et frækt og eksklusivt setup, hvor vi fester, hygger og lærer hinanden at kende og hvor der er indbygget en masse små lege som hjælper dig godt på vej i flirten og erobringen af kvinderne.\nFest & Flirts årlige efterårsfest er årets Ladies Night, hvor der bliver taget ekstra godt af kvinderne. Det vil sige, at der deltager flere mænd end kvinder, men da flere af kvinderne gerne hygger sig med flere mænd ad gangen, så er der altid brug for de deltagende mænd 🙂\nDer deltager både kvinder, der ønsker flere mænd med sig på værelset, der er kvinder der ønsker at hygge sig i erotikområdet i festsalen og der er kvinder, der nyder den ene mand ad gangen. Så der er plads til alle 🙂\n1337 dage, 17 timer, 27 minutter, 12 sekunder siden


Frau Putz: Lidt fejret blev han da...\nGemalen har fødselsdag i dag - og når man igen-igen-igen bliver "29" kan det være lidt svært at blive ved med at finde på gaver.\nNår der skal ønskes gaver er det typisk sådan, at det man har brug for har man købt selv - og har man ikke købt det selv, så er det typisk fordi det er så dyrt, at man liiige skal tænke over det/spare op - og det derfor heller ikke egner sig som et gaveønske.\nI år var jeg derfor ret genial. Gemalen har jo fået en ny cykeldille - og vil gerne slæbe mountainbiken med til alle egne af landet, hvor der er mudrede skovstier, der skal prøves af. Vi manglede bare sådan en lys-bom med nummerplade til at sætte udenpå cyklerne - så den gav jeg ham, da han manglede den... Og tilhørende nummerplade. Fødselsdagsgave på forskud en gang i forsommeren.\nMen man kan jo ikke stå der med morgensang og flag uden gave, så da hans cykelsko gik i stykker for et stykke tid siden, skrev jeg mig det bag øret. Her var en gaveidé. Hurra!\nMen sådan nogle cykelsko kommer jo i mange udgaver - og i mange størrelser - og hvilken butik ville han mon helst have dem fra??? Så jeg besluttede, at han skulle have et "gavekort" på et par cykelsko efter eget valg.\nOg hvad sker der så? Da jeg kommer hjem fra arbejde - dagen før hans fødselsdag - viser ham mig glædestrålende de nye cykelsko han lige har købt. ARGH!!! For f...\n"Og hvad skal jeg så give dig i fødselsdagsgave i morgen?" spørger jeg...\n??? Øh... det havde han ikke lige tænkt på...\n(Er man ikke lidt et fjols, når man køber sådan noget dagen før ens fødselsdag...???)\nSå han fik ingen gave. Emilie er på "koloni" i Nordjylland med fritidsklubben, så det var kun Andreas og jeg, der sang fødselsdagssang med morgenrustne stemmer, mens vi viftede med vores krøllede papirflag - og der var ingen gaver. SUK!\nTil gengæld fik han lækker morgenmad, for "nogen" stod op klokken 5:00 for at bage fødselsdagsboller, lave smoothie, stege pølser og lave scrambled eggs til fødselarens morgenbord.\nBettina 06 august, 2013\nog tillykke med gemalen :-)\nja, de spolerer indimellem vores geniale gaveideer - jeg er sikker på at du får en anden genial ide :o)\nLydert 06 august, 2013\nMåske er det en mandeting. Jeg har i hvert fald lige oplevet det samme. Købte en lækker jakke til kæresten, og sagde til ham, at han ikke skulle købe noget til sig selv, fordi jeg var begyndt at købe gaver - selvfølgelig købte han en jakke til sig selv lige efter, hmrfff\nPernille 06 august, 2013\nGaver eller ej - sig lige tillykke til ham :)


Maria Nila Invisidry Shampoo er en Vegansk skøn duftende og mild tørshampoo, der kan bruges hver dag. Den indeholder en unik let formel af bl.a. meget fine polymer, der gør den utrolig let at anvende. Den er også perfekt at bruge i et nyvasket hår, da den tilfører håret fylde og tekstur, og derved gør håret meget lettere at style.\nLet effektiv Tørshampoo\nKan bruges daglig\nKan bruges til alle hårtyper og farver\nGør håret lettere at style\nUden sulfater og parabener\nFordel produktet i håret med fingrene eller en børste


» Bestil Spejl, Grï¿½, Bomuld – 404.95 kr.\nSpejl, Grï¿½, Bomuld\nBloomingvilles kollektioner er dansk design kombineret med nordiske trends og tendenser. Se dette smukke spejl. ï¿½40xW2,5 cm (Læs mere)\n404.95 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Spejl, Grï¿½, Bomuld\nStørstedelen af webbutikker i Danmark tilbyder i øjeblikket et bredt udvalg af metoder til levering. En favorit er i dag pakkeshops, så du nemt selv kan hente de bestilte varer når du har tid. Fragtmuligheden er jo ret fremkommelig, samt endda ydermere den mest prisbevidste form for levering ved køb af Spejl, Grï¿½, Bomuld.\nDu bør også afveje for og imod at få leveret til din privatbolig eller til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden viser sig for det meste en sjat mindre prisbillig, men omvendt yderst simpel. Den mest letkøbte løsning til levering vil dog utvivlsomt være selv at hente pakken, men den mulighed nødvendiggør at du opholder dig i nærheden af internet forhandlerens bopæl.\nLeveringstiden på Spejle kan være yderst vital i tilfælde af at du absolut skal bruge produktet om få sekunder, så i det øjemed er det virkelig væsentligt at vi gransker den forventede leveringstid på den pågældende vare.\nAdskillige online virksomheder reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på mange varenumre, eksempelvis Spejl, Grï¿½, Bomuld, men husk at det stiller krav om at du bestiller forud for et nøjagtigt tidspunkt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få pakken på posthuset før logistikmedarbejderne har fyraften.\nNogle internet forhandlere lover fragt uden omkostninger, men i de fleste tilfælde kun hvis du bestiller for en fastsat pris. Desuden kan du vælge den billigste leveringsversion, der ofte – uden hensyn til om man opholder sig nær Kolding, Hobro eller Helsinge – er at få fragtfirmaet til at køre din ordre til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være vældig enkelt for folk at finde frem til de bedste priser hos forskellige internet outlets, og derfor har masser af Bloomingville netshops ikke kunne slippe for at tvinge priserne på mange af deres varer – til babyer og børn, og ligeså til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange sikre fragt uden gebyr.\nTil gengæld kan det trods alt vise sig fordelagtigt at se nærmere på nogle enkelte butikker på nettet efter tilbud på Spejl, Grï¿½, Bomuld forinden du gennemfører din handel, så man ikke er i tvivl om at indhente den billigste pris.\nMan må bare være obs på, at i tilfælde af at en internet virksomhed tilbyder varer til en udsalgspris der kan ses som besynderligt billig, så kunne det undertiden være et faresignal om en fup online virksomhed. Bestillinger med betalingskort er dog omsluttet af et regelsæt, som støtter køberen imod fup internet virksomheder.\nVi går generelt ind for køb med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ burde du drage nytte af et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, hvis du efterspørger at honorere prisen i flere bidder.\nForud for at folk handler i en Bloomingville internet virksomhed bør man for at være sikker overveje netshoppens forretningsaftale, det er dog undertiden en tidskrævende opgave.\nAlternativet er at se nærmere på om internet webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, hvilket længe har været en påvisning af at online forhandleren anerkender de officielle danske regler, foruden at forretningen regelmæssigt kontrolleres af specialister der har ekspertise inden for de gældende bestemmelser. Det giver dig lejlighed til opbakning, hvis du får dilemmaer ved din handel.\nEndvidere tilrådes det at køber er på vagt for de mest centrale vilkår der indvirker på bestillingen, som fx den returpolitik online forhandleren lover. Derfor er det virkelig relevant, at man stadigvæk opbevarer ens e-mail kvittering, således man fremadrettet kan påvise sin ordre af Spejl, Grï¿½, Bomuld, om man søger en vare til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder dig de facto ærlige muligheder for at eftergå en lang række eksisterende brugeres meninger og på grund af dette er det at foretrække, at du iagttager internet firmaets kritik af Spejl, Grï¿½, Bomuld forud for at du køber.\nFacebook leverer lignende faktisk udmærkede chancer for at få en idé om netbutikkens popularitet. Tilmed ses nogle internet forhandlere som giver kunderne mulighed for at nedfælde en kritik af virksomhedens service, som tillige burde anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af annoncer. Vi har samarbejder med masser af e-forhandlere derved at vi introducerer virksomhedernes produkter, og opnår provision når en af vores brugere gennemfører en transaktion.\nAnvisninger angående varer og outlets på nettet opretholdes tit, men vi tager forbehold for justeringer der kan være foretaget siden nyligste opdatering af de viste informationer.


1 Ansøgning om puljemidler fra Det Lokale Beskæftigelsesråd for Svendborg, Langeland og Ærø Overordnede informationer Projektets titel : Tilbage til fremtiden Projektperiode : 1. februar maj 2009 Målgruppe : Projektansvarlig organisation Kontaktperson Sygedagpengemodtagere, sygemeldte kontanthjælpsmodtagere og eventuelt i mindre grad modtagere af ledighedsydelse, som har behov for nyorientering og fornyet afprøvning af arbejdsevne Navn: NIRAS Konsulenterne A/S, Projektansvarlig: Carsten Nykjær Madsen Adresse: Åboulevarden 80, 8000 Århus C Telefon: Navn: Lene Thorøe Adresse: Buchwaldsgade 35, 3 Telefon: / Projektbeskrivelse Baggrunden for projektet : Baggrunden for projektet er Beskæftigelsesministerens udmelding om indsatsområder i Beskæftigelsesplanen for Heriblandt er en ekstra indsats, som skal nedbringe den gennemsnitlige længde på sygedagpengeforløb og sygemeldinger. Arbejdsmarkedet er i øjeblikket præget af, at virksomhederne har et stigende antal medarbejdere, der sygemelder sig, at de sygemeldte er væk fra arbejdsmarkedet i stadig længere tid og at en større og større del ikke vender tilbage til arbejdsmarkedet igen. Samtidig oplever kommunerne, at der også skal gøres en ekstra indsats overfor sygemeldte kontanthjælpsmodtagere. Denne situation resulterer i: - at virksomhederne dels mister viden og dels må\n2 bruge mange ressourcer på oplæring af nye medarbejdere - at de sygemeldte hurtigt taber tilknytningen til arbejdsmarkedet eller bliver yderligere isoleret - at det offentlige anvender mange ressourcer på sygdom og ledighed Dette projekt tager udgangspunkt i, at de sygemeldte/ henviste gives mulighed for at være fysisk aktive, og at de kan fastholde eller få tilknytning til arbejdsmarkedet i så høj grad som muligt under hensyntagen til den enkeltes situation. Fokus er på aktivitet, struktur i hverdagen og det fremadrettede perspektiv. Gevinsten ved projektet er: - at virksomhederne får tilført arbejdskraft, får en bredere medarbejdergruppe og en klarere social profil - at de ledige opnår eller bevarer deres tilknytning til arbejdsmarkedet - at kommunen får bragt en gruppe borgere frem til selvforsørgelse NIRAS Konsulenterne NIRAS Konsulenterne har de seneste år opbygget en høj ekspertise i løsning af opgaver, som med afsæt i beskæftigelsesfremmende, uddannelsesfremmende eller sociale aktiviteter har til sigte at medvirke til beskæftigelsesmæssig integration af forskellige borgergrupper. Vi har således flere års erfaring med at være det udførende led i den kommunale aktiveringsopgave i blandt andet Horsens, Odense, Kerteminde, Århus, Frederikshavn og Assens kommuner. Opgaverne har blandt andet været afklarings- og vejledningsforløb, jobformidlingsforløb, jobformidling til fleksjob, samt screening af virksomhederne indenfor et større område med henblik på at oplyse om og etablere fleksjob. Målgrupperne for forløbene har været placeret inden for alle 5 matchkategorier samt blandt borgere på sygedagpenge og på ledighedsydelse. Vores særkende er individuelle og fleksible løsninger, for netop at sikre det rigtige udbytte for den ledige og det rette\n3 match mellem den lediges særlige kompetencer og virksomhedens behov. Mål med projektet : Hvilket problem skal løses? Forventet effekt? Målet med projektet er, at så mange fra målgruppen som muligt vender tilbage til arbejdsmarkedet på ordinære eller særlige vilkår. Resultater og resultatmål vil være afhængige af sammensætningen af de henviste borgere, og kan for eksempel være: ordinært arbejde, løntilskud, udarbejdelse og godkendelse af realistisk jobplan, afklaring med henblik på fleksjob eller pension. Vi forventer, at formålet med henvisningen af den enkelte borger er afklaret mellem borger, sagsbehandler og NIRAS Konsulenterne ved projektstart, således at resultatet er en succesrate på 100 %. Deltagerantal : Indhold i projektet : Beskriv de centrale aktiviteter i projektet. Der vil være mulighed for henvisning af 24 borgere. Projektet løber over 4 måneder. Vi forventer, at borgerne afsluttes fra projektet efterhånden som de opnår de resultater, der er aftalt med sagsbehandleren. Bemanding Der vil være en fast projektleder, erhvervskonsulent og fysioterapeut tilknyttet forløbet. Tid Uge 1 Uge 2 4 Uge 1 Uge 5 Indhold Henvisning Personlig samtale, planlægning af individuelt forløb Personlig samtale/ coaching opfølgning på plan Holdbaseret bevægelse og kropslære Individuelle praktikker, opfølgning og deltagelse i bevægelse Henvisning af ledige til forløbet Jobcenter Svendborg henviser borgerne til projektet i\n4 samarbejde med NIRAS Konsulenterne. Ved hver henvisning aftaler sagsbehandler og NIRAS Konsulenterne formålet med henvisningen og relevante baggrundsoplysninger overdrages til projektet. Vi deltager gerne i gruppemøder, frokostmøder eller lignende med henblik på at informere om projektet overfor de henvisende sagsbehandlere. Personlige samtaler Alle deltagerne starter forløbet med en personlig samtale med henblik på at påbegynde eller ajourføre en handlingsplan med mål og delmål. Herudover aftales indholdet i det individuelle jobsøgnings- eller afklaringsforløb under hensyntagen til det mål, der er aftalt med sagsbehandleren. Efterfølgende bliver der afholdt personlige samtaler hver uge med henblik på at følge op på udviklingen og sikre handlingsplanen. Temaerne i samtalerne vil være den enkeltes behov og kan være ressourceafklaring styrker, svagheder og barrierer, motivation, personlige værdier, planlægning i hverdagen, arbejdsmarkedets krav, uddannelsessystemets muligheder, virksomhedskultur, stress med videre. Virksomhedspraktik For de henviste, hvor formålet med henvisningen er afklaring/ afprøvning i forhold til arbejdsmarkedet iværksættes der en eller flere praktikker á 4 uger afhængigt af den enkeltes behov. Praktiksøgningen sker i et tæt samarbejde mellem borgeren og NIRAS Konsulenterne, og praktikken vil som udgangspunkt udgøre 4 dage om ugen for 1 dag om ugen at give plads til deltagelse i fælles opfølgning og fortsat deltagelse i bevægelse. Praktikkerne etableres på baggrund af en jobsamtale i virksomheden, hvor de praktiske forhold aftales. Efterfølgende udfærdiges en kontrakt, som indeholder generelle oplysninger om den ledige og virksomheden, mødetid og kontaktperson, formål, arbejdstider,\n5 arbejdsopgaver og eventuelt skåneforhold samt andre væsentlige forhold. Der vil være tæt opfølgning i praktikperioderne, ligesom både virksomhed og borger dagligt har mulighed for at kontakte NIRAS Konsulenterne med henblik på at løse eventuelle akutte problemer. Bevægelse og kropslære En gang ugentligt vil der være holdaktivitet. Vi forventer at starte dagen med opfølgning for de deltagere, som er i praktik, således at der er mulighed for at snakke om deltagernes oplevelser i praktikkerne på godt og ondt og for at kunne iværksætte tiltag efter behov. Herefter vil der være fokus på krop og bevægelse. Udgangspunktet vil være den enkeltes situation og muligheder samt gratis motion i nærområdet. Temaerne for dagene er desuden sygdomsforståelse, barrierer, det gode liv, livskvalitet, kost og livsstil. Der vil herudover blive arbejdet med personlige sundhedsplaner med henblik på at hver enkelt deltager kan arbejde fremadrettet. Tids- og handleplan: Tid Projekt Administration Dec Januar 2009 Januar 2009 Godkendelse af projekt Evt. oprettelse af styregruppe Henvisning af borgere 1. februar 2009 Projektstart Løbende 28. februar 2009 Daglig administration, fravær mv. Resultatopgørelse I (Møde i styregruppe) 31. marts Resultatopgørelse I\n6 2009 (Møde i styregruppe) 1. marts 2009 Status til Lbr 30. april 2009 Resultatopgørelse III (Møde i styregruppe) 1. maj 2009 Status til Lbr 31. maj 2009 Projektafslutning 31. maj 2009 Resultatopgørelse IV (Møde i styregruppe) 30. juni 2009 Endelig rapport (Afsluttende møde i styregruppe) Forventede resultater : (Hvordan opgøres disse?) 30. juni 2009 Regnskab Resultater Resultater og kvalitetsmål vil være afhængige af sammensætningen af de henviste borgere, og kan for eksempel være: ordinært arbejde, løntilskud, udarbejdelse og godkendelse af realistisk jobplan, afklaring med henblik på fleksjob eller pension. Vi forventer, at formålet med henvisningen af de enkelte borgere er afklaret mellem borger, sagsbehandler og NIRAS Konsulenterne ved projektstart, således at resultatet er en succesrate på 100 %. Samarbejde med Jobcenter Svendborg/ sagsbehandlere I samarbejdet med Jobcenter Svendborg og de henvisende sagsbehandlere forventer vi, at udvikle en samarbejdsform, som sikrer kvaliteten og kontinuiteten i forløbet. 1.1 Informationsudveksling og afrapportering Aftaler om rapportering vedrørende resultater, rådighed, administrative sagsgange fremmøde, sygdom, overgang til ordinær ansættelse eller uddannelse, iværksættelse af ansættelser på særlige vilkår mv. aftales ved indgåelse af aftale. Vi forventer at skulle anvende Arbejdsmarkedsportalen til\n7 dokumentation og information vedrørende de henviste borgere i overensstemmelse med de rutiner, som Jobcenter Kolding allerede har indarbejdet eller ønsker indarbejdet. 1.2 Egenkontrol Der vil i forløbet være mindst én ugentlig intern opfølgning. Under den interne opfølgning vil status for hver enkelt deltager blive gennemgået med henblik på at sikre den progression, der er nødvendig for at borgerne kan nå deres mål. Vidensdeling En del af projektets formål er beskrivelse af projektets forløb og den anvendte metode. Ved afslutningen af projektet bliver der udarbejdet en rapport, som beskriver forløbet, de anvendte metoder og problemstillinger i forhold til den enkelte borger. Afrapporteringen vil være anonymiseret. Rapporten kan således være en inspiration i det daglige arbejde for fremtidige projekter og for andre interesserede, der arbejder med samme målgrupper. Rapporten offentliggøres efter aftale med Lbr Svendborg. Økonomi Samlet ansøgt beløb : ,- Ugepris 1467,- Udspecificeret budget for projektet : Budget Kr. - Opdeles i budgetposter Løn Timer - Såfremt projektet strækker sig over flere finansår, bedes budgettet endvidere udspecificeres på år. Projektledelse - Kontakt med Jobcenter, styregruppe ,- - Afrapportering - Endelig rapport - Administration Personlige samtaler , , ,- - Konfrontationstimer\n8 - Forberedelse Erhvervskontakt - Direkte virksomhedskontakt - Opfølgning Fysioterapeut - Konfrontationstimer, koordinering Faste udgifter - Husleje, varme, lys, vand, rengøring - Leje af computere - Materialer - Avis, kaffe, telefon, diverse , , , , , , , , ,- Kørsel - Virksomhedskontakt Km ,- - Fysioterapeut ,- I alt ,- Øvrige betingelser Beløbet bevilges som et rammebeløb og udbetales efter indsendelse af dokumenteret faktura for faktisk afholdte udgifter. Med dokumentation menes opgørelser over indkøb af materiale, annoncering, undervisning mm. eller timeopgørelser over brugte personaletimer. Fakturaen skal være opdelt på de i ansøgningen opstillede budgetposter. Hvis der sker en væsentlig forskydning (10 pct) af udgifternes fordeling på de enkelte budgetposter, skal LBR underrettes skriftligt, hvilket kan ske i de løbende evalueringer jf. nedenstående. Det forventes, at den samlede ramme overholdes. Hvis projektet strækker sig over flere finansår, afregnes hvert finansår for sig, hvorfor faktura for det første finansår skal være sekretariatet i hænde senest 5. januar. Seneste frist for øvrig afregning er 1 mdr. efter projektets afslutning. Ved væsentlige ændringer af projektformål, målgruppe eller indhold skal der sendes en skriftlig begrundet ansøgning til LBR, der skal godkende disse inden de iværksættes. Hvis der sker ændringer i projektets tidsplan skal LBR straks underrettes. Ved ændringer der medfører forskydninger i budgettet for de enkelte finansår skal disse godkendes af\n9 LBR. Der skal afgives status for projektet løbende. Status skal afgives på en særlig skabelon. Datoerne for status er : 1. marts, 1. maj, 1. august, 1. oktober, 1. december. Senest 1 mdr. efter projektets afslutning fremsendes samlet regnskab og samlet evaluering af projektet. Regnskabet skal opstilles i de budgetposter der er opstillet i ansøgningen. Evalueringen indeholder som minimum en deltagerliste, en beskrivelse af projektets gennemførelse, projektets resultater og evt. videre forankring. Ansøgning fremsendes pr. til : att.: Anja Jørgensen/Jacob Bojesen Larsen