1 qwertyuiopåasdfghjklæøzxcvbnmqw ertyuiopåasdfghjklæøzxcvbnmqwert yuiopåasdfghjklæøzxcvbnmqwertyui opåasdfghjklæøzxcvbnmqwertyuiopå Projekt Læsevenner asdfghjklæøzxcvbnmqwertyuiopåasd Læsetræning uden for skolens rammer fghjklæøzxcvbnmqwertyuiopåasdfghj 16. juni 2009 Lis Pøhler klæøzxcvbnmqwertyuiopåasdfghjklæ Nationalt Videncenter for Læsning øzxcvbnmqwertyuiopåasdfghjklæøzx cvbnmqwertyuiopåasdfghjklæøzxcvb nmqwertyuiopåasdfghjklæøzxcvbnm qwertyuiopåasdfghjklæøzxcvbnmqw ertyuiopåasdfghjklæøzxcvbnmqwert yuiopåasdfghjklæøzxcvbnmqwertyui opåasdfghjklæøzxcvbnmqwertyuiopå asdfghjklæøzxcvbnmqwertyuiopåasd fghjklæøzxcvbnmqwertyuiopåasdfghj klæøzxcvbnmrtyuiopasdfghjklæøzxcv\n2 Indhold Projektets formål og indhold... 3 Projektets rammer... 3 Projektets ide og metode... 4 Følgegruppe og supervision til projektet... 5 Projektets forløb... 6 Udvælgelse af projektskoler... 6 Udvælgelse af kontrolskoler... 6 Udvælgelse af elever... 7 Dataindsamling... 7 Tidsforløb... 7 Udvælgelse af testmateriale... 8 Supervision undervejs... 8 Elevernes læseudvikling i projektperioden Bogstavlæsning Læserigtighed Læsehastighed Samlet vurdering af bogstavlæsningen Læsning af enkeltord Ordlæs hele klasser Ordlæs enkelte elever Højtlæsning af tekst Læserselvvurdering Læsevennernes oplevelser af projektperioden Konklusion Refleksion Bilag 1 Program for kursusdagen 6. november Bilag 2 Kriterier for udvælgelse af elever til Projekt Læsevenner Bilag 3 Logbog Bilag 4 Spørgeskema til belysning af pædagogernes oplevelse af projektet\n3 Projektets formål og indhold Projekt Læsevennersøger at udvikle en metode målrettet ikke-læreruddannede voksne, som skal læse med børn i begynderundervisningen. De voksne kan være fx ansat i fritidsordninger, indgå som undervisningsassistenter i skolen eller frivillige hjælpere i lektiecafeer. Metoden vil også kunne anvendes af forældre, der læser lektier med deres børn i hjemmet. Projektets formål er dels at øge de voksnes kompetence til at støtte børns læsetræning, dels at undersøge om og i givet fald hvorledes en sådan forholdsvis begrænset indsats kan understøtte børnenes læseudvikling. Projektet skal ses i sammenhæng med, at børns læseudvikling generelt er i fokus: fra august 2007 blev der tillagt flere timer til dansk i indskolingen, fra august 2009 indføres en time dansk om dagen i børnehaveklassen, og i den nye pædagoguddannelse sættes øget fokus på viden om børns sprogudvikling. Projektet kan således også være med til at øge pædagogers kompetence til at indgå i skolens arbejde. Projektet er målrettet elever i 2. klasse, som af skolen vurderes at være i risiko for at udvikle læsevanskeligheder. Eleverne tilbydes individuel læsetræning med en voksen uden for skolens skema 20 minutter ad gangen i alt 30 gange. Hvis det viser sig, at projektet giver positive resultater for P-eleverne, kan metoden således også være med til at mindske udskillelse, udvikle flere alderssvarende læsere samt måske være med til at kompensere for negativ social arv. Projektet er inspireret af det amerikanske projekt Kids as Reading Helpers og det tilsvarende danske Projekt Læsemakker, fra Dansk Videncenter for Ordblindhed. Men hvor de to nævnte projekter havde til formål at lære ældre børn at være læseguide for yngre børn, har Projekt Læsevennertil formål at udvikle en metode målrettet voksne (i dette tilfælde pædagoger i skolefritidsordninger eller børnehaveklasseledere), som skal læse lektier med børn på de yngste klassetrin. Projektets rammer Projektet handler om læsetræning ikke læseundervisning, idet undervisningen hører til og finder sted i skoletiden. Projektets læsetræning fandt sted i perioden november 2008 til marts Inden læsetræningen startede, blev alle projektelever testet med et til projektet sammensat testbatteri, og de klasser (herefter benævnt P-klasser), som P-eleverne gik i, blev testet med en ordlæseprøve. Tilsvarende testning af såvel P-elever som P-klasser blev gennemført ved læsetræningens ophør. For at kunne vurdere P-elevernes udvikling er en tilsvarende testning foretaget på kontrolelever (herefter kaldet K-elever) og deres klasser (herefter kaldet K-klasser). Om udvælgelse af K-klasser og -elever se side 5). Inden læsetræningen startede deltog alle de voksne (herefter benævnt Læsevenner), som skulle læse med børnene, i et kursus. Skolernes læsevejledere blev også inviteret med til kurset, og mange afsatte tid til dette. Kurset indeholdt: introduktion til projektets indhold, form og rammer, basisviden om læsning, læseudvikling og læsevanskeligheder, undervisning i projektets ide og metode, information om dataindsamling, supervision mm.. Bilag 1 indeholder program for kursusdagen og oversigt over deltagere. 3\n4 Kurset blev afholdt 6. november 2008, og umiddelbart herefter kunne læsning med eleverne i princippet gå i gang. Mange af skolerne var dog ikke helt klar med det samme. Først i slutningen af november var alle skolerne i gang. Projektets ide og metode Læsevennernes opgave er som nævnt at støtte elevernes læsetræning. Det er skolens ansvar at sikre hensigtsmæssige rammer for elevens læseudvikling, herunder også udvalg af passende tekster til læsetræningen. Læsevennerne skal sikre, at der er tid og rum til at lytte til elevens læsning. Læsevennerne skal desuden sørge for, at læsningen foregår i en positiv og anerkende atmosfære, og læsevennerne skal sikre en fast struktur og hensigstmæssig feedback på læsningen. Læsevennen læser med eleven 20 minutter ad gangen ca. to gange ugentligt i projektperioden. En typisk 20-minutters forløb forventes at indeholde: Eleven læser bog fra sidst højt Ny bog introduceres ved samtale Eleven læser den nye bog højt Samtale om bogens indhold Bogen læses igen Eleven skriver en sætning om bogen Endvidere har læsevennerne fået følgende instruktioner: Ros, ros, ros og atter ros Men ros kun, for det, du ønsker fremmet Ros for Korrekt læsning Selvstændigt initiativ Refleksioner om egen læring/læsning Kvalificerede gæt - og forklar hvorfor: Du prøvede at læse hele sætning Støttestrategier Hvis bogen er passende (peg ikke på ordene) Eleven læser højt, du følger med Forkert læst ord korrigeres øjeblikkeligt (men roligt) Hvis eleven tvivler vent 10 sek. prøv derefter: 1. Se på billedet 2. Tænk på den historie du er ved at læse 3. Se på det første bogstav 4. Gå tilbage til begyndelsen af sætningen og prøv igen 5. Læs ordet for eleven Hvis bogen er for svær (peg på ordene) Læs i kor Læs en linje, lad eleven gentage Læs en side, lad eleven gentage Lad eleven prøve at læse hele bogen/ teksten 4\n5 Hvis bogen er alt for svær Drop den! Giv besked til læreren om, at bogen er for svær! Udvælgelse af bøger Dansklærer eller speciallærer udvælger et antal bøger (fem ad gangen), som eleven forventes at kunne læse med en rigtighed på mindst 85 % Eleven har bøgerne i en elastikmappe Når de tre bøger er læst, giver læseven besked om, at der skal fyldes op med nye bøger Logbogsskrivning Der føres en logbog for hver elev Læseven opbevarer logbogen For hver gang noteres: Dato Læste bøger [anfør bognumre] Bemærkninger Titel på de læste bøger Logbogen (eller kopi af denne) afleveres ved projektets afslutning Følgegruppe og supervision til projektet Projektet er blevet til i et samarbejde mellem Nationalt Videncenter for Læsning og Videncenter for Specialpædagogik (en del af det tidligere CVU- København/Nordsjælland i dag UCC). Projektet har været forankret i Nationalt Videncenter for Læsning, og projektet har løbende kunne følges på Professor Carsten Elbro, Center for Læseforskning ved Københavns Universitet, har fungeret som supervisor for projektleder både i forbindelse med udformning af projektdesign, udformning af spørgeskemaer og formulering af kriterier for udvælgelse af kontrolskoler og -elever inden projektstart og i forbindelse med den statistiske bearbejdelse af testresultater samt udformning af indeværende rapport. Til projektet har endvidere været tilknyttet en følgegruppe bestående af: Peter Flügge, videncenterleder for professionsinstitut for Almen pædagogik, socialpædagogik og specialpædagogik. Professionshøjskolen København Klara Aalbæk Korsgaard, Nationalt Videncenter for Læsning Lena Basse, praktikleder, Hillerød Pædagogseminarium. Professionshøjskolen København Mia Finnemann Schultz, Dansk Videncenter for Ordblindhed Lone Gregersen, Professionshøjskolen København Følgegruppen har haft to møder i forbindelse med projektstart og har således bidraget til kvalitetssikring af projektdesign og metodebeskrivelse inden projektforløbet. Følgegruppen er løbende blevet orienteret om forløb i projektperioden, og gruppen har afslutningsvis bidraget til kvalitetssikring af indeværende rapport. Nationalt Videncenter for Læsning har desuden stillet studentermedhjælp Kirsten Pugdahl Pedersen til rådighed primært i forbindelse med testning af kontrolklasser og elever. 5\n6 Projektets forløb Udvælgelse af projektskoler I første omgang blev der udsendt invitation til en række skoler, som tidligere havde deltaget i et udviklingsarbejde under Videncenter for Specialpædagogik. En række skoler var interesserede i at deltage, men de trak sig inden projektstart af forskellige årsager. To årsagsforklaringer gik igen: Nogle steder, var kontaktpersonen (typisk skolelederen eller den koordinerede speciallærer) begejstret for ideen og interesseret i deltagelse, mens det personale, som skulle indgå i projektet, ikke udviste samme interesse. Andre steder måtte skolen melde fra, idet skolens egne omkostninger (timer til læsevennerne) synes for omfattende. Kun tre af de oprindeligt indbudte skoler var således interesserede i samarbejdet. Derfor blev der efterfølgende søgt lidt bredere i Københavnsområdet, og yderligere to skoler tilmeldte sig. Målet havde været at få fire skoler med hver otte elever med i projektet. Med fem interesserede skoler kunne hver skole nøjes med at indgå med ca. seks elever. Skolerne tilmeldte i alt 29 elever til projektet. På grund af interne omstændigheder sygdom mm. - måtte den ene skole imidlertid melde fra projektet en måned inde i projektfasen. Denne skole indgår således slet ikke i denne rapport. Udmelding af projektet kom på så sent et tidspunkt, at det ikke gav mening at søge endnu en skole. Projektet er således gennemført på fire skoler og med i alt 23 elever (Figur 1). Figur 1: Oversigt over projektskoler og -elever Skolens navn Kommune Antal P-elever Antal læsevenner Hørsholm Skole Hørsholm 6 3 Korsvejens Skole Taarnby 8 4 Lundebjergskolen Ballerup 2 1 Skottegårdsskolen Taarnby 7 3 I alt Udvælgelse af kontrolskoler For at kunne vurdere P-elevernes testresultater var det nødvendigt at udpege nogle kontrolskoler og - elever. P-skolerne udpegede hver især en eller to skoler, hvor eleverne (og dermed forældrenes socioøkonomiske baggrund) mindede om eleverne på deres egen skole. Projektlederen tog herefter kontakt til skolerne og mødte overordentlig stor velvillighed fra kontrolskolernes side. Skolerne blev bedt om at udpege et antal elever efter samme kriterier, som P-skolerne havde udpeget deres P-elever. En af de udpegede elever på K-skolerne flyttede midt i projektet. Der indgår således 21 K-elever i undersøgelsen. Eleverne er fordelt på fem forskellige skoler. Projektleder eller projektmedarbejder gennemførte samme testning af såvel hele klasser som enkeltelever på K-skolerne, som blev foretaget på P-skolerne. Det skal understreges, at der ikke er foretaget yderligere undersøgelse af vilkårene for undervisningen på K- skolerne, og at der heller ikke foreligger oplysninger om sygdom, til- og fraflytning, brug af specialundervisning, holddannelse mm. Testresultaterne kan således på ingen måde bruges til at påpege styrker eller svagheder ved K-skolernes undervisning, men kan alene anvendes til vurdering af P-elevernes udbytte af deltagelse i projektet. 6\n7 Udvælgelse af elever Skolerne er hver især blevet bedt om at angive begrundelser for udvælgelse af elever til projektet. Skolerne blev bedt om at udpege ca. seks elever fra 2. klasse, som efter skolens vurdering kunne have gavn af ekstra støtte til læsetræningen i en periode. Antallet af P-elever og fordeling skolerne imellem fremgår af Figur 2. Skolerne blev endvidere bedt om at udfylde et skema (vedlagt som Bilag 2) med data om de enkelte elever, samt angive hvilke af otte udvælgelseskriterier, der lå til grund for udvælgelse af eleven. Skolerne havde endvidere mulighed for at angive andre årsager til udvælgelsen. Figur 2: Kriterier for udvælgelse af P-elever (23), samt fordelingen efter køn I projektet indgår således 11 drenge og 12 piger. Dette er et udslag af tilfældigheder. Skolerne er ikke blevet bedt om at prioritere i forhold til køn. Eleverne var i gennemsnit 8½ år ved projektstart. Den ældste elev var 9 år og 1 måned, den yngste var lige fyldt 8 år. Heldigvis kan det konstateres, at samtlige 23 elever er udvalgt, fordi de vurderes at være blandt de fem svageste læsere i klassen, og fordi eleverne vurderes at være i risiko for at udvikle læsevanskeligheder. Det var jo netop denne målgruppe, som ligger til grund for projektets udformning. Desuden ses, at cirka halvdelen af eleverne efter skolens vurdering får ingen eller kun sporadisk hjælp til læsning i hjemmet. 14 af de 23 elever vurderes af skolen at have så store læsevanskeligheder, at det også præger deres udbytte af undervisningen i andre fag end dansk. Endvidere angives, at en enkelt elev ikke at trives i skolen, tre elever har dansk som andetsprog, seks elever har adfærdsproblemer, og fire har vanskeligheder med at omgås andre mennesker. To elever har i tillæg talevanskeligheder den ene endda i svær grad. En elev har koncentrationsvanskeligheder. Dataindsamling Tidsforløb Det er P-skolernes læsevejledere, der har stået for indsamling af data på egne skoler, mens projektleder eller projektmedarbejder har stået for indsamlingen af data på kontrolskolerne. Det var oprindelig planen, at alle P-elever skulle have været testet inden kurset 6. november, idet dette var tænkt som den egentlige projektstart. De fleste testresultater var også i hus på dette tidspunkt, de 7\n8 resterende fulgte umiddelbart efter. I den første plan for projektet var der ikke tænkt på kontrolskoler, disse blev derfor først kontaktet i slutningen af oktober/begyndelsen af november, og testning af disse elever fandt således sted i slutningen af november/begyndelsen af december. Efter aftale med P-skolerne skulle arbejdet planlægges således, at læsevenner kunne komme til at læse 30 gange med hver elev i perioden fra projektstart til ca. 1. marts Umiddelbart herefter skulle læsevejlederne gå i gang med den afsluttende testning. P-skolernes testning var afsluttet 15. marts Da K-skolernes starttest var forskubbet med ca. en måned i forhold til P-skolerne, blev den afsluttende testning tilsvarende forskubbet. Testningen af K-skolerne var afsluttet 23. april Ved vurdering af testresultaterne kan der således lægges til grund, at de to elevgrupper har modtaget nogenlunde samme mængde undervisning i projektperioden. Udvælgelse af testmateriale Oprindelig var Projekt Læsevenner tænkt som et forløb, hvis resultater kunne sammenlignes med resultaterne for Projekt Læsemakker(Finnemann-Schultz, 2008), hvorfor Ordlæs (Borstørm og Klint- Pedersen, 2004) blev valgt som testmateriale for hele klasser. Men ellers er testmaterialet i Projekt Læsevennervalgt ud fra andre kriterier end direkte sammenligning med Projekt Læsemakker. Grundideen med at gennemføre projektet er som nævnt at søge at beskrive en ramme for læsetræningen, som kan være med til at styrke læseudviklingen for elever i 2.klasse, som vurderes at være i risiko for at udvikle læsevanskeligheder. Testmaterialet tager derfor først og fremmest sigte på at måle elevernes læsefærdigheder før og efter projektperioden. Til belysning af elevernes læseudvikling er anvendt: 1. Bogstavlæseprøve (Pøhler og Pøhler, 2001); 2. Ordlæseprøve rigtige ord (Elbros ordlister, udateret); Læsning af enkeltord - uden støtte i en tekstsammenhæng - er en helt central færdighed i læsning. Man bliver ikke en sikker læser uden., 3. Ordlæseprøve nonsensord (Elbros ordlister, udateret); Læsning af nonsensord kræver, at man udnytter skriftens lydprincip (fonematiske princip), dvs. forbinder bogstaverne med deres lyde. Problemer med dette er den mest almindelige årsag til vanskeligheder med at lære at læse. 4. Højtlæsningsprøve, lix 5 (Halleby m.fl, 2004); 5. Læserselvvurdering (J.Chr. Nielsen m.fl., 2000) Projektet har imidlertid ikke kun betydning for elevernes læseudvikling, det har også betydning for de voksnes arbejde. Derfor var projektlederen undervejs i forløbet på besøg på skolerne, overværede læsning og talte med de voksne, og ved projektafslutningen udfyldte de voksne et spørgeskema til belysning af deres oplevelse af projektforløbet. Desuden har de voksne undervejs i forløbet ført logbog over læsetiden og anvendte materialer. Supervision undervejs Det var planen, at projektlederen skulle på besøg tre gange på hver skole i løbet af projektperioden svarende til et besøg om måneden på hver skole. Skolerne blev opfordret til at komme med forslag til besøgsdage, som kunne passe ind i deres dagligdag. Det viste sig at være overordentligt svært at få arrangeret disse besøg. En skematisk oversigt over besøgene fremgår af Figur 3. 8\n9 Figur 3 Supervision på skolerne Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Besøg 1 22/ Samtale med de tre læsevenner. Overværelse af læsning med en 16/ Overværelse af læsning med alle fire læsevenner hver med en elev. 15/ Overværelse af læsning med to læsevenner hver med en elev. 14/ På grund af sygdom var læsevennen ikke til stede på skolen læseven/en elev Efterfølgende samtale med alle læsevennerne Efterfølgende samtale med de to læsevenner. Tredje læseven var syg denne dag Besøg 2 30/ På grund af sygdom var der hverken læsevenner eller P- elever på skolen 23/ Overværelse af læsning med tre læsevenner hver med en elev. Efterfølgende samtale med de tre læsevenner. Den sidste læseven 26/ Overværelse af læsning med samme to læsevenner hver med en elev. Efterfølgende samtale med de to læsevenner. Den 30/ Overværelse af læsning med læseven og en elev den anden elev var syg. Efterfølgende samtale med læseven. havde ingen elever denne dag. tredje læseven var syg denne dag. Besøg 3 Læsevennerne kunne ikke finde tid til flere besøg Læsevennerne vurderede ikke, der var behov for yderligere supervision De to læsevenner vurderede at der ikke var behov for yderligere supervision. Den tredje læseven ønskede ikke besøg på grund af mange sygedage. 25/ Aflyst på grund af læsevens sygdom. Det ses, at det faktisk ikke lykkedes at få gennemført tre supervisionsbesøg på nogen af skolerne. På de to skoler, hvor de første to supervisionsgange fungerede fint, var der ikke behov for en tredje gang, idet alle læsevennerne var godt inde i projektets tankegang, arbejdet med eleverne fungerede, og de var tæt på projektafslutning. To af projektets læsevenner løb desuden ind længere sygdomsperioder, ligesom to af eleverne var syge på selve besøgsdagen. Læsevennernes vurdering af forløbet herunder udbyttet af supervisionen uddybes i afsnittet Læsevennernes 21. 9\n10 Elevernes læseudvikling i projektperioden Bogstavlæsning At kunne benævne bogstaverne hurtigt og sikkert er en af de grundlæggende forudsætninger for at kunne læse hurtigt og sikkert (Elbro, 2007), (Bråten, 2007). En tommelfingerregel siger, at hvis eleven kan læse de 24 mest almindelige bogstaver (c, q, w, x og z undtages) fejlfrit på 17 sekunder eller derunder, så er bogstavbenævnelsen automatiseret, og eleven behøver ikke længere træning i dette. Læserigtighed Elevernes udvikling i benævnelse af bogstaver fremgår af Figur 4 og Figur % af P-eleverne og 71 % af K-eleverne kunne benævne alle 24 små bogstaver korrekt ved starttestningen i efteråret. Samme forskel kunne ikke spores ved læsning af de store bogstaver, idet 74 % af P-eleverne og 76 % af K-eleverne kunne læse alle de 24 store bogstaver korrekt på samme tidspunkt. Der er således grund til at antage, at P- elevernes læseforudsætninger er lidt ringere end K-eleverne. Figur 4: Udvikling i benævnelse af små bogstaver for hhv. P-elever (23) og K-elever (21) Ved den afsluttende test i foråret ændres billedet totalt, idet der nu er 82 % af P-eleverne, som benævner alle 24 små bogstaver korrekt, mens det kun gælder for 57 % af K-eleverne. På grund af de små gruppestørrelser undersøgte den statistiske analyse kun forholdet mellem elever med sikkert bogstavkendskab (24 rigtigt læste) og elever med mindre sikkert bogstavkendskab (23 eller færre rigtigt læste). Der var signifikant forskel på udviklingen i de to deltagergrupper (Chi²(2) = 6,4, p < 0,05), hvilket især skyldes, at der er syv elever i kontrolgruppen, som er gået tilbage fra at kunne benævne 24 bogstaver korrekt til at kunne læse færre end 23 eller færre bogstaver korrekt. Der er kun én af P-eleverne, der er gået tilsvarende tilbage. Overraskende nok ser det ud til, at begge grupper ved projektafslutningen er blevet lidt mere usikre i læsning af de store 24 bogstaver (Figur 5), idet det nu kun er 70 % af P-eleverne og 67 % af K-eleverne, der læser alle 24 bogstaver korrekt. Der er ikke signifikant forskel på udviklingen i de to deltagergrupper her. 10\n11 Figur 5: Udvikling i antal rigtigt læste store bogstaver for hhv. P-elever (23) og K-elever (21) Det ser altså ud til, at K-eleverne både i forhold til egne forudsætninger og i forhold til projektleverne - generelt er blevet mere usikre bogstavlæsere i perioden. Det er ikke muligt hverken at angive eller gisne om årsagen til dette, idet K-eleverne jo blot har fulgt den almindelige undervisning. Nogle K-elever har fået suppleret med specialundervisning, andre har ikke. Det samme gælder i øvrigt for P-eleverne. Det ser således ud til at projektet har styrket P-elevernes sikkerhed i bogstavlæsning. Læsehastighed Hvis man på tilsvarende vis sammenligner udviklingen i hastighed ved bogstavlæsning (Figur 6 og Figur 7), ser det ud til, at K-eleverne har udviklet sig bedre end P-eleverne både ved læsning af de små og de store bogstaver. Af Figur 6 ses imidlertid også, at der ved projektstart blandt P-eleverne var relativt mange (11 ud af 23 elever), som brugte mere end 20 sekunder på at læse de 24 små bogstaver. Blandt K-eleverne var der kun fem ud af 21 elever, der læste lige så langsomt. P-elevernes forudsætninger må således også på hastighedsområdet betegnes som ringere end K-elevernes. 11\n12 Figur 6: Udvikling i læsehastighed af små bogstaver for hhv. P-elever (23) og K-elever (21) Figur 7: Udvikling i læsehastighed for store bogstaver for hhv. P-elever (23) og K-elever (21) Samlet vurdering af bogstavlæsningen Det samlede mål for eleverne er, at de skal kunne læse alle 24 bogstaver korrekt på mindre end 18 sek. Dette mål er for de små bogstaver (Figur 8) nået for 52 % af eleverne i begge grupper. 35 % af P-eleverne og 43 % af K-eleverne havde nået målet allerede før projektstart. Der er ingen signifikant forskel mellem gruppernes udvikling af sikkert og hurtigt bogstavkendskab med de små bogstaver (Chi²(2) = 1,2, ikke signifikant). Der er fx præcis lige mange (seks) elever i de to grupper, der når op i gruppen af både sikre og hurtige bogstavkendere. 12\n13 Figur 8: Udvikling i hurtig og sikker læsning af 24 små bogstaver For de store bogstaver (Figur 9) er målet ligeledes nået for 52 % af eleverne i begge grupper, men også her var der en lille forskel i udgangspunktet: 44 % af P-eleverne og 38 % af K-eleverne havde nået målet allerede før projektstart. Der er heller ingen signifikant forskel mellem gruppernes udvikling af sikkert og hurtigt bogstavkendskab med de store bogstaver (Chi²(2) = 1,5, ikke signifikant). Figur 9:Udvikling i hurtig og sikker læsning af 24 store bogstaver Alt i alt må konkluderes, at projektet har haft en positiv indflydelse på P-elevernes sikkerhed og hastighed ved læsning af de små bogstaver, mens tilsvarende tendens ikke kan spores ved læsning af de store bogstaver. 13\n14 Læsning af enkeltord P- og K-elever er alle blevet testet med ordlæseprøver, hvor de på tid skulle oplæse 20 rigtige ord og 20 nonsensord (Elbros Ordlister). For enkelte elever oplevedes nonsensordene så svære, at testningen blev stoppet efter læsning af 5-10 ord, idet der ikke var begrundet forventning om, at de resterende ord kunne læses korrekt. Figur 10 viser udviklingen i læserigtighed for de to elevgrupper, mens Figur 11 viser udviklingen i læsehastighed. Figur 10: Udviklingen af læserigtighed af hhv. rigtige ord og nonsensord for P-elever (23) og K-elever (21) P-elevernes gennemsnitlige læserigtighed, ved læsning af rigtige ord, lå en anelse over K-elevernes (hhv. 60 % og 54,8 %) ved projektstart. Begge grupper har øget læserigtigheden men udviklingen har for P- eleverne nok været lidt bedre end for K-eleverne. Således var den gennemsnitlige læserigtighed ved læsning af rigtige ord 74,3 % for P-eleverne og 58,1 % for K-eleverne ved projektets afslutning. Forskellen mellem de to gruppers fremgang er dog kun marginelt signifikant (variansanalyse med gentagne målinger på elever F(1,42) = 3,97, p = 0,05). Ved sammenligningen af de to gruppers resultater for læsning af nonsensord bliver billedet lidt tydeligere. P-elevernes læste lidt færre ord korrekt ved projektstart (i gennemsnit 44,8 % rigtige mod K-elevernes 47,9 %). Ved projektafslutningen spores kun minimal udvikling for K-eleverne (48,8 % rigtige), mens P-eleverne kommer helt op på en rigtighedsprocent på 64,1 %. P-elevernes udvikling er signifikant stærkere end K- elevernes (F(1,42) = 7,14, p < 0,05). Der er således grund til at antage, at projektet har haft positiv indvirkning på elevernes sikkerhed ved læsning af enkelte nonsensord og muligvis også ved læsning af rigtige ord. På tilsvarende vis kan udviklingen af læsehastighed ved læsning af enkeltord (målt i antal læste ord pr. 10 sekunder) iagttages i Figur 11. Her ses, at P-elevernes gennemsnitlige læsehastighed ved læsning af rigtige ord var lavere end K-elevernes læsehastighed ved projektstart (hhv. 2,2 ord/10 sek. og 2,7 ord/10 sek.), 14\n15 mens de to grupper læste de rigtige ord med nøjagtig samme gennemsnitshastighed (3,2 ord/10 sek.) ved projektets afslutning. Der er ikke statistisk signifikant forskel på udviklingen af læsehastighed med rigtige ord i de to grupper (F(1,42) = 1,94, ikke signifikant). Begge grupper har ligeledes øget læsehastigheden ved læsning af nonsensord i projektperioden; P-eleverne fra 1,8 ord/10 sek. til 2,7 ord/10 sek., K-eleverne fra 2,5 ord/10 sek. til 3,1 ord/10 sek.. Der er ikke statistisk signifikant forskel på udviklingen af læsehastighed med nonsensord i de to grupper (F(1,42) < 1, ikke signifikant). Figur 11: Udviklingen af læsehastighed af hhv. rigtige ord og nonsensord for P-elever (23) og K-elever (21) Sammenholdes resultaterne i Figur 10 og Figur 11 ses det, at P-eleverne øger deres læsesikkerhed mere end K-eleverne ved læsning af nonsensord. P-eleverne øger muligvis deres læsesikkerhed mere end K-eleverne ved læsning af rigtige ord. Begge de ovenstående resultater skal ses i lyset af, at K-elevernes sikkerhed ved læsning af såvel rigtige ord som nonsensord ikke øges nævneværdigt i perioden. Begge grupper øger deres læsehastighed i perioden, men der er ikke signifikante forskelle på de to gruppers fremgang. Projektet må derfor vurderes at have haft en gunstig indvirkning på P-elevernes sikkerhed ved læsning af enkeltord, men ikke en tilsvarende virkning på udvikling af hastigheden. Dette er for vidt udtryk for en samlet set særdeles positiv tendens, idet udvikling af læserigtighed er en forudsætning for udvikling af læsehastighed. (Nielsen m.fl, 1992). Ordlæs hele klasser De klasser, som henholdsvis P-eleverne og K-eleverne har gået i, er alle blevet testet med Ordlæs(Borstrøm og Klint Pedersen, 2006), før og efter projektperioden. Ordlæs er en ordlæseprøve, hvor eleven ser billede og herefter markerer det korrekte ord blandt fire mulige. Dette for at få et sammenligneligt billede af det læseniveau, som er, i de klasser eleverne går i. Af vejledningen fremgår, at eleverne vurderes efter kategorierne A, svarende til at eleven læser mere 31 ord rigtigt på fem minutter, B, svarende til rigtige og C, svarende til mindre end 22 rigtigt læste ord. 15\n16 Resultatopgørelsen (Figur 12) viser, at P-klassernes læsefærdigheder ved projektstart - målt med Ordlæs er ringere end K-klasserne. Der var således 88,5 % af elever i P-klasserne og 92,6 % af elever i K-klasserne placerede sig i kategori A. Ved projektets afslutning var de tilsvarende resultater hhv. 96,7 % og 99,3 %. Ved projektets start placerede 12 af eleverne fra P-klasserne sig i kategori B (dvs. de læste ord rigtige på fem minutter) og 2 i kategori C (mindre end 22 rigtigt læste ord på fem minutter). Ingen af eleverne fra K-klasserne placerede sig i kategori C, og 10 placerede sig i kategori C ved projektstart. I K-klasserne var der således både en større andel af sikkert læsende elever (kategori A) og slet ingen elever i kategori C. P- klassernes forudsætninger målt med Ordlæs- må således vurderes at være en smule ringere end K- klassernes; men forskellen er dog ikke signifikant. Dette afspejles også i slutresultatet, hvor P-klasserne stadig har en elev i kategori C og tre elever i kategori B, mens kun én elev i K-klasserne placeres i kategori B resten er i kategori A. Som helhed er der ikke forskel på klassernes fremgang i perioden vurderet med kategorisystemet. Læringsmiljøet for P-eleverne og K-eleverne er således sammenligneligt. Figur 12: Procentvis fordeling af resultater i Ordlæs - hele klasser Ordlæs enkelte elever På tilsvarende vis kan forudsætningerne for P-elever og K-elever illustreres. Såvel P-elever som K-elever er af læreren udpeget som elever, der i forhold til klassens læsefærdigheder synes at have vanskeligheder med læsningen. Det er således udtryk for en relativ vurdering af læsefærdighederne; de er vurderet og målt i relation til den klasse, de rent faktisk går i. Ved resultatopgørelsen for både P- og K- elever er kategoriseringen A, B, C ikke fastholdt, idet denne kategorisering ikke i tilstrækkelig grad viser udviklingen for elever, som læser mere end 31 ord rigtigt på fem minutter. Opgørelsen i Figur 13 viser således, hvor mange ord P-eleverne og K-eleverne i gennemsnit læste korrekt ved projektstart og ved projektafslutning. Det ses, at P-eleverne nåede lidt flere ord ved projektstart end K-eleverne, og at dette forspring blev bibeholdt i projektperioden. 16\n17 Figur 13: Udvikling i antallet af korrekt læste ord for hhv. P-elever (23) og K-elever (19) P-eleverne når både ved projektstart og projektafslutning lidt flere ord end K-eleverne 1, men forskellene er marginale; P-eleverne har i gennemsnit øget læsehastigheden med 9,3 ord på fem minutter, K-eleverne har øget læsehastigheden med 9,6 ord. Der er ikke signifikant forskel på fremgangen i de to grupper (F(1,40) < 1, ikke signifikant). Alt i alt må det først konstateres, at der målt med Ordlæs ikke kan konstateres nogen forskel på elevgruppernes læseudvikling. Højtlæsning af tekst Eleverne skulle læse en tekst på lix 5 ved projektstart og projektafslutning. For at undgå en retestningseffekt, var det ikke de samme tekster, der blev anvendt til de to testrunder. Teksterne er taget fra Diagnostisk Læse- og stavetest (Halleby m.fl., 2003), dels fordi der i materialet faktisk er to paralleltekster (henholdvis A-tekster og B-tekster), dels fordi der til disse tekster er udarbejdet spørgsmål til tekstforståelsen. Dette vurderes at være en fordel i betragtning af, de mange forskellige personer, der skulle stå for indsamling af testresultater. En tekst på lix 5 må siges at være en meget let tekst til elever i midten af 2.klasse. Eleverne på dette niveau skulle således helst kunne læse teksten med en rigtighed over 90 % og en hastighed på omkring 17 ord/1 0 sek.. Såvel P-eleverne som K-eleverne er imidlertid udvalgt, netop fordi de har vanskeligheder med læsningen. Dette afspejles også i resultaterne af højtlæseprøverne (Figur 14 og Figur 15), som viste sig rigeligt svær for en del af eleverne. 1 K-elev 15 og K-elev 16 indgår ikke i denne opgørelse, idet de var syge ved testningen i efteråret og en efterfølgende testning aldrig blev gennemført. 17\n18 Figur 14: Udvikling i den gennemsnitlige læserigtighed ved højtlæsning af tekst på lix 5 for P-elever (23) og K-elever (21) Figur 14 viser, at dels P-elevernes forudsætninger ved projektstart var en anelse bedre end K-elevernes, dels at P-eleverne har udviklet den gennemsnitlige læserigtighed i perioden, hvilket ikke er tilfældet for K- eleverne. Selv om fremgangen blandt P-eleverne måske ikke ser så stor ud, så er den signifikant bedre end udviklingen blandt K-eleverne (F(1,42) = 5,83, p < 0,05). Endelig kan elevernes læsehastighed ved højtlæsning af tekst sammenlignes. Figur 15: Udvikling i læsehastighed ved enkeltord (rigtige ord og nonsensord) for P-elever (23) og K-elever (21) K-elevernes læsehastighed er næsten uændret i perioden, mens P-elevernes læsehastighed er steget noget. Forskellen i gruppernes udvikling af læsehastighed ved første gennemlæsning er signifikant (F(1,42) = 4,16, p < 0,05.) Også ved 2. gennemlæsning er der signifikant større fremgang i projektgruppen end i 18\n19 kontrolgruppen (F(1,42) = 4,14, p < 0,05); men denne forskel beror i nogen grad på den direkte tilbagegang i kontrolgruppen. Figur 16: Besvarelse af fire spørgsmål til teksten. P-elever (23), K-elever (21) Efter læsning af teksten er eleverne blevet stillet fire spørgsmål i relation til denne. De første to spørgsmål vedrører konkret information fra teksten, de to sidste spørgsmål vedrører elevens baggrundsviden om tekstens emne. Der ingen signifikant forskel på fremgangen i de to gruppers læseforståelse. Men hvis man regner på læseeffektiviteten (det vil sige antal rigtige svar pr. tid), så er der heller ikke forskel på udviklingen i de to grupper. P-eleverne er således gået lidt mere frem i læsehastighed end K-eleverne, men det er sket på bekostning af svarsikkerheden, sådan at den samlede fremgang i effektivitet er den samme. 19\n20 Læserselvvurdering Skemaet er oprindelig udviklet til brug i 5.klasse, men blev ved udvikling og afprøvning også testet på 3. og 4. klasse. Afprøvningen viste, at spørgeskemaet kunne anvendes til yngre elever. I denne forbindelse er det så anvendt i forhold til elever i 2. klasse. Alle spørgsmålene er læst højt af testtageren, som også har hjulpet med at forstå såvel spørgsmål som kategorier, hvis det har været nødvendigt. Langt de fleste elever havde dog ikke brug for ekstra forklaring. Kun spørgsmål 10 voldte lidt problemer en del elever forstod ikke, hvad det ville sige at anstrenge sig. Skemaets 33 spørgsmål retter sig mod elevens oplevelse af fremgang, standpunkt, feedback i læsning samt mod elevens læselyst. Vær opmærksom på, at resultatopgørelsen for Læseselvvurderingen er udformet således, at jo lavere score jo mere positiv selvvurdering. Pointfordeling i henhold til standardiseringen fremgår af Figur 18. Standardiseringen er baseret på besvarelser fra elever i 5. klasse. Det vides således ikke, om de samme grænser er gældende for elever i 2. klasse. Standardiseringen skal i dette tilfælde blot anvendes som et pejlemærke. Figur 17:Udvikling af læserselvvurdering for P-elever (23) og K-elever (21). Vær opmærksom på, at en nedadgående streg er udtryk for en positiv udvikling, og at scoren de fire kategorier imellem ikke er direkte sammenlignelig (jf. Figur 18). Højest mulige score er 7 point (standpunkt), lavest mulige score er 36 point (feedback). P-eleverne fik en mere positiv oplevelse af feedback fra omgivelserne, mens K-elevernes oplevelser er blevet lidt mindre positive. Denne forskel i udviklingen i de to grupper er signifikant (F(1,42) = 7,89, p < 0,01). Der var ikke signifikante forskelle på udviklingen i de to grupper, hvad angår de andre aspekter af elevernes læseoplevelse. Figur 18: Score i Læserselvvurdering (J.Chr. Nielsen m.fl., 2000) Klart positiv Positiv Neutral Negativ Fremgang Standpunkt Feedback Læselyst\n21 Læsevennernes oplevelser af projektperioden Ved startkurset i november gav samtlige deltagere udtryk for, at de fandt projektet både relevant og spændende, men læsevennerne gav også udtryk for, at de havde svært ved at se, hvordan de i dagligdagen skulle kunne finde tid til at læse to gange tyve minutter om ugen med to børn og det var svært at få de 30 gange ind i skemaet i de uger, der oprindeligt var afsat til projektet. Af samme grund blev projektafslutningen blev flyttet fra 20. februar til 15. marts. Alligevel viser elevernes logbøger, at kun to P-elever rent faktisk har læst 30 gange med deres læseven. Resten har læst færre gange. PE 6 har kun nået at læse 9 gange i alt, i gennemsnit har eleverne dog læst 21,4 gange. Af logbøgerne for fire af eleverne fremgår, at flere af de planlagte læsegange har måttet aflyses. Fx er der for PE 15 planlagt 34 gange, men kun de 26 er blevet til noget. For de øvrige elever er det ikke angivet hvor mange gange, der har måttet aflyses. Af samtaler med læsevennerne fremgik, at sygdom blandt både børn og voksne (influenza-periode) har været en hyppig årsag til aflysning. To af læsevennerne har desuden været ramt af længerevarende sygdom. De to læsevenner har læst med PE6, PE7, PE19, PE20 og PE23. Af figur 19 ses, at det også er netop disse fem elever, som har læst færrest gange. Figur 19: Antal gennemførte læsegange og antal læste bøger (23 P-elever) I gennemsnit har eleverne læst 21,9 bøger. Det svarer fint til oplæg til projektet; eleven skulle præsenteres for en ny bog og eventuelt genlæse en bog hver gang (jf. side 4). Men bøgerne har meget forskellig karakter. Nogle elever (fx PE1 og PE2) har læst kapitelopdelte bøger med relativt meget tekst og få billeder, og de har derfor ikke nået så mange bøger, mens de fleste andre elever har læst i læs-letbøger på 8-24 sider med relativ mange billeder og mindre tekst. Af logbøgerne fremgår ikke tydeligt, hvor mange gange eleverne har genlæst bøgerne. Ved projektets afslutning er alle læsevennerne blevet bedt om at udfylde et spørgeskema med henblik på at få et indblik i deres oplevelse af projektforløbet. Spørgeskemaet er udfyldt af 10 ud af 11 mulige 21\n22 læsevenner. De 10 læsevenner har læst med tilsammen 21 P-elever. Udsagnene i spørgeskemaet er alle samlet op under supervisionsbesøgene på skolerne. Svarene kan således give et billede af i hvor høj grad, de enkelte læsevenners udsagn er udtryk for en personlig oplevelse, eller om den er af mere generel katakter. Læsevennernes oplevelse af læsningen med eleverne fremgår af Figur 20, mens deres oplevelse af egen deltagelse i projektet fremgår af Figur 21. Figur 20: Læsevennernes (10) oplevelse af læsningen med eleverne (21) Af Figur 20 ses, at 90 % ef elever vurderes at have været glade for at læse med deres læseven eller sagt med andre ord: to elever (PE2 og PE19) vurderedes ikke at være glade for tilbuddet. Eventuelle årsager til dette er ikke angivet. 67% af eleverne (14) har været gode til at huske at komme over til læsevennen, mens seks elever har haft svært ved det. Jeg syntes, at det har været krævende, men utrolig hyggel igt at have sine gamle elever igen. (kommentar fra læseven, som også er børnehaveklasseleder) Om selve metoden oplever læsevennerne, at det var svært at motivere 30 % af eleverne til at genlæse en bog. 40 % af læsevennerne ville gerne have undværet skrivningen. Samtlige læsevenner har fundet det positivt at tale med eleverne om billederne, inden læsningen startede. Ved supervisionen gav mange udtryk for, at de ikke tidligere havde tænkt på, at man på den måde kunne arbejde med elevens forforståelse inden læsningen. Det ses også, at mange (90 %) vurderer, at 20 minutter pr. elev er for lidt. Som en af slet ikke tid til lidt småsnak eller at høre lidt om, hva I oplægget til projektet var forudsat, at eleverne fik læsemateriale med fra skolen. Det viste sig imidlertid, at 60 % af læsevennerne selv har fundet læsemateriale. Ved supervisionen blev spurgt ind til dette. Nogle 22\n23 gav udtryk for, at de helst selv ville finde materialet, andre at skolen glemte det og så var det nemmere at gøre det selv. Af Figur 20 fremgår, at 60 % af læsevennerne selv havde fundet læsemateriale, og at de har oplevet det som en vanskelig opgave at finde egnet materiale. Startkurset fokuserede slet ikke på valg af tekster, idet det var forudsat, at skolerne fandt materialerne. Det kan således ikke undre, at læsevennerne har oplevet det som en vanskelig opgave. Kun to af de ti læsevenner har oplevet, at børnene havde materialerne med fra skolen, og at dette var noget, som de slet ikke behøvede at tage stilling til. Figur 21: Læsevennernes (10) oplevelse af egen rolle i projektet Alle har følt sig rustet til opgaven efter startkurset, cirka halvdelen ville gerne have kendt til testmaterialer og resultater inden start. Spørgsmål 3 er imidlertid ikke så hensigtsmæssigt formuleret. En af læsevennerne har svaret uenig på dette og uddybede: Jeg ville gerne have haft planlagte møder med elevens lærere for at udveksle erfaring/viden. (kommentar fra læseven) 70 % af læsevennerne har oplevet, at projektet har påvirket samarbejdet med kollegerne der har simplethen været mindre tid til dette. Halvdelen har også oplevet, at det har været svært at få dagligdagen til at hænge sammen i projektperioden. institution været under voldsomt pres, som har medført, at vi har kørt på pumperne for at overleve en hverdag, Dette har ramlet ind i læsevennernes periode. (kommentar fra læseven) 80 % af læsevennerne mener at have fået udbytte af supervisionen. De to læsevenner, der har svaret hhv., har på grund af sygdom ikke modtaget supervison. 23\n24 Konklusion Til vurdering af en eventuel effekt af projektperioden har været anvendt en række test, som hver især belyser dele af elevens læseudvikling. Testene er gennemført på såvel P-elever som K-elever for derved at få et indtryk af, i hvor høj grad P-elevernes udvikling kan tilskrives projektets indflydelse, og i hvor høj grad udviklingen blot er udtryk for, at eleven er blevet et par måneder ældre og dermed har gået nogle måneder mere i skole. Figur 22 opsamler testresultaterne. Figur 22: Oversigt over effekter af projektet vurderet ud fra en sammenligning mellem testresultater for P-elever og K-elever ved afslutning af projektet - svarende til, at effekten ikke kan tilskrives projektet. Test Bogstavlæsning - læserigtighed små bogstaver Bogstavlæsning - samlet vurdering små bogstaver Bogstavlæsning - læserigtighed store bogstaver Bogstavlæsning - samlet vurdering små bogstaver Læsning af enkeltord - rigtige ord, læserigtighed Læsning af enkeltord - rigtige ord, læsehastighed Læsning af enkeltord - nonsensord, læserigtighed Læsning af enkeltord - nonsensord, læsehastighed Ordlæs enkelte elever 0 Højtlæsning af tekst - læserigtighed Højtlæsning af tekst - læsehastighed (1. gennemlæsning) Højtlæsning af tekst Effekt Bemærkninger + Den positive effekt skyldes især, at syv elever i kontrolgruppen er gået tilbage 0 52 % af eleverne kan læse de 24 små bogstaver korrekt på mindre end 17 sek. Der er ingen forskel de to grupper imellem 0 Begge grupper er blevet mere usikre i læsning af de store bogstaver 0 52 % af eleverne kan læse de 24 store bogstaver korrekt på mindre end 17 sek. Der er ingen forskel de to grupper imellem + Forskellen er dog kun marginalt signifikant - læsehastighed (2. gennemlæsning) tilbagegang i kontrolgruppen Højtlæsning af tekst - besvarelse af spørgsmål til teksten Læserselvvurdering oplevelse af fremgang Læserselvvurdering oplevelse af standpunkt Læserselvvurdering Forskellen beror i nogen grad på en direkte\n25 oplevelse af feedback Læserselvvurdering oplevelse af læselyst 0 Begge grupper gik signifikant frem, men forskellen grupperne imellem er ikke signifikant Deltagelse i projektet har altså forbedret P-elevernes rigtighed ved læsning af de små bogstaver rigtighed ved enkeltordslæsning af nonsensord rigtighed ved højtlæsning af tekst hastighed ved 1. gennemlæsning af højtlæst tekst hastighed ved 2. gennemlæsning af højtlæst tekst oplevelse af feedback Deltagelse i projektet har måskeforbedret P-elevernes rigtighed ved enkeltordslæsning af rigtige ord Deltagelse i projektet har måskeslækket P-elevernes opmærksomhed på inddragelse af baggrundsviden ved læsning Projektet har primært haft fokus på at understøtte elevernes højtlæsning af tekst, og det viser sig heldigvis også, at eleverne har forbedret både læserigtighed og læsehastighed i løbet af projektperioden. Det samme gælder projektets pædagogiske ramme: at læsningen skal foregå i en positiv og anerkendende atmosfære. P-elevernes har en mere positiv oplevelse af feedback og en mere positiv oplevelse af læselyst end K- eleverne. Men det er nu også interessant at konstatere, at deltagelse i projektet har haft positiv indflydelse på elevernes læsning af nonsensord. For at læse nonsensord skal eleven kunne kombinere bogstav og lyd, hvilket der på ingen på er arbejdet med i projektperioden, men alle eleverne er efter al sandsynlighed blevet grundigt undervist i dette i løbet af 1. og 2. klasse. I stedet for at læsevennen begynder at lydere de ord, som eleven ikke umiddelbart kan læse, har læsevennerne fået til opgave at forære eleven ordet, hvis han eller hun efter ca. 10 sek. ikke selv kunne læse det. Ti sekunder er lang tid for en voksen at tie stille! Måske har denne pause givet eleverne rum til refleksion vedrørende deres ordafkodning? De positive resultater skal ses i lyset af den indsats, som skolerne har ydet: læsevennerne har deltaget i et endagskursus, de har modtaget supervision ca. to gange i løbet af projektperioden, og på fire af P-skolerne har der været flere læsevenner i gang samtidig. Læsevennerne har således også kunnet bruge hinanden undervejs i forløbet. Supervision og analyse af besvarelser af spørgeskema fra læsevennerne understreger endvidere, hvor vitigt det er, at arbejdet prioriteres og tilrettelægges under hensyntagen til resten af arbejdsdagen. Alt i alt viser det sig altså, at man med en forholdsvis begrænset indsats positivt kan understøtte læseudviklingen for de elever, som i begyndelsen af 2. klasse viser tegn på vanskeligheder på dette område. 25\n26 Refleksion Testresultaterne giver også anledning til refleksion; nogle af de positive effekter kan til en vis grad forklares med, at K-eleverne faktisk har haft en reel tilbagegang i samme periode. En direkte tilbagegang i rigtighed ved læsning af så let en tekst (lix 5) er i hvert fald meget overraskende og bør give anledning til refleksion både om testens validitet og om tilbuddet til de læsesvage elever i K- klasserne, idet der i de forudgående test ikke er dukket noget op, der kunne indikere en sådan forskel i forudsætningerne. En række hypoteser om eventuelle årsagsforklaringer kan opstilles men de kan hverken be- eller afkræftes af data i dette projekt: P-eleverne er testet af skolens læsevejleder, som eleverne kender i forvejen, mens K-eleverne er testet af projektleder eller projektmedarbejder, som er ukendte for eleverne. Dette kunne give sig udslag i svagere resultater for K-eleverne. Men hvis det var tilfældet, så burde det også kunne aflæses af de øvrige delprøver, og her placerer K-elevernes sig generelt lige så godt eller bedre end P-eleverne ved den indledende testning. P-eleverne havde bedre forudsætninger for at læse sammenhængende tekst, hvorfor det - alt andet lige Undervisningen i K-klasserne kan i højere grad baseret på læsning af enkeltord end tilfældet er i P- klasserne, hvorfor K-eleverne ikke er lige så rutinerede tekstlæsere som P-eleverne, men derimod mere sikre enkeltordslæsere. Kortlægning af undervisningen i klassen indgår ikke i dette projekt, og det er derfor ikke muligt at be- eller afkræfte denne forklaring. Testresultatet et udtryk for, at der ikke i tilstrækkeligt omfang afsættes (eller er) ressourcer til at støtte de svage læsere i de yngste klasser. En kortlægning af klassernes muligheder for at inddrage speciallærere, bruge holddannelse o.a. indgår ikke i dette projekt. Det er derfor heller ikke muligt af be- eller afkræfte denne forklaring. Det kunne frygtes, at testresultatet er et udtryk for, at en del usikre læsere i 2.klasse ikke får den nødvendige individuelle støtte. Samtidig kunne resultatet ses som et udtryk for, at en relativ lille indsats (svarende til projektets) ikke kun understøtter men også videreudvikler de svage læsere. Ud fra de foreliggende resultater er det ikke muligt at konkludere, at metoden bag Projekt Læsevenner er eller at metoden er uden effekt. For det første er effekterne generelt små, og de signifikante fortrin i forsøgsgruppen er spredte. Det kan sagtens være en følge af, at forsøgsperioden har været kortvarig, og at det er et første forsøg. Om de positive effekter havde holdt, hvis projektet havde kørt i yderligere tre måneder vides ikke. For det andet er der sat ekstra ressourcer ind og skabt større opmærksomhed på deltagerne i forsøgsgruppen, så det ville være underligt, hvis det ikke havde sat sig spor. Om ikke andet så kan man i hvert fald konkludere, at ekstra opmærksomhed i sig selv kan være med til at understøtte en positiv udvikling. Projekt Læsevenner kan betragtes som et godt pilotprojekt, hvor der er ansats til positive effekter for eleverne. Det ville være ønskeligt, hvis forsøget følges op af et mere velplanlagt, detaljeret og omfattende arbejde, sådan at det bliver rigtig tydeligt, hvad det er i støtten, der eventuelt virker. 26\n27 Referencer Borstrøm, Ina og Dorthe Klint Pedersen (2004): Læseevaluering på begyndertrinnet. Ordlæs, Alinea. Bråten, Ivar (red.) (2007): Leseforståelse lesing i kunnskapssamfunnet teori og praksis. Oslo, Cappelen Akademisk Forlag. Elbro, Carsten (2007): Læsevanskeligheder. København, Gyldendal. Elbro, Carsten (udateret): Elbros ordlister, downloades fra Finnemann-Schultz, Mia (2008): Projekt Læsemakker. Evalueringsrapport, juni 2008, Dansk Videncenter for Ordblindhed, Halleby, Carsten, Karen Kjær og Lene Norrbom (2004): Diagnostisk Læse- og staveprøve, Dansk psykologisk Forlag. Nielsen, Jørgen Christian, Peter Allerup m.fl (1992): IL-Håndbog, Individuel Læseundersøgelse, Dansk psykologisk Forlag. Pøhler, Lis og Torben Pøhler (2001): Hu hej Maaholms Forlag Vild med dyr en læsevejledning til Solstrålebøgerne, Wright, Jim (2004): Kids as Reading Helpers: A Peer Tutor Training Manual, ver. 2,0, 27\n28 Bilag 1 Program for kursusdagen 6. november Præsentation af projekt Projektdeltagere, formål, rammer, indhold, rapport Skabelon for de 20 minutters læsning Grundkursus om læsning Frokost Det konkrete forløb Udvælgelse af bøger, logbogsskrivning, støttestrategier Opsamling af spørgsmål, aftaler mm. Kurset blev afholdt på UCC, Titangade 11, 2400 København N. I kurset deltog i alt 17 personer, heraf 11 Læsevenner. Skole 1 Skole 2 Skole 3 Skole 4 Skole 5 I alt Læsevenner Læsevejledere Skoleleder SFO-leder\n29 Bilag 2 Kriterier for udvælgelse af elever til Projekt Læsevenner For hver af P-eleverne er skemaet er udfyldt af skolens læsevejleder, som også har stået for udvælgelse af eleverne. Elevens navn Skole Fødselsdag (dd.mm.åååå) Køn (sæt X) Dreng Pige Kriterier for udvælgelse af eleven til projektet. Eleven er udpeget til projektet, fordi (sæt X) - eleven er blandt de fem svageste læsere i klassen - elevens læsevanskeligheder præger elevens udbytte af undervisning i andre fag end dansk - eleven får ingen eller kun sporadisk hjælp til læsning i hjemmet - eleven vurderes at være i risiko for at udvikle læsevanskeligheder - eleven har andet modersmål end dansk - eleven har vanskeligheder med adfærd - eleven har vanskeligheder med kontakt til andre mennesker - eleven ikke trives i skolen Hvis der ligger andre kriterier til grund for udvælgelsen, angives de her Ja Nej 29\n30 Bilag 3 Logbog LOGBOG for Kl. Skole Læseven Dato Bognumre Bemærkninger


Det sikre kommunikationsknudepunkt for tandlægeinformation. Nem og sikker elektronisk kommunikation på tværs af sundhedsvæsenet - PDF\nDownload "Det sikre kommunikationsknudepunkt for tandlægeinformation. Nem og sikker elektronisk kommunikation på tværs af sundhedsvæsenet"\n1 Det sikre kommunikationsknudepunkt for tandlægeinformation Nem og sikker elektronisk kommunikation på tværs af sundhedsvæsenet\n2 Historien bag Sundhedsvæsenet tilbyder en lang række standardiserede kommunikationsformer. Danmark er førende i Europa, når det gælder udveksling af struktureret information mellem forskellige aktører i sundhedsvæsenet. Igennem det sidste årti er disse standarder blevet udbredt blandt alle større parter i sundhedsvæsenet. MedCom har været en aktiv og effektiv katalysator for såvel den tekniske standardisering som for udbredelsen. Igennem de senere år har der været en stigende efterspørgsel efter at øvrige partnere som kommuner, tandlæger, leverandører og andre behandlere alle parter med kommunikationsbehov kan bruge denne teknologi og udveksle personfølsomme data på sikker vis. EDI Portalen er blevet skabt for at udfylde dette vakuum. Tæt på 100% af alle landets tandlæger og en lang række andre sagsbehandlere benytter i dag EDI Portalen.\n3 Sikkerhed er en af grundstenene Ingen information skal udveksles, uden at såvel afsender som modtager kan være sikker på at informationen er fortrolig, og at denne udveksles, uden at andre kan se med. Nasure A/S benytter nogle af de mest respekterede leverandører af udveksling og databehandling af personfølsomme oplysninger. Mange års erfaring på dette område giver et solidt fundament, som er uvurderligt, når en sådan portal skal udvikles og driftes. Samtidig er dette erfaringsgrundlag også en af årsagerne til, at portalen på økonomisk ansvarlig vis kan stille disse services til rådighed for selv små organisationer med et begrænset behov. Derfor er det vigtigt, at vi er konkurrencedygtige i sundhedsvæsenet. Nasure A/S har et ansvar for på ordentlig vis at sikre mest værdi for borgeren og brugeren.\n4 Om EDI Portalen Hver dag sendes og modtages tusindvis af elektroniske meddelelser mellem virksomheder og offentlige instanser. En stor del af disse meddelelser indeholder personfølsomme, fortrolige eller økonomiske oplysninger, som skal håndteres på korrekt og sikker vis. EDI Portalen er en webbaseret kommunikationsløsning, som nemt og effektivt klarer opgaven. Med avanceret teknologi håndterer portalen kryptering, formatering og forsendelse af filer og dokumenter. Med en overskuelig brugerflade er det nemt for brugeren at få overblik over alle meddelelser og data. Portalen fungerer som en slags avanceret mailsystem, og teknologien bag er udviklet til brug i det danske sundhedsvæsen, hvilket betyder, at sikkerhedsniveauet er særligt højt. Du logger ind på EDI Portalen via en almindelig browser, hvilket gør portalen til et meget fleksibelt værktøj. Ønsker man at effektivisere organisationens kommunikation og datahåndtering yderligere, vil det være muligt at udvikle hel eller delvis integration til jeres nuværende IT-system.\n5 Vi kan det hele Hvis det er en overdrivelse, skal vi nok komme efter det! I dag håndterer EDI Portalen elektronisk kommunikation som: 1. Henvisning dynamisk a. Bilagsvedhæftning b. Bookingsvar 2. Epikrise 3. Korrespondancemeddelelse 4. Lab. rekvisition (via WebReq) 5. Lab svar 6. Kvitteringshåndtering 7. Tandlægehenvisninger 8. Journaludveksling 9. Billedarkiv (2. halvår af 2017) 10. Røntgenarkiv (2. halvår af 2017) Vi opdaterer løbende portalen med ny funktionalitet og tilpasser løsningen til jeres behov.\n6 Brugeradministration Fleksibilitet er nøgleordet. Brugere af EDI Portalen kan administreres af såvel Nasure A/S som af individuelle enheder i sundhedsvæsenet. EDI Portalen tillader, at eksempelvis en kommune kan udvælge en administrator og så dynamisk tildele rettigheder til den enkelte medarbejder. Dette sikrer, at forskellige organisationer nemt og enkelt kan administrere deres brug af EDI Portalen. EDI Portalen er den fleksible, innovative portal for udveksling af data i sundhedsvæsenet, og det er derfor oplagt for andre brancher også at benytte portalen til dataudveksling.\n7 Billeder fra EDI Portalen Du kan læse mere på eller skrive til os på\n8 Nasure A/S Rødovrevej 253C 2610 Rødovre


Få adgang til dine kunders black box – vigtigheden af at lave brugeradfærdsanalyser - Succes Online\nSkrevet af Loui Kiær 07/02/2018\nOpnår du ikke den mængde salg, som du havde forventet, på trods af du rent faktisk får skabt en masse relevant trafik til din hjemmeside?\nSå er det højst sandsynligt, fordi dine besøgende bliver mødt af købsbarrierer, der forhindrer dem i at gennemføre et køb eller henvende sig til dig.\nMed brugeradfærdsanalyser kan du lirke låsen op til dine kunders black box og dermed være i stand til at identificere problemstillinger i selve købstragten.\nNår du analyserer brugeradfærden på din hjemmeside, så arbejder du med det, der kaldes for konverteringsoptimering, hvilket muligvis er en af de mest undervurderede discipliner inden for online markedsføring. Det skyldes, at du, ved at optimere enkelte trin i kunderejsen, har mulighed for at tjene flere penge uden nødvendigvis at skulle investere flere markedsføringskroner i mere trafik fra Google AdWords eller gennem Facebook annoncer.\nDet lyder næsten for godt til at være sandt, ikk’?\nMen med lidt hjælp fra dine besøgende, så kan det rent faktisk lade sig gøre.\nGoogle Analytics, som du højst sandsynligt har stiftet bekendtskab med, er et af de mest anvendte redskaber i de fleste virksomheders online marketingsværktøjskasse, og det er selvfølgelig med god grund. I Google Analytics kan du nemlig få et rigtig godt indblik i dine besøgendes adfærd. Du kan se uanede mængder data omkring, hvordan der interageres med din hjemmeside, MEN det Google Analytics ikke altid kan fortælle dig er, hvorfor dine besøgende fx forlader din side eller ikke foretager en ønsket handling.\nHvis du udelukkende kigger i Google Analytics efter et svar på det, så kan du kun gisne om årsagerne, men det er så her, at online bruger surveys kommer ind i billedet.\nDet første, du skal gøre, er at opsætte Hotjar på din hjemmeside, som er blandt mine foretrukne værktøjer inden for konverteringsoptimering. Der findes en gratis version, så uanset om du er nystartet eller har et mindre foretagende, så er der ingen undskyldninger for ikke at komme i gang med brugerundersøgelser. Værktøjet er yderst intuitivt, så du vil være køreklar med en effektiv brugerundersøgelse på ingen tid.\nI Hotjar har du udover bruger surveys også mulighed for at opsætte heatmaps og skærmoptagelser af dine besøgende, som kan være med til at afdække endnu flere problemstillinger.\nDet er svært at sige, hvad der er de rigtige spørgsmål, og det afhænger oftest af målgruppe og dit formål med undersøgelsen. Det vigtigste er, at du gør det enkelt og holder dig til få spørgsmål. Ud fra min egen erfaring vil jeg anbefale maksimalt op til 3 spørgsmål pr. undersøgelse.\nEn af de sider, hvor jeg oplever størst succes med spørgeskemaer, er på kvitteringssiden. Jeg stiller spørgsmål på kvitteringssiden til dem, der lige er konverteret – enten gennem salg på webshop eller ved at have udfyldt en kontaktformular. Det skyldes, at du ikke forstyrrer vedkommende under kunderejsen, men samtidig er folk også mere tilbøjelige til at svare på spørgsmål, når du fanger dem i et godt øjeblik.\n3 spørgsmål der skaber værdi for en webshop:\nHar du med en servicevirksomhed at gøre, så kan du fx spørge ind til, hvad der næsten stoppede vedkommende for at henvende sig hos jer.\nDet er ydermere vigtigt, at du husker at stille gode åbne HV-spørgsmål, ellers vil du opleve rigtige mange ligegyldige ja/nej svar. Du kan hente yderligere inspiration til spørgsmål, som du kan stille de besøgende i Hotjars blogindlæg her.\nGod fornøjelse med din næste brugerundersøgelse.


Få en flot have med en hjælpende hånd - r-og-m.dk\nEr du ikke typen, der glad går i haven, når lejligheden byder sig. Er du træt af at slå græs, klippe hæk og hive ukrudt op, hvorfor så ikke gøre livet lettere for dig selv og hyre en havemand til at gøre arbejdet for dig.\nBare fordi du har en have, du godt kan lide at åbne døren ud til og slappe af i, betyder det ikke nødvendigvis, at du sætter pris på havearbejde. Måske stresser det dig ligefrem, at du konstant skal rende og ordne i haven, i stedet for at slappe af i en stol med en kop kaffe.\nSådan behøver det ikke at være. Der er heldigvis et utal af ydelser, du kan få hjælp til i dagens Danmark, og havearbejde er en af de ting, mange gerne betaler for at få løst for sig.\nGør livet lettere for dig selv\nHvorfor tvinge dig selv ud i haven og knokle, hvis det er noget af det værste, du ved? Hyr i stedet en professionel og dygtig mand til at lave arbejdet for dig. Det kan lette mange ting i hverdagen om ikke andet den dårlige samvittighed over at lade haven gro til.\nNår du har havemand på, er det op til dig at definere, hvad du gerne vil have lavet i din have. Det er klart, prisen afhænger af, hvor meget du skal have lavet løbende. Der findes dem, der gerne vil have en havemand til at gøre stort set det hele, og så findes der dem, der kun vil have klippet hæk eller andre større opgaver.\nDet er heldigvis op til dig selv, hvor meget du gerne vil have lavet. Uanset hvor meget du vælger at få gjort, vil det være ting, du ikke selv skal stå for og det frigiver tid. Tid til at slappe af eller gøre noget andet end at gå i haven.


Småfolk sengetøj i mat blå med giraf på. Høj kvalitet og blødt.\n20% rabat på alle ringslynger - tryk her 🐣🐣\nDu er her: ForsideSmåfolk sengetøj BABY Sophie La Girafe Dawn Blue\nSmåfolk sengetøj BABY Sophie La Girafe Dawn Blue\nSighej til giraffen Sophie. Hun kommer fra Frankrig, og er skabt af firmaet Vulli. Brandet er over 50 år gammelt, og er et stærkt fransk design. Farven er en mat blå farve, som gør det nemt at passe ind i resten af børneværelset.\nAnmeldelse af Tina


Højeste smittetal siden starten af april - politiken.dk\nNyhedsbrev - Dagens overblik 10. sep. 2020 kl. 15.48\nHøjeste smittetal siden starten af april\nBilkøerne bliver længere og længere - S og V vil ikke forbyde religiøs omskæring - Nye regler for tatovering\nDagen i dag har endnu en gang budt på stigende smittetal. Vi skal nu tilbage til starten af april for at finde et lige så højt antal daglige smittede i Danmark.\nLæs også om bilkøerne, der bliver længere og længere, om nye regler for tatoveringer og om landets to største partier, der i dag afviste et forbud om religiøs omskæring af mindreårige drenge.\nVi begynder i den triste ende efter endnu en dag med coronatal, der går den gale retning. Det seneste døgn er der registreret 317 nye tilfælde af covid-19 i Danmark. Det er det højeste antal siden 8. april. Samtidig stiger antallet af indlagte med 5 til 35. Det stigende antal smittede i Region Hovedstaden har ført til en markant opgradering i antal test, som borgere uden symptomer kan benytte sig af.\nMåske sidder du i den netop nu: Bilkøen. Hver dag spilder danskerne 360.000 timer i bilkø, viser ny opgørelse fra Vejdirektoratet. Og spildtiden er ikke bare et irritationselement for den enkelte, men ender med at koste samfundet 26 milliarder kroner. Ifølge transportforsker Harry Lahrmann, der var en del af den såkaldte Trængselskommission, er roadpricing – stadig – den bedste løsning på problemet.\nDer er gode nyheder, hvis du går med tanker om at få lavet en (ny) tatovering.Nye EU-regler forbyder over 4.000 kemiske stoffer og vender op og ned på en hidtil ureguleret branche. Miljøminister Lea Wermelin – der er blandt de cirka 15 procent af befolkningen, der har mindst én tatovering – kalder de nye regler for et »kvantespring for forbrugersikkerheden«.\nSocialdemokratiet afviser at forbyde religiøs omskæring af mindreårige drenge. SF, Enhedslisten, Alternativet, Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti har tidligere meldt ud, at de er for et forbud. I kølvandet på Socialdemokratiets udmelding har Venstre, der ligesom Socialdemokratiet indtil nu har været stille i debatten, gjort det klart, at de heller ikke mener, at et forbud mod omskæring er vejen frem.\nOg vi slutter dagens overblik i USA, hvor den amerikanske præsident igen er i overskrifterne. Denne gang i forbindelse med stjernejournalisten Bob Woodwards nye bog, der blandt andet afslører et »diplomatisk bejleri« mellem Trump og den nordkoreaske leder, Kim Jong-un og beskriver, hvordan Trump var klar over coronavirussens alvor, mens han nedtonede den over for befolkningen.\nTak, fordi at du læste med.\nHvis du vil være dagens Bezzerwizzer, skal du blandt andet kunne svare på, hvad der er navnet på brødrene Karl og Theo Albrechts butikker, der sælger billige dagligvarer over det meste af Europa.Svar på dette og de ni andre spørgsmål her.\nDu og jeg ejer Ørsted-aktier for 180 milliarder: Vi burde rejse en rytterstatue af Bjarne Corydon\nDong-sagen var et håbløst politisk projekt – og en gigantisk succes for landet.\n»Hver gang der kom eksamener eller lignende, så kunne jeg bare ikke. Jeg kunne ikke forstå hvorfor«\nDer gik 42 år, mange nederlag og flere kaotiske år, før Mary Marie Kromann endelig fik den rigtige diagnose.


Opfyldningsfradrag - AkademikerPension\nOpfyldningsfradraget er en særlig skatteregel, du kan benytte, når du selv indbetaler til livsvarig pension i en kortere periode end 10 år.\nOpfyldningsfradrag bruges, når du vil trække dine egne indbetalinger fra på selvangivelsen.\nIndbetaler du i en kortere periode end 10 år, skal du fordele fradraget med 1/10 af din indbetaling hvert år i 10 år. Alternativt kan du benytte opfyldningsfradraget, og vælge at fratrække maksimum. Det vil sige, at du ”fylder op” til maksimum fradrag pr. år, indtil du har fradraget hele indbetalingen. Heraf navnet opfyldningsfradrag.\nDu kan ikke trække mere fra, end du har indbetalt, og du har ét samlet opfyldningsfradrag, uanset om du indbetaler til flere.\nIndbetaling op til opfyldningsfradraget\nFor private livsvarige pensionsordninger gælder et såkaldt opfyldningsfradrag. Det betyder, at du kan fratrække op til opfyldningsfradraget i din personlige indkomst.\nBeløbet reguleres hvert år. Det er ét samlet beløb for dig, uanset om du har livsvarig pension flere steder.\nIndbetaling over opfyldningsfradraget i mindst 10 år\nIndbetaler du over opfyldningsfradraget, skal du indbetale i mindst 10 år for at få fuldt fradrag i din personlige indkomst for hele indbetalingen i indbetalingsåret. Du kan altså få fradrag for hele din indbetaling, blot indbetalingen fortsætter i mindst 10 år.\nEr dine indbetalinger en privat fortsættelse af en arbejdsgiverordning, tæller de år, du indbetalte gennem din arbejdsgiver med. Dette er forudsat, at dine private indbetalinger sker i direkte forlængelse af arbejdsgivers indbetaling.\nNår du har indbetalt i en periode på 10 år eller mere, kan du efterfølgende stille din indbetaling i bero uden konsekvenser.\nHvis du derimod nedsætter indbetalingen eller ophører med at indbetale, førend der er gået 10 år, vil det få skattemæssige konsekvenser.\nDu vil alene få godkendt de fradrag, som du ville have haft, hvis det faktiske indbetalingsforløb var aftalt, da pensionsordningen blev etableret, og det, som du har fradraget for meget, vil blive pålagt en strafrente. Læs mere på www.skat.dk.\nIndbetaling over opfyldningsfradraget i mindre end 10 år\nIndbetaler du i mindre end 10 år, skal den samlede indbetaling fordeles med 1/10 over 10 år. Indskud fradrages med 1/10 over 10 år. Du kan dog altid fratrække op til opfyldningsfradraget.\nDu skal være opmærksom på, at du kan ikke skifte mellem fradrag i henhold til 1/10-reglen og opfyldningsfradraget.\nI tegningsåret kan du altid nedsætte din indbetaling med opfyldningsfradraget uden konsekvens.


Lån penge til din virksomhed - Erhverv\nMobilt bredbånd gør arbejdspladsen fleksibel\n02/12-2020 02/12-2020 odsherred 0 Kommentarer\nDer findes et hav af muligheder for at give din virksomhed en saltvandsindsprøjtning med penge. Hvad enten du har et lille enkeltmandsfirma, er nystartet iværksætter eller bare har en dårlig måned, hvor du får brug for en ekstra håndsrækning til at betale regningerne til tiden, kan det være en god ide at se lidt nærmere på mulighederne for små hurtige lån.\nLånet er en investering i din virksomhed\nØkonomien i din virksomhed er anderledes end husholdningen. Af og til kan det være nødvendigt at gældsætte sig for en kort periode for dermed at kunne løfte virksomheden til et højere niveau. Kan nyt udstyr øge din effektivitet på den lange bane og dermed også din indtægt? Hvis du er iværksætter eller har et lille enkeltmandsfirma, kan et lån også bruges til investeringer, der booster dit overskud på langt sigt.\nHvilken type lån passer dig?\nFør du farer ud og tager et kviklån og tror, at den første på listen er den bedste, er det en god idé at orientere sig på markedet for at danne sig et overblik. Hvem er udbyderne? Hvad koster et lån, hvad er lånetypernes løbetid og andre faste krav til fx alder. Har du brug for et mikrolån eller et kviklån?\nDet kan dog være svært selv at danne sig det fulde overblik og være sikker på at få det hele med. Med et lån online kan du blive ført gennem en pengeguide, som viser de forskellige låntyper, og hvad de præcist betyder for dig. Du kan danne dig et hurtigt skematisk overblik over lånemarkedets forskellige udbydere, så du hurtigt kan se kundevurderinger, låneramme for hvor meget du højst kan låne. Du kan se, hvor høj lånerenten er, og hvor lang tilbagebetalingstid der er på lånet. Sitet kan også sortere efter beløb og hurtigt vise et overblik over alle dine lånemuligheder.\n← Mobilt bredbånd gør arbejdspladsen fleksibel\nIværksætteri stormer frem i Danmark →


Gravid · Brevkasse for unge\nHej. Jeg er lidt over halvvejs i min graviditet, og jeg har i en månede haft ondt bag venusbjerget. Lidt som om det er i en knogle bagved. Ikke som i skambenet. Det er konstant, men er værst når jeg har lagt ned, og skal rejse mig op. Hvad kan det være?????\nHvis du er i tvivl om noget føles som det skal, så bør du altid tage kontakt til din egen læge eller måske den fødeafdeling du er tilknyttet. Jeg tror dog ikke, at der er noget at frygte, da det nok bare er din baby, der skubber lidt til det hele der inde. Men snak med din læge, og så er jeg sikker på, at han/hun kan forklare nærmere, så du ikke skal gå i uvisheden.


MyImage 2019: Magnetix landets suverænt stærkeste digitalbureau - Magnetix\nSpørger man danske marketingansvarlige om hvem de kunne overveje at arbejde sammen med, er det næsten hver anden der peger på Magnetix. Det viser årets imageanalyse, MyImage 2019 fra MyResearch.\nMyResearch har igen i år spurgt danske beslutningstagere om deres opfattelse af bureauerne – og ganske som de foregående 5 år ligger Magnetix på en suveræn førsteplads.\nBedst til forretning – og alt det der skaber og former den\nMyImage analysen afdækker en række omdømmeparametre som samlet giver en score for bureauets styrke i markedet. På den samlede score – kaldet Brand Power Index – ligger Magnetix mere end 50% foran nr. 2 og 3. Faktisk ligger bureauet så meget foran at afstanden fra nr. 1 (Magnetix) til nr. 2 er 40% større end afstanden mellem nr. 2 og nr. 15.\nBagved den samlede score ligger markedets vurdering af de digitale bureauer på en række områder. Magnetix ligger i top på dem alle. Særligt stolte er vi over at ligge 70% foran de næstbedste på forståelse for kundens forretning, 141% foran på strategisk styrke og hele 222% på vores evne til at skabe resultater.\nCEO for Magnetix og Isobar Nordics, Martin Bochineck, kan ikke skjule glæden over resultaterne:\n”I de senere år har vi set en klar bevægelse mod at det vigtigste for kunderne er at deres bureau kan flytte forretningen. Det er ikke længere nok at være teknisk eller kreativt dygtige. Vores DNA har altid været at det handler om kundens forretning. Jeg synes MyImage-resultaterne viser at vi rent faktisk er lykkedes med at få strategi, forretningsforståelse, kreativitet og teknisk kompetence til at gå op i en højere enhed. Mon ikke også det er derfor så mange kunne forestille sig at samarbejde med os?”


ᐅ Stylepit rabatkode ⇒ Få 100 kr rabat, maj 2022 | Rabathelten.dk\nStylepit rabatkoder og tilbud\nVores anbefaling 100 kr rabat ved tilmelding af nyhedsbrevet hos Stylepit\nAllerede anvendt 1258 gange\nGælder kun ved køb over 499 kr. Kan ikke kombineres med andre tilbud eller rabatkoder. Gælder på nogle allerede nedsatte varer. Kan ikke ombyttes til kontanter. Nogle mærker og produkter er ekskluderet.\nSidste ændring foretaget den 01/12/21 klokken 08.53 af Asger.\n15% rabat ved køb over 799 kr hos Stylepit\nMindstebeløb: 799 kr\nAllerede anvendt 274 gange\nSidste ændring foretaget den 30/11/21 klokken 14.14 af Asger.\nVidste du, at Stylepit er blevet kåret som en af Børsens ”gazeller”, dvs. en virksomhed, der er i hastig vækst, seks år i træk? Skrevet af Asger den 20/12/2019.\nOp til 20% rabat på børnetøj fra Hummel hos Stylepit\nAllerede anvendt 79 gange\nEkstra lang returret er altid godt, og det ved man hos Stylepit. Her skal du ikke være bange for at brænde inde med noget, der er nemlig hele 50 dages fuld returret! Skrevet af Asger den 12/12/2019.\nFri levering ved køb over 299 kr hos Stylepit\nAllerede anvendt 88 gange\nGælder levering til GLS pakkeshops, Swipbox eller Post Danmark posthuse/butikker.\n10% rabat ekstra på allerede nedsatte produkter ved køb over 699 kr hos Stylepit\nMindstebeløb: 699 kr\n10% rabat ved køb over 699 kr hos Stylepit\n11% rabat ved køb over 699 kr hos Stylepit\n15% rabat på nye efterårsvarer hos Stylepit\n20% rabat på alle nedsatte varer ved køb over 399 kr hos Stylepit\nMindstebeløb: 399 kr\nAllerede anvendt 16 gange\nAktuelle Stylepit-tilbud og -rabatkoder\nVærd at vide om Stylepit\nHos Stylepit finder man et bredt udvalg af både hverdagstøj, festtøj, sportstøj til mænd, kvinder og børn, altsammen til fornuftige priser.\nDe gode priser hos Stylepit bliver selvfølgelig endnu bedre, når du kombinerer dem med en rabatkode fra Rabathelten. Dem kan du finde her på siden - god fornøjelse!\nEuropas største sortiment inden for modetøj\nSmart-familien blev lavet om til Stylepit\nOmfattende udvalg af alt man kan tænke sig\nVær altid opdateret på nyheder fra Stylepit\nEt hav af betalingsmetoder\nBestillinger afsendes indenfor 24 timer\nKundeservice er altid klar til at hjælpe hos Stylepit\nSådan indløser du din rabatkode hos Stylepit\nOpdateret af Asger am 04/03/2021.\nStylepit har mere end 15 års erfaring indenfor mode og e-handel, og i dag er den danske virksomhed en af Europas største onlinebutikker indenfor branchen. Her kan man finde et stort udvalg af tøj til mænd, kvinder og børn. Der er sko i forskellige farver og modeller, lange og korte kjoler, alle slags bukser, bluser og skjorter samt matchende smykker, solbriller og kasketter. Sag på anden vis, så finder man her noget for enhver smag og ethvert budget.\nStylepits historie begyndte i 2000, hvor virksomheden blev grundlagt under navnene Smartguy, Smartgirl og Smartsmall, som solgte tøj og accessories til henholdsvis mænd, kvinder og børn. I 2014 blev de tre hjemmesider slået sammen under et nyt fælles navn – Stylepit. I dag har virksomheden hovedkontor i Jyderup på Sjælland, hvor mere end 100 ansatte har deres daglige gang. Virksomhedens lager er på mere end 10000 kvadratmeter, og hvis man synes, det lyder af meget, skal man ikke undre sig: Stylepits kunder shopper nemlig fra alle hjørner af Europa.\nHos Stylepit finder man hundredevis af produkter fra op mod 1000 forskellige mærker. Onlinebutikken er overskueligt opbyggte og nem at navigere rundt på. På forsiden ser man fem hovedkategorier:\nHer kan man også finde en række underkategorier, som gør det nemmere at spore sig ind på det, man leder efter.\nKlikker man på kategorien “Mærker", ser man en samlet oversigt over alle brands, der føres hos Stylepit. Virksomheden har et stort udvalg, og her man kan finde både de store, kendte og internationale brands, men også de mindre, skandinaviske mærker, eksempelvis:\nDer er mulighed for at følge Stylepit på de sociale medier. Onlinebutikken har profiler på både Instagram og Facebook, hvor de har flere tusinde “likes” og følgere. Her kan man næsten dagligt følge med i billeder og nyheder, tips om gode og smarte køb samt tilbud og rabatter. Derudover er de sociale medier selvfølgelig også et oplagt valg, hvis man gerne vil finde inspiration til sin stil og sine næste indkøb.\nHos Stylepit kan man betale sine varer med:\nNår man bestiller varer hos Stylepit, bliver varerne afsendt senest 24 timer senere. Varerne sendes med PostNord eller GLS, og alle bestillinger bliver leveret til en pakkestation, som kunden selv vælger. Vil man have pakken leveret direkte til sin hjemmeadresse, koster det yderligere 49 kroner. Fragten er gratis ved køb for over 299 kroner. Ved køb under 299 kroner koster fragten 39 kroner.\nSkulle det ske, at man fortryder sit køb hos Stylepit, kan man sende sine varer tilbage senest 30 dage efter modtagelse. Som udgangspunkt er returportoen altid betalt af Stylepit, så det er gratis at sende sine varer tilbage, og på den måde kan man trygt bestille, også hvis noget ikke “sidder lige i skabet”. Når man sender varerne tilbage, skal de selvfølgelig være i samme stand, som da man modtog dem.\nHar man spørgsmål omkring sortimentet eller bestillingsprocessen på Stylepit, bør man som udgangspunkt først klikke sig igennem Stylepits “hjælp"-funktion, som man finder nederst på forsiden. Hvis man ikke finder sit svar her, kan man i stedet kontakte Stylepit på telefon 59207075. Kundeservice har åbent mandag til torsdag fra klokken 9-15 og klokken 9-14 om fredagen. Derudover kan man også sende Stylepit en e-mail på kundeservice@stylepit.dk, der bliver besvaret inden for 24 timer.\nLæg ud med at finde en rabatkode til Stylepit her hos Rabathelten. Husk at læse betingelserne for brug af koden, inden du går videre.\nKopier koden, og fortsæt til Stylepits hjemmeside.\nSå skal du i gang med at shoppe. Find de varer, du gerne vil have, og læg dem i kurven.\nBagefter skal du klikke på det lille ikon med indløbsposen øverst til højre. Det sender dig videre i bestillingsprocessen.\nPå næste side kan du se et overblik over din bestilling med prisen til højre. Lige nedenunder den skal du indtaste din rabatkode (se billedet). Bagefter skal du klikke på “Gå til kassen”.\nLog på med din brugerprofil, eller opret en ny, hvis du ikke har en.\nNu kommer du til tre sider, hvor du skal vælge henholdsvis leveringsadresse, fragtmetode samt betalingsform. Tjek til sidst, at alt er i orden med din bestilling, og klik herefter på “Betal”.\nSådan! Din bestilling hos Stylepit er færdig, og nu skal du bare glæde dig til, at dine varer dukker op. Vi håber, du bliver glad for dit køb - på gensyn hos Rabathelten!\nOfte stillede spørgsmål om Stylepit\n💸 Hvilke Stylepit rabatkoder kan jeg spare penge med i maj 2022?\nNetop nu kan du spare penge med følgende Stylepit rabatkoder og tilbud:\n100 kr rabat ved tilmelding af nyhedsbrevet hos Stylepit\n💶 Hvor mange Stylepit rabatkoder og tilbud er aktuelle i øjeblikket?\nI øjeblikket findes der 2 Rabatkoder & 2 Tilbud fra stylepit.dk, som du kan benytte og spare penge med i maj. Alle rabatkoder og tilbud er testet og verificeret af vores medarbejdere.\n💌 Hvordan kan jeg kontakte Stylepits kundeservice?\nKundeservice hos Stylepit kan kontaktes via telefon på + 45 59 20 70 75 og via e-mail kundeservice@stylepit.dk.\nAdressen til Stylepit er følgende:\n💳 Hvilke betalingsmetoder kan benyttes hos Stylepit?\nHos Stylepit kan du nemt og enkelt betale med Faktura, PayPal, Pengeoverførsel, Delbetaling, MobilePay, Klarna, Dankort, VISA Dankort, VISA Electron, MasterCard, Maestro og Diners Club.\n🛍 Hvordan sender Stylepit bestillingerne?\nStylepit sender bestillingerne i samarbejde med PostNord og GLS.\n🌐 Findes Stylepit på de sociale medier?\nJa, du finder Stylepit på Facebook og Instagram.\nZalando 1 Rabatkode & 3 Tilbud\nASOS 2 Rabatkoder & 1 Tilbud\nNelly 1 Rabatkode & 2 Tilbud\nDeichmann 3 Rabatkoder & 2 Tilbud\nJD Sports 2 Rabatkoder & 4 Tilbud\nLightInTheBox 1 Rabatkode & 3 Tilbud\nBianco 1 Rabatkode & 2 Tilbud\nSarenza 1 Rabatkode & 2 Tilbud\nAndPants 1 Rabatkode & 2 Tilbud\nBjörn Borg 2 Rabatkoder & 2 Tilbud\nSmartBuyGlasses 9 Rabatkoder & 0 Tilbud\nROMWE 3 Rabatkoder & 2 Tilbud\nDressinn 3 Rabatkoder & 2 Tilbud\nAccessorize 2 Rabatkoder & 2 Tilbud\nStayhard 2 Rabatkoder & 2 Tilbud\nBambox.dk 2 Rabatkoder & 2 Tilbud\nDu er her: Rabathelten.dk Mode & Accessoires Stylepit rabatkode Om os Hjælp Vilkår og betingelser Kontakt os / Imprint


Studere & læse\nDu er her: AU Library Studere & læse\nStudie- & læsepladser\nVi har mange læsepladser placeret rundt om på de forskellige biblioteker. Find en læseplads på dit favoritbibliotek.\nEr til dig, der har brug for arbejdsro. På nogle stillepladser er PC ikke tilladt. Læs mere om, hvor du finder stillepladser og hvordan retningslinjerne er.\nHer får din arbejdsgruppe sit eget lokale. Denne type studiepladser er reserveret til gruppearbejde og kan ikke benyttes af enkeltstuderende. Alle grupperum har adgang til storskærm eller projektor.\nSe studie- & læsepladser\nSpecialepladsen er din personlige arbejdsplads i specialeperioden. Der gælder særlige retningslinjer for specialepladserne. Som specialestuderende tilknyttet Arts eller BSS kan du søge om en specialeplads.\nTrænger du til en pause fra dine studier og har brug for et sted at spise din mad eller et roligt hjørne til at samle tankerne med en kop kaffe, så tilbyder AU Library adgang til køkkenfaciliteter, kaffeautomater og caféområder.\nVil du gerne have mulighed for at kunne komme ind på biblioteket efter lukketid? Som studerende kan du få døgnadgang til bygninger på AU, hvis du har et tilhørsforhold til lokationen. Det er dit studiekort, der er nøglekort til bygningerne, og det skal aktiveres for at fungere som nøglekort.\nSe hvor der er døgnadgang\nAU Library har 11 forskellige biblioteker, som frit kan benyttes af studerende og ansatte på Aarhus Universitet. Hvert bibliotek tilbyder forskellige muligheder for at fordybe dig i dit studie, og flere steder giver mulighed for at bruge bibliotekets faciliteter alle døgnets timer.\nDu kan se alle åbningstiderne på de enkelte biblioteker, så du ved præcist i hvilket tidsrum det er muligt at benytte alle bibliotekernes tilbud.\nAU Library tilbyder mange forskellige faciliteter på vores biblioteker. Fx når du trænger til mad og drikke, et spil bordfodbold eller bare et roligt hjørne til at samle tankerne. Læs mere om de de mange faciliteter på AU Library.\nSe alle åbningstiderne


Easy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål fra Easy Camp med Prisgaranti\nEasy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nEasy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål Produktfakta\nVarenavn: Easy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål\nVare ID: 5709388032744\nEasy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål fra Easy Camp\nEasy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål står på manges ønskeliste i cykelsporten. Tilbehør til telte er nok en af de bedst sælgende kategorier i shoppen. Cykelpartner er nok Danmarks mest populære online shop, når der skal købescykeludstyr. Produktet du ser på her har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Når du jagter cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber denne vare, det er et godt produkt og kvaliteten er i orden. Husk også at der er prisgaranti på Easy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål fra det populære mærke Easy Camp, som du har set i cykelsportens verden. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Væsken du indtager under cyklingen kan være smagen af blåbær gennem energidrik.\nEasy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i vores varekategori Tilbehør til telte. Du får oven i købet hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Easy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål hos onlineshoppen Cykelpartner, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du helt sikkert finde noget du kan li, deriblandt også denne vare. Når der handles i webshop er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøb Easy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål allerede i dag til kun kr. 59.00 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nEasy Camp U-Steel Peg - Pløkker - 10 stk - Stål er populær for cyklister\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, begunstiges du af bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan endda gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. En anden ting du også slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Kulturministeriet støtter nordsjællandsk kulturprojekt med 1.8 mio. kr. – KATTEGAT.NU\nAlle børn og unge skal have lige mulighed for at nyde godt af musik- og kulturskolernes tilbud. Det vil Halsnæs, Hillerød, Helsingør og Gribskov Kommune sikre med projektet ”Giv Scenen Fri”, som Kulturministeriet netop har støttet med 1.800.000 kr.\nMusik- og kulturskolerne i Nordsjælland har masser af tilbud til børn og unge. Desværre er der mange, der aldrig nyder godt af tilbuddene, da de bor for langt væk, ikke kender til musik- og kulturskolerne eller ikke har råd.\nDet skal projektet Giv Scenen Fri lave om på. Bag det tværkommunale projekt står Halsnæs, Hillerød, Helsingør og Gribskov Kommune, der har søgt Kulturministeriets pulje Grib Engagementet. Projektet er netop blevet støttet af Kulturministeriet med 1.800.000 kr.\nInitiativtager bag projektet: ”Vi er stolte af at overlade scenelyset til børn og unge”\nÉn af projektets initiativtagere er Lars Lundgaard Jensen, som er leder på Kulturskolen Gribskov. Han forklarer, at projektets formål er at skabe stærke fællesskaber mellem børn og unge:\n”Vi er stolte over, at Kulturministeriet har valgt at støtte netop vores projekt. Med projektet skal vi løse de udfordringer, der gør, at børn og unge ikke deltager eller falder fra kulturtilbuddene.”\nIfølge Lars Lundgaard Jensen skal spotlyset flyttes væk fra de traditionelle tilbud og over på deltagerne:\n”Vi vil flytte kulturtilbuddene ud af kulturskolerne og tættere på børnene, så flere kan deltage. Og så vil vi have fokus på, at de unge selv sætter dagsordenen i undervisningen – for medbestemmelse betyder, at de unge får en vedvarende interesse,” fortæller han.\nTiltrængt støtte i en corona-tid\n”Jeg synes, at det er en fantastisk nyhed – både at vi har modtaget støtte, og at Gribskov Kommune er med som initiativtager i det tværkommunale projekt.”\nPia Foght ser initiativet som særligt vigtigt i en tid, hvor corona har begrænset mulighederne:\n”Projektet er en måde at skabe fællesskab blandt børn og unge, som normalt ikke har mulighed for at deltage i kulturtilbud. Det er der i den grad behov for, særligt når vi ser, hvor mange der har oplevet ensomhed som følge af corona.”\nDet handler om at tænke på tværs\nIdéen om fællesskab og samarbejde er bærende for projektet. Både mellem børn og unge og de mange aktører, der medvirker i projektet. Det understreger Helle Blomsterberg, der er næstformand i udvalg for Kultur, Idræt og Forebyggelse:\n”Det er tanken, at der skal samarbejdes mellem de fire musik- og kulturskoler i Halsnæs, Hillerød og Helsingør og Gribskov, men også med ungdomsskoler, biblioteker, spillesteder, billedskoler – med mere.\nDermed sikrer vi også, at vi når ud til så mange børn og unge som muligt,” afslutter hun.\n• Puljen hedder Grib Engagementet\n• Kulturministeriet har modtaget 33 ansøgninger med et samlet budget på 50,3 mio. kr. Der var 18,7 mio. kr. i puljen og heraf modtager ”Giv scenen fri” 1.800.000 kr.\n• Kommunerne skal samlet lægge 25% i egenfinansiering,\n• Projektet er indtil videre en forsøgsmodel, som løber frem til 31 december 2022 med intention om at kunne fortsætte efter forsøgsperioden.


Jamaica Kincaid: Annie John & Lucy ⋆ Skriv for livet\nOn 17. maj 2021 17. maj 2021 By Louise H. A. TrankjærIn Anmeldelser, Bøger, Litteratur\n“The way I became a writer was that my mother wrote my life for me and told it to me.”\nJamaica Kincaids to fantastiske romaner Annie John og Lucy er her blevet genudgivet. De to romaner minder om hinanden i deres behandling af emnet mor/datter og det at være en ung pige, der skal finde sig selv på et sted og i en identitet, som er uønsket. Kincaid skriver livet indefra og gør det mærkbart. Det er det uperfekte menneske, det ægte menneske, men også mennesket uden stræben efter perfektion, og det kan godt gøre ondt, når man læser det.\nVærker omhandler det nye liv, der vokser frem i en pige, der bliver til en ung kvinde, samtidig omhandler det kolonitiden, det at være underlagt en andens magt, det handler om fremmedgørelse, søgen efter identitet, frigørelse, oprør, lyset mod mørket i et menneskehjerte og et liv uden noget bestemt mål andet end frihed, uden helt at vide, hvad det er frihed fra?\nKincaid skriver dybt og sanseligt, og det er umuligt ikke at blive viklet ind i det, hun skriver. Samtidig indeholder det en styrke og et liv, der tager pusten fra sin læser. Der er så meget mennesker bag ordene, at det bliver en fysisk oplevelse at læse værkerne. Det er intet under, hvis hun ender med nobelprisen.\nAnmeldelseAnnie JohnC&KJamaica KincaidLucyPolitikens Forlag


Agenda - Nyuddannede på dagpenge får gevinst på over 8.000 kroner\nNyuddannede på dagpenge får gevinst på over 8.000 kroner\nFor mange nyuddannede er der over 8.000 kr. i gevinst ved at gå direkte fra studie til dagpenge, viser nye beregninger. En høj dimittendsats kan stå i vejen for, om man kommer i arbejde efter endt studie, vurderer to tænketanke.\nDer kan være gode penge i at gå direkte fra SU til dagpenge, når man er færdiguddannet.\nDet viser nye beregninger, Agenda har foretaget. Her fremgår det, at særligt studerende uden studiejobs har stor økonomisk gevinst ved at gå fra studie til de delvist offentligt finansierede dagpenge. Samme gør sig gældende med dagpengekommisionens nye forslag om at sænke dimittendsatsen fra 82 pct. til 78 pct.\nI dag vil en færdiguddannet få 8.787 kr. ekstra om måneden ved at gå direkte fra SU til dagpenge. Med dagpengekommisionens forslag om at sænke dimittendsatsen til 78 pct. vil gevinsten ligge på 8.073 kr. om måneden, viser beregningerne.\nIfølge en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd foretaget i 2013 havde 42,9 pct. af alle 44.000 kandidatstuderende intet arbejde ved siden af studiet. Det betød, at 18.876 studerende havde en gevinst på over 8.000 kroner ved at gå direkte på dagpenge efter endt studie.\nOgså for studerende med studiejob på 15 timer ugentligt er der ifølge Agendas beregninger gevinst at hente på dagpenge efter endt uddannelse. Med den nuværende sats forhøjes indkomsten med 1.350 kr. om måneden og med den foreslåede sats på 78 pct. giver dagpengene en gevinst på 636 kr. om måneden.\nHøj sats i vejen for jobsøgning\nI dagpengekommisionens nyligt offentliggjorte rapport vurderer man, at der er ”risiko for, at nogle nyuddannede slet ikke får fodfæste på arbejdsmarkedet, fordi ordningen er så gunstig, at den for nogle virker fastholdende og fjerner fokus på effektiv jobsøgning”.\nKommissionen hæfter sig også ved, at ”Danmark adskiller sig markant fra landene omkring os” ved at ”nyuddannede, uden at have arbejdet en eneste time, har ret til dagpenge”.\nI den borgerlig-liberale tænketank CEPOS er cheføkonom Mads Lundby Hansen ikke i tvivl om, at den relativt høje dimittendsats svækker tilskyndelsen til at søge arbejde.\n”Mange ledige på dimittendsats er villige til at vente lidt længere på drømmejobbet, og vil f.eks. ikke være så interesserede i at flytte efter job, når de lever for en overførselsindkomst, der er væsentlig højere end den SU-sats, de i forvejen har indrettet deres tilværelse efter. Derfor medvirker den høje dimittendsats til at forlænge ledighedsperioden, fra en person har afsluttet studiet, til han eller hun får job,” siger han.\nHan mener, at dagpengekommissionens forslag om at sænke dimittendsatsen fra 82 pct. af de maksimale dagpenge til 78 pct. er alt for uambitiøs.\n”Den bør sænkes langt mere. Selv hvis man sænker den til 8.000 kr. om måneden vil det stadig være ca. 30 procent mere end SU-satsen. En sådan sænkning vil efter vores beregninger øge arbejdsstyrken med 2.600 personer,” siger han.\nKommission: Sænk dagpengene til 50 pct.\nArbejdsmarkedskommissionen, der blev nedsat af VK-regeringen i 2007, bakker Mads Lundby Hansen op. Kommissionen analyserede dimittendordningen og skrev i sin afsluttende rapport:\n”Hensigten med dimittendordningen er at give nyuddannede et indkomstgrundlag under jobsøgningen. Muligheden bidrager imidlertid også til at fastholde nogle i ledighed, idet retten til dagpenge gør det muligt at søge i meget lang tid efter ønskejobbet.”\nArbejdsmarkedskommissionen anbefalede derfor allerede i sin delrapport fra 2008, at man nedsatte dimittendsatsen fra 82 pct. til 50 pct. af de maksimale dagpenge efter et halvt års ledighed.\nMange oplever stor indkomstfremgang\nKristian Thor Jakobsen, forskningschef i Kraka, deler arbejdsmarkedskommissionens vurdering:\n”Der er en helt klar indkomstfremgang - særligt for den del, der ikke har haft studiejob og kommer direkte fra SU,” siger han.\nHan peger på, at dimittendsatsen også har det formål at sikre et lønmatch mellem dagpenge og det job, de er kvalificeret til, så færdiguddannede ikke unødigt tager job de er overkvalificeret til. Alligevel mener han, at det er værd at kigge på om dagpengesatsen for nyuddannede er skruet rigtig sammen.\n”Det er helt klart relevant at spørge, om den høje dimittendsats giver de rette tilskyndelser til at finde job hurtigt.”\nI 2013 udgjorde udgifter til dimittendsatserne ifølge dagpengekommissionens beregninger knap tre mia. kroner svarende til 15 procent af de samlede udgifter til dagpengesystemet.\nDer er taget udgangspunkt i en person uden børn, som modtager SU som udeboende. For personer med studiejob er der set på den gennemsnitlige løn pr. måned. Lønnen er sat til 120,44 kr. i timen, hvilket svarer til løntrin 1 for studerende i staten jf. ”Nyt lønsystem i det offentlige.” Alle tal er før skat.\nDet er lagt til grund, at personen i gennemsnit arbejder 15 timer om ugen, og at personen afholder 5 ugers ferie om året. Derudover er der indregnet feriegodtgørelse på 12,5 pct., AM-bidrag af løn og feriegodtgørelse på 8 pct. og beskæftigelsesfradraget. Skatteværdien af beskæftigelsesfradraget – som er 8,05 pct. i 2015 – er der regnet med en skattesats på 28,9 pct., som er summen af sundhedsbidraget på 4 pct. og den gennemsnitlige kommunale skatteprocent på 24,9 pct. Dermed bliver skatteværdien af beskæftigelsesfradraget 1,6 pct.\nDer er ikke taget højde for pension for personen i studiejob.


Kokkeelev til Rosé Rosé - Praktik og job\nKokkeelev til Rosé Rosé –Bistro og Bar\nRosé Rosé er en klassik dansk-fransk bistro, som åbnede september 2020. Vi serverer både franske klassikere og smørrebrød til frokost og franske bistroretter til aften. Vi laver alt fra bunden som ordentligt håndværk og kortet skifter med sæsonerne.\nVi bor i Hellerup og har et kvalitetsbevidst publikum, som har taget rigtig godt imod os, så vi kører med fuld restaurant både til frokost og aften ugen rundt. Vi udvider derfor nu og har brug for dig til at indgå i et team af dygtige, faglærte kokke.\nVi tager det meget seriøst at oplære elever. Vores ambition er, at vores elever skal blive blandt de bedste på deres årgang. Så du er et godt match hos os, hvis du er ambitiøs og seriøs omkring din uddannelse.\nDu har erfaring med at arbejde i et professionelt køkken.\nDu har et positivt sind og er en god kollega.\nDu går op i at gøre tingene ordentligt og serverer kun det bedste for kunderne.\nDygtige og fagligt stolte kolleger – det gælder både dine læremestre i køkkenet og tjenerstaben.\nEt team fyldt med god energi.\nVi ønsker, at du starter snarest muligt i forhold til hvad der passer dig og din uddannelse.\nInteresseret? Send et par linjer om dig selv i en mail og noter, hvad du har af erhvervserfaring og køkkenerfaring. Send mailen til job@roserosebistro.dk og skriv ”Kokkeelev” i emnefeltet.\nHar du spørgsmål inden du sender ansøgningen, kan du ringe til Kenneth (Køkkenchef) på 71505651