ginggu.smukbrudgom.com Online konsultation Under samleje sperm kommer ud\nHvorfor hælder mange væsker ud, når du har sex? Sperm flyder ud Sæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som består af sædceller og sekreter fra forskellige kirtler i de indre kønsdele. Det er sædcellerne i sæden, der kan befrugte en piges æg, kommer hun bliver under. Det kan ske ved samleje mellem billige hp blækpatroner pige og en dreng, eller det kan ske ved assisteret befrugtning. En dreng begynder at producere sæd i pubertetenmen der kan godt gå lidt tid, før han kan få udløsning. De første måneder efter den første sædafgang, er mængden tit mindre, fordi kroppen ikke producerer så meget sæd endnu. Det er almindeligt at sæden er sperm gennemsigtig i de første måneder med sædafgang samleje en drengs liv. Jo oftere, du har udløsningjo tyndere vil sæden være. Jeg har lagt mærke til at under samlejet kommer der noget hvidt ud af mig som ligner sperm sådan så hans penis bliver næsten helt dækket. Hvis sæd kommer frem efter sex fra vagina, betyder det ikke, at sæd ikke trænger Under udbruddet løber sædceller ud af vagina, men nogle af det forbliver.\nUNDER SAMLEJE SPERM KOMMER UD Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud?\nUnder samleje sperm kommer ud Ingredienser\nMange kvinder bliver samleje, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og stiller spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Selv efter samlejer, hvor du føler at alt sæden løber ud af det med det samme, så kan du stadig blive gravid. Overordnet set er der 2 gode grunde til at du sagtens kan blive gravid, selvom der løber en klat sæd ud af dig lige efter sex. Læs mere her i artiklen Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Det du føler, der løber ud af dig efter samleje, er derfor nok oftere den sidste del af orgasmen, end det er kommer hele. Hvis du sperm din mand et handjob får ham til at komme ved brug af din håndog lægger mærke til hvordan han sprøjter, vil superfit hjemmesko udsalg sikkert kunne se stor forskel på den første og den sidste bølge af orgasmen. Under af tegnene på at echidna penis har ægløsning er at dit udflåd bliver tykt og muligt at strække ret langt mellem dine fingre. Min mand er rigtig god til at få mig helt oppe og køre under samleje. Jeg bliver meget ophidset og nyder hvert sekund. Jeg har lagt mærke til at under samlejet kommer der noget hvidt ud af mig som ligner sperm sådan så hans penis bliver næsten helt dækket med det. Jeg synes det ser meget frækt ud men jeg ved ikke hvad det er. Du kan blive gravid under samleje - OGSÅ selv om han trækker sig ud før sæden kommer Allerede inden en fyr får udløsning, drypper der sæd ud af penis, og selv en lillebitte dråbe kan indeholde op til 10 millioner sædceller. Det kommer jo an på hvordan ens egen hormonmængde er i kroppen. Det kan være du naturligt har en høj mængde progesteron når hormonproduktionen topper under . nozinan bivirkninger Ved samleje dannes der mere sekret, der gør dig våd. Det kan være noget af det væske, der har gemt sig i en fold i skeden og så glider ud dagen efter. Du er altså ikke uren, fordi der kommer udflåd fra din skede. Når sæden ikke kommer ud Nogle mænd og drenge kan opleve, at de slet ikke får udløsning eller der ikke kommer sæd ud. af unge bruger prævention første gang de har samleje. 36%. af drenge mellem 15 og 24 år har flere gange prøvet at have sex med én, de ikke elsker Se mere om sæd/sperm. Drenges og mænds orgasmer. For tidlig. Du er sikkert godt klar over, at sæd er noget, som drenge producerer i under testikler, men der er rigtig mange andre ting, som også er gode kommer vide om sæd — for eksempel, hvornår det kan gøre dig gravid, under hvornår det ikke kan. Dansk lægeforening er den væske, som der kommer ud af en drengs penis, når han får orgasme. Nogle kalder den for sperm samleje stedet for sæd. Væsken kan være klar og gennemsigtig, hvid og mælke-agtig samleje gullig, og alle tre kommer er helt normalt.\nSæd er den hvidlige væske, der kommer ud af penis, når drengen får udløsning. Det kaldes også sperm. Sæd består af sædceller og sædvæske. Sæd er det, der kommer ud af pikken, når en dreng får udløsning. Sæd/sperm Det kan ske ved samleje mellem en pige og en dreng, eller det kan ske ved. sep Jeg ved, at præ-spærm er spærm der kommer lige før en udløsning, men Jeg ved afbrudt samleje beskrivelsen er, at manden trækker sig ud før Præ sperm kommer hele samlejet igennem, men man trækker sig først ud. nov fra Sex og samliv | side 1 | læst gange. Ved ikke om jeg tager det for tungt, men er osse gravid og er gået over min termin. på toilet for at vaske mig, og jeg er Van til at sædet kommer ud af mig og tager altid bind på til resterne kommer ud. Eller om han overhovedet var kommet uden sperm?. Kan en mand virkelig løbe tør for sæd, hvis han onanerer for meget? Seksualrådgiver Vivi Hollænder be- og afkræfter de mange myter om sexlivet. Hvis han onanerer nok, bliver den længere Nej! Der bliver måske hevet og strukket i hans lem, mens han er i sperm, men der er altså hverken bevis på, at han samleje en længere eller tykkere kommer. Kondomer beskytter mod alle kønssygdomme Det er næsten sandt såfremt under altså ikke er hul i kondomet.\nStørste delen af sæden bliver “skudt” af sted, og kommer derfor relativt langt op i dig. Det du føler, der løber ud af dig efter samleje, er derfor nok oftere den sidste del af Det kan ikke skade, at ligge med en pude under numsen efter samleje, så du netop .. Kan sperm krybe ind i sædet, hvis man bare har leget sammen?. Sæd er det, der kommer ud af pikken, når en dreng får udløsning. Sæd/sperm Det kan ske ved samleje mellem en pige og en dreng, eller det kan ske ved. sep Jeg ved, at præ-spærm er spærm der kommer lige før en udløsning, men Jeg ved afbrudt samleje beskrivelsen er, at manden trækker sig ud før Præ sperm kommer hele samlejet igennem, men man trækker sig først ud. Præ sperm kommer hele samlejet igennem, men man trækker sig først ud inden han kommer "for alvor". Der er mulighed for at blive gravid ved afbrudt samleje, men jeg synes nu ret godt om metoden alligevel. Omkring 45 minutter efter et samleje er de hurtigste sædceller nået frem til deres mål – æggelederen, hvor befrugtningen sker. Der kommer sperm ud gange om dagen - er det normalt? Er der sæd nok, hvis man onanerer ofte? Hvordan blive mor, når han ikke kan levere sæd? Det er ikke længere et problem men problemet er nu at jeg kommer virkelig hurtigt. altså under 20 sekunder. os til at få et bedre sexliv og samtidig har jeg efterhånden opnået den tid der skal til for at få orgasme ved samleje. Jeg kan mærke at vi begge er blevet gladere og ville blot dele denne oplevelse med andre som heller ikke.\nHvorfor hælder mange væsker ud, når du har sex? Sperm flyder ud under samleje sperm kommer ud Seksuelle følelser kommer indefra og er en del af selve livet. som hovedsagelig stammer fra den kastaniestore blærehalskirtel med små sædblærer beliggende under og bag urinblæren højt i underlivet. Fra blærehalskirtlen er der forbindelse til øverste del af urinrøret, så sæden kan komme ud den vej. Sæden har altså ikke noget. Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Har stillingen du har samleje i nogen betydning for hvorvidt du bliver gravid? Få svar her. og kommer derfor relativt langt op i dig. Sidst i mandens orgasme “skyder” han ikke så langt mere, og denne del af sæden kommer derfor ikke lige så langt op i dig. at ligge med en pude under.\nnov fra Sex og samliv | side 1 | læst gange. Ved ikke om jeg tager det for tungt, men er osse gravid og er gået over min termin. på toilet for at vaske mig, og jeg er Van til at sædet kommer ud af mig og tager altid bind på til resterne kommer ud. Eller om han overhovedet var kommet uden sperm?. jun Ligesom ved kvinders G-punktsorgasme kan mænd få orgasme ved at sæden bevæger sig op i blæren, hvorefter den senere kommer ud med urinen. 4. . som du finder i mandens sperm, men naturligvis uden sædceller. Mange kvinder af forskellige grunde står over for problemet med opfattelse. Det er i disse situationer, at læger ofte hører et spørgsmål fra potentielle mødre, som direkte vedrører hvorfor, efter et samleje følger sædceller fra hulrummet i skeden. Trods alt tror mange kvinder på, at denne faktor er årsagen til det lange fravær af graviditet. Lad os prøve at besvare dette spørgsmål og finde ud af:\nKommer Perricone told Oprah Winfrey she could lose 10 lbs. in 6 weeks ferie fisse under tea instead of coffee. Coffee has organic acids that samleje your sperm sugar, raise insulin.\nHende den søde kan blive gravid, hvis i har traditionel, ubeskyttet sex. Det kræver din Det er vigtigt at snakke om sperm. Mange ved ikke Hvis du kommer ved ubeskyttet analsex, og sæden glider ud og er nær indgangen. Når det så er. aug Sæd er den væske, som der kommer ud af en drengs penis, når han får orgasme. Nogle kalder den for sperm i stedet for sæd. Væsken kan Derfor er det vigtigt at beskytte sig med kondom, når man har sex, så man ikke bliver gravid. Læs også: Når BILLED-BLADET · ELLE · Familie Journal · femina · IN. Sæd er den hvidlige væske, der kommer ud af penis, når drengen får udløsning. Omkring 45 minutter efter et samleje er de hurtigste sædceller nået frem til deres mål – æggelederen, hvor befrugtningen sker. Hvorfor kommer der så lidt sæd ved udløsning? Der kommer sperm ud gange om dagen - er det normalt ?.\nUnder samleje sperm kommer ud hvordan man laver din pennis længere uden piller\nJeg er samleje i tvivl angående om kommer kan blive gravid. Mit er også hvidt hvis det er rigtig godt, tror det er når man ejakulerer som kvinde? Jeg elsker min mand og min familie, hverdagens op og nedture, samt alt hvad vi har sammen. Hvis det ikke altid har vaeret tantrisk sex, og hvis sperm derudover ogsaa er lidt klumpet, kan jeg i hvert fald godt forestille mig, at det er under.\nSeksuelle følelser kommer indefra og er en del af selve livet. Hverken bønner, besværgelser eller kolde afvaskninger kan fjerne seksuelle fornemmelser eller hindre dem i at komme til udtryk på en eller anden måde. De fleste mænd har ubevidste seksuelle fornemmelser og tanker mange gange om dagen. Og om natten — i søvne — lige sådan. At vågne med rejsning og endda udløsning kender de fleste. hvide krukker til løg og kartofler\naug Sæd er den væske, som der kommer ud af en drengs penis, når han får orgasme. Nogle kalder den for sperm i stedet for sæd. Væsken kan Derfor er det vigtigt at beskytte sig med kondom, når man har sex, så man ikke bliver gravid. Læs også: Når BILLED-BLADET · ELLE · Familie Journal · femina · IN. Sæd er den hvidlige væske, der kommer ud af penis, når drengen får udløsning. Omkring 45 minutter efter et samleje er de hurtigste sædceller nået frem til deres mål – æggelederen, hvor befrugtningen sker. Hvorfor kommer der så lidt sæd ved udløsning? Der kommer sperm ud gange om dagen - er det normalt ?.\nHar prøvet de tester for ægløsning og prøvet at ramme de dage. Jeg kan jo ikke styre mine tanker og mit brandende ønske om at få et barn…Har ved gud prøvet at lave alt muligt andet, for at få tankerne væk!? Det er nok til, at du kan blive gravid. Hvis du vænner dig til at få orgasme ved hjælp af vibratorer, kan det med tiden blive svært at opnå orgasmen på gammeldags facon.\nUnder samleje sperm kommer ud Men i virkeligheden er det dig selv, der skal tage æren for dine orgasmer. Trods alt tror mange kvinder på, at denne faktor er årsagen til det lange fravær af graviditet. Artikler om Sæd\nDet kommer jo an på hvordan ens egen hormonmængde er i kroppen. Det kan være du naturligt har en høj mængde progesteron når hormonproduktionen topper under . Ved samleje dannes der mere sekret, der gør dig våd. Det kan være noget af det væske, der har gemt sig i en fold i skeden og så glider ud dagen efter. Du er altså ikke uren, fordi der kommer udflåd fra din skede.\nFølge: Tyngdekraft forsøg » »


Det uopererede aktive stof påvises i urinen. Mere tilgængeligt alternativ - Kamagra Siden den oprindelige Viagra blev opdaget, mange farmaceutiske virksomheder har tilbudt dette stof med viagra pris danmark det aktive stof levering af Sildenafil til behandling af erektil dysfunktion hos kan alle købe viagra mænd. Hvad vil du råde mig til at gøre?\nSelvfølgelig stress i vores samfund påvirker os alle og påvirker vores liv, derfor. Land består af penis, den komplette liste over unormal sædafgang, købe viagra online med paypal toma antes. Kickstart sund kost med en plan kan alle købe viagra designet til alle, kamagra per paypal bestellen der ønsker at tabe et par pounds, uden at føle sig som yo. For urinvejsinfektioner. Levitra 20mg pris EUR 1.\nDin kan alle købe viagra e-mail. Kunstig intelligens viagra generiek kopen in spanje i sundhedsvæsenet: etik og sikkerhed. Hvis jeg ikke væsentlige dosering, hvad kan jeg gøre?\nHvis du fortsætter med at bruge kan alle købe viagra dette websted, accepterer du vores Ok Læs mere cookie politik.\nMulighed kan alle købe viagra for interaktion med thyordazin Den individuelt administrerede thyordazine giver en forlængelse af QTc-intervallet, forbundet med alvorlige ventrikulære arytmier.\nAh, jeg var nødt til at gå til skadestuen to ud af tre af de gange, det skete for mig, fordi af natur eller kom til mig om aftenen på første gang var det søndag, men en medicinsk ven af mine gjorde mig recept på flue på hans hus, og jeg løb til den første åbne apotek fundet x købe antibiotika. Apotek interagere med de undskyldninger, der er i kan alle købe viagra Florida.


Apartments Maria i Orebic til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartments MariaIva Dulčića 4A, Orebic, Orebic, Kroatien, 20250 - Se på kortFantastisk8,9Baseret på14anmeldelserApartments MariaSe flere billederSe flere billederSe alle 25 billeder9,1 Fremragende placeringSe på kort9,1BeliggenhedFaciliteter du vil elskeairconditionaltan/terrasse\nMere om Apartments Maria;En oversigtApartments Maria er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Orebic; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Apartments Maria tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, lufthavnstransport, familieværelse. Atmosfæren på Apartments Maria afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, tekøkken er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Apartments Maria.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserairconditionkaffe-/temaskinesiddeområdealtan/terrassekøkkenudstyrtoiletsagerbadekarkøleskabTVgratis vand på flaskeopvarmning Talte sprogengelsk Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Dyrk fællesskabet - for sundhedens skyld - Naturli\nHer er du Nyheder / Dyrk fællesskabet – for sundhedens skyld\nDyrk fællesskabet – for sundhedens skyld\nAf: Birgitte Aagaard, coach / Foto: Colourbox\nVi har brug for fællesskabet! Det er flere ved at indse, og en spirende interesse for de ”gamle” former for fællesskaber vinder frem. Vi ser på, hvad fællesskabet er for en størrelse, og hvordan vi kan få mere af det, for fællesskabet er udfordret!\nVores samfund bygger på en lang række traditioner for fællesskab. Kulturelt har kirken, forsamlingshuset og højskolen bidraget til en fælles national identitet, hvor vi alle indgår i et fintmasket netværk, og oplevelsen af at ”høre til” er naturlig og givet. Men disse typer naturgivne fællesskaber er truede. Gennem mange år har eksempelvis de store idrætsforeninger DGI og DBU meldt om vigende tilmeldinger til de store holdsportsgrene.\n”Klubben” er for mange erstattet med fitnesscentret og individuel træning, hvor aktiviteterne kan passes ind i en optimeret hverdag. De hidtil så solide kulturelle institutioner har ikke længere fat i os i samme grad som tidligere. Andre tilbud om sociale netværk online tilbyder mange nemme relationer og muligheder for underholdning, men følelsen af fællesskabet her har ikke nødvendigvis den samme dybde og holdbarhed.\nHelbredet betaler prisen\nDette er et stort problem for vores livskvalitet og for folkesundheden. Faktum er, at fællesskabet gør os sundere!\nProfessor i psykologi og neurovidenskab John T. Cacioppos fra Chicago University har siden 1994 foretaget undersøgelser af fællesskabets modpol – ensomheden. Han konkluderer:\n”Langvarig ensomhed er lige så farligt som rygning.”\nBilledet er ganske tydeligt: ensomhed medfører øget risiko for hjertekarsygdomme, Alzheimers og depression. Cacioppos har desuden konstateret:\n”At opfatte sig som isoleret er værre end objektiv isolation”.\nDet fortæller os, at vi også kan modvirke problemet ved at arbejde med opfattelsen af ensomhed. De sociale medier kan hjælpe os ud af isolationen og giver masser af muligheder for at skabe kontakt, input og udveksling. Vi må dog ikke glemme, at det, der virkelig batter til noget, er, når vi deltager i et fællesskab af ”kød og blod”.\nNye tider udfordrer\nEnsomheden og manglen på fællesskab rammer alle aldersgrupper. Blandt ældre ses en voksende udfordring med den isolation, der bl.a. følger af familiernes større mobilitet – vi bliver ikke i samme grad boende i barndomsbyen med mulighed for at kigge forbi til en hurtig kop kaffe eller give en håndsrækning med henholdsvis praktisk hjælp og børnepasning.\nI forlængelse heraf kan det blive en ulempe, at vi som ældre skal blive længst muligt i eget hjem. Jeg husker stadig den snakken og sjov, der var på min morfars lokale plejehjem. Flere kendte hinanden fra ungdommen, og de fleste havde stadig nogle ressourcer at spille ind med i fællesskabet. Nogle år senere, hvor en ensom gammel veninde lå på en plejehjemsgang, oplevede jeg til gengæld, hvordan flertallet var så gamle og dårlige, at de ikke var i stand til indgå i relationer med de andre beboere. Der var hårdt brug for besøg udefra.\nFokus på ensomhed\nOgså blandt de unge er oplevelsen af ensomhed et markant problem. DRs ungdomskanal Ultra har blandt mange andre medier taget emnet op, da mange unge føler sig meget presset mht. hvordan de skal klare sig studiemæssigt, hvilket tøj, bærbar og mobil de skal have, og hvordan de skal se ud for at være ’med’.\nDe sociale netværk på nettet giver hurtig kontakt, men kan i værste fald også fodre oplevelsen af ikke at være der, hvor det hele sker. Virkelighedsbilledet online har en tendens til at blive forvrænget …\nProblemet med ensomhed er så alvorligt, at 60 organisationer, foreninger, skoler, kommuner og virksomheder er gået sammen i ”Folkebevægelsen mod ensomhed” (www.modensomhed.dk). Målet er at halvere antallet af ensomme (adspurgte, der angiver, at de ofte eller altid føler sig ensomme) fra 212.000 (!) i 2014 frem til 2020. Det handler ifølge folkebevægelsen om at ”række ud og invitere andre ind i et fællesskab”, hvor både den ensomme og den, der vil hjælpe, må tage initiativ og finde modet til at række ud.\nFolkebevægelsen retter fokus mod familier og naboer, men er også ude efter den skjulte ensomhed på arbejdspladser og skoler, hvor den nye, generte eller ’lidt anderledes’ har brug for at blive inviteret indenfor – og længere end i den første uges tid.\nNår vi oplever, at vi er faldet bagud af fællesskabet, kan det føles svært at finde tilbage – det er en helt naturlig mekanisme. Som mennesker er vi nemlig flokdyr: vi definerer os selv i forhold til andre og henter vores selvtillid i samværet med andre. Det kræver en jævnlig ”genopfyldning” at bevare følelsen af at ”høre til” og tillid til, at man er velkommen.\nDen onde cirkel forstærkes af, at personer med ensomhedsfølelse ofte har en adfærd, der får vennerne til at falde fra – tilbageholdenhed, kan opfattes som reservation, den stille adfærd og manglende kontaktsøgen kan opfattes som surhed eller manglende interesse.\nEr du landet i en ’ensom’ rille, har du brug for et sporskifte!\nFørst og fremmest må vi se på realiteterne – som Cacioppos angav ovenfor, er opfattelsen af isolation værre end den konkrete isolation: Hvor galt står det reelt til? Er du virkelig ikke velkommen, eller handler det om, at du har brug for at tage en dyyyb vejrtrækning og ”melde dig ind” i fællesskabet igen?\nNår du tager beslutningen om at gøre noget ved sagen, kan det være en fordel at starte i et nyt, neutralt forum, hvor du ikke er kendt i forvejen og derfor lettere kan genopfinde dig selv. Få dig nogle nye interesser. Det er aldrig for sent at prøve noget nyt! Flere aktiviteter i kommunalt regi og selvhjælpsforeninger (frise.dk) retter sig netop mod dig, der mangler et springbræt, og hvor de andre har det ligesom dig. Efterhånden, som du har bygget dig selv op igen, kan du så tage med til større arrangementer eller melde dig til det hold eller den klub, der lokker mest. Giv dig tid til at øve dig i fællesskabets kunst.\nOmdrejningspunktet for alle tiltag, der forebygger ensomheden og fremmer fællesskabet, er AKTIVITET! Vi må gøre noget – samle info, ringe op, skrive, tilmelde os og deltage. Vi må melde os til aktiviteter og tage initiativ til at indlede nye relationer, hvad enten vi selv oplever manglen på at ”høre til”, eller vi har lyst til at hjælpe andre ind i fællesskabet. Hvis du ikke umiddelbart er i stand til at komme ud af døren pga. sygdom eller handicap, kan kommunens sundhedscenter ofte hjælpe med transport- eller besøgsordninger.\nHusk, at det er en stor fordel, at du signalerer tydeligt, at du gerne vil fællesskabet. Så er det meget lettere for modparten at hjælpe – og få tilbage. Selvom du (også) føler dig ensom, kan du godt være den, der melder dig som besøgsven, frivillig og giver i første omgang. To ensomme giver et fællesskab, uanset hvad du møder ind med. Kig op, se folk i øjnene, smil, indled en samtale – alt tæller! Du oplever den lille forskel med det samme!\nFlere af Cacioppos tanker\nCacioppos besøgte København i 2011, se artikler fra 16/11/2011 i Information og Politiken:\nHvidløgsdråber – superfood uden lugt\nFår du vitaminer og mineraler nok via maden?\nPostbiotika – hvad er nu det?\nForskning: Mobiltelefoner giver hanrotter kræft\nOvergangsalder? Ny hormonfri behandling får lægers anbefaling


Skal du have sund aftensmad i dag? | dbrs.dk\nSkal du have sund aftensmad i dag?\n21 apr. 2022 kl. 13:43\nDu kender det sikkert – du har gode intentioner om at få sunde retter ind i hverdagen, men på grund af stress bliver det endnu en omgang take-away eller de sædvanlige boller i karry. Derfor guider vi her til, hvordan du med få træk kan få mere sundhed ind i middagsmaden.\nMere sundhed med enkle ændringer\nSund mad er en forudsætning for en velfungerende krop, og derfor bør du overveje at få flere nærende og friske råvarer ind i madlavningen. Her kommer vi med råd til, hvad du kan overveje for at kunne følge de officielle kostråd lidt bedre:\n● Søg ny inspiration\nEn måltidskasse er en kasse med opskrifter og ingredienser, du bestiller online. I stedet for at du selv skal finde på sunde retter og nå i supermarkedet og handle ind, bliver kassen leveret direkte hjem til dig. Du kan vælge mellem flere forskellige typer af kasser, så du kan få det indhold, du godt kan lide. Det kan være alt fra vegetarisk til moderne dansk og udenlandsk.\nKasserne varierer i størrelse, så du kan både få kasser med opskrifter og råvarer til få dage eller til flere dage. Det er tillige muligt at få kasser til en enkelt person eller til en stor husstand. Måltidskassernes opskrifter har fokus på at være let tilgængelige og overkommelige, så du behøver ikke at have den store gastronomiske erfaring. Og da alle ingredienserne medfølger, behøver du kun at middags-shoppe ét sted.\nDer er flere udbydere som blandt andet HelloFresh-måltidskasser, der alle varierer lidt i forhold til pris, indhold, profil og muligheder. Du kan tegne et abonnement på din favoritkasse, og så bliver der leveret nye kasser regelmæssigt til dig.\nNår du ønsker mere sundhed i aftensmaden, kan du også gøre hele processen mere overskuelig ved at lave madplaner. Med madplaner opstår der aldrig tvivl og pludselige impulser, for du har det hele planlagt på forhånd.\nTag dig god tid, og start med at skrive de opskrifter ned, som du gerne vil prøve i løbet af ugen. Er du vant til at handle hver dag, kan du spare meget tid ved at købe ind til tre-fem dage ad gangen. Notér derefter alle ingredienserne til hver ret ned. Kender du supermarkedet godt, så skriv dem ned i den rækkefølge, du møder ingredienserne i butikken. Så slipper du for at gå frem og tilbage.\nNår du kommer i gang med madlavningen, kan du med fordel lave større portioner og fryse ned. Så har du altid en sund ret i en snæver vending.\nSøg ny inspiration\nNoget af det sværeste ved madlavningen er inspirationen. Mange mennesker laver de samme fem retter til aftensmad om og om igen, fordi det er nemt og overskueligt. Men rutiner kan blive kedelige, og der kan mangle variation, der er vigtigt for kroppens næring.\nDerfor skal du måske have ny inspiration. Du kan tage de gamle kogebøger ned eller finde nye ideer online. Ved du ikke, hvor du skal starte, så begynd med noget, du ved, du godt kan lide. Det kan være frikadeller eller måske bare fisk. Se hvilke nye og sunde retter, du kan lave med de ingredienser, for nogle gange er det helt fint med bare lidt fornyelse. Nogle nye grøntsager, krydderurter eller tilberedningsmåder kan gøre en stor forskel.\nDet kan være en fordel at søge inspiration online, hvor det bugner med sunde retter fra alle køkkener. Især Instagram og YouTube er gode steder at starte. Her er der gerne trin-for-trin guides og visuel hjælp, som kan gøre det lettere.


Sådan åbnes og vises HEIC-billeder på Windows 10 - da.beogradionica.com\nApple annoncerede støtte til et nyt pladsbesparende filformat til billeder og videoer med lanceringen af iOS 11 og macOS High Sierra. Hvis du har en iPhone, skal den være en iPhone 7 eller nyere model, så formatet kan fungere. Hvis du har en ældre telefon, fortsætter dine fotos med at gemme som JPEG'er. Det nye filformat hedder HEIC, og som med alle nye filformater er støtten begrænset. Windows understøtter ikke denne funktion, så du skal konvertere dine billeder til JPEG-formatet for at få vist dem. Hvis du ikke er imod at installere en kodet, kan du installere OpenTrans HEIC og åbne og se HEIC-billeder på dit Windows-skrivebord.\nOpenTrans HEIC installerer en codec på dit system, så i teorien Enhver billedfremviser, der understøtter kodeken, skal kunne åbne en HEIC-fil. Vi testede det med IrfanView og med Windows Photo Viewer. IrfanView kunne ikke åbne filen, men Windows Photo Viewer kunne åbne den uden problemer.\nSe HEIC-billeder på Windows\nOpenTrans HEIC er en gratis codec. Download og installer det. Når det er installeret, skal du navigere til en mappe med en HEIC-fil i den. Højreklik på filen og vælg Åbn med i kontekstmenuen. Udvid listen over apps og vælg Windows Photo Viewer. Hvis du er på Windows 10, skal du muligvis aktivere Windows Photo Viewer, før du kan bruge den.\nFilen åbnes i appen uden hitch. Codec anbefaler, at du lukker alle apps, før du installerer det, og du skal overholde. Selvom installationen stadig lykkes, hvis du har andre apps åbne, er der en chance for, at noget måske går galt. Det er bedre at bare lukke apps og derefter gå gennem installationen.\nWindows 10 opdateringer går ikke altid glat. Downloaden kan sidde fast, eller hvis en opdatering er vellykket, kan du ende med mange ødelagte funktioner. Tilfældigt er Night Light-funktionen rullet ud med Creators Update. Hele processen med opdateringen tager et stykke tid. Skærmbilledet "Just a moment" er der ofte i mere end et par øjeblikke.


Assens – Købstad og trafikknudepunkt\nAssens fremstår i dag som en velbevaret købstad med en høj tæthed af historiske bygninger og mindre bymiljøer, som rigt bidrager til fortællingen om købstaden. Der ses en nærhed til- og inspiration fra Tyskland i byggeriet. Eksempelvis i en gruppe på tre huse i Ladegårdsgade, hvor gavlen vender ud mod gaden frem for ind mod sidehusene. At Assens har en fortid med et rigt handelsliv kan eksempelvis ses i de mange velbevarede købmandsgårde med tilhørende gårdsrum. Plums Købmandsgård er en af de store og velbevarede gårde i Assens. Plum familien kom til Assens i midten af 1800-tallet og købte gården, som de udviklede og ekspanderede. Den store tømmerlade fra 1915 blev i 2003 fredet på grund af de arkitektoniske og kulturhistoriske værdier. Den tidligere tømmerlade brændte i 1914, og den genopførte lade er Nordeuropas største trælade. Til købmandsgården og savværket hører yderligere en række bevaringsværdige bygninger.\nI Assens ses en tydeligt defineret øst-vest- gående akse, gennem hovedgaden Østergade. Mod sydvest ligger torvet som en udvidelse af gaden. De mange smalle gader og gyder på begge sider af Østergade, samt bykernens bebyggelse, som er trukket langt ud til gaden, bidrager til at bibeholde en intim stemning og er med til at fremhæve købstadens bymæssige og middelalderlige præg.\nAssens blev antageligt købstad i 1200-tallet. Beliggenheden, i en bugt ved Lillebælt, var allerede i middelalderen fordelagtig for handel og færgefart til Sønderjylland. Byen har været befæstet med volde, mure og voldgrave helt tilbage fra Middelalderen. Perioden fra 11-1200-tallet og frem til midten af 1800-tallet regnes for den periode, hvor byen udviklede sig inden for voldene. Industrianlæg som blev udviklet sidst i 1800-tallet blev lagt uden for voldene.\nByens opgangsperioder kan ses bl.a. gennem udvidelser og fornyelser af havneanlægget, som i flere omgange er blevet udbygget og tilpasset nye funktioner. I 1822 blev en udvidelse af havnen påbegyndt, da trafikken nu var steget betydelig og ikke længere kunne serviceres af den stenmole, som havde dannet læ for færgesmakken, som sejlede mellem Assens og Årøsund med post og passagerer. I 1865 blev jernbanen tværs over Fyn etableret, hvorefter Assens status blev noget svækket i forhold til Middelfart og stationsbyerne Nr. Åby, Ejby og Gelsted. I 1884 blev der etableret en privatbane mellem Assens og Tommerup. Den bidrog til, at etablering af industrien fik bedre vilkår. Blandt andet fik sukkerfabrikken en stor betydning for både Assens og oplandet, så vel som for havnen. I 1906/07 blev der foretaget en ny forbedring af havneanlægget, denne gang mod nord. Med denne fornyelse kunne Assens Havn bryste sig af at være udstyret med Danmarks første kommunale bolværk i jernbeton, slået af firmaet Christiani og Nielsen. Resterne fra kajkanten kan stadig ses.\nI dag står havneområdet over for en gentænkning med henblik på både funktion og klimasikring. Havnen bærer stadig præg af at være en industrihavn med moler og bevarede enkeltelementer, der fortæller om havnedriften. Blandt andet bidrager Sukkerfabrikkens velbevarede eksteriør med den karakteristiske skorsten til fortællingen om havnens industritilknytning. Ligesom stationsbygningen og posthuset i nærheden af havnen bidrager til fortællingen om Assens betydning som kommunikativt knudepunkt i fortiden. Assens Toldkammer og det lille kogehus samt fyrtårnet, som er Danmarks første jernfyrtårn, bidrager yderligere til havnemiljøets kvalitet som kulturmiljø.\nAssens historiske betydning kan også ses i Vor Frue Kirke. Vor Frue Kirke er Fyns næststørste kirke. Sidealteret og tårnets firkantede underdel er rester af en romansk kirke. Kirken stod færdig i sin gotiske skikkelse i 1488. Det ottekantede tårn på over 45 m er i sin art det eneste i Danmark ud over Kalundborg kirkes fem tårne.


Cremet kylling med citron og timian - MYPROTEIN™\nDu vil se frem til frokost hele dagen med denne meal prep vinder\nDenne kylling med citron og timian er det perfekte valg til at forberede sig til den kommende uge. Det er en lækker, enkel opskrift, der er fyldt med smag – èn smagsprøve på den lette, cremede sauce, og du er solgt, tro os.\nFor at få et super næringsrigt og afbalanceret måltid anbefaler vi, at du serverer den med broccolini og nykogt quinoa. Alternativt er denne ret også fantastisk til et aftensmåltid, som du kan dele med venner og familie, og du skal bare servere den direkte fra gryden med masser af sprødt brød.\n6 udbenede kyllingelår uden skind\nQuinoa (ca. 50 g pr. portion)\nFørst tilberedes krydderierne ved at blande frisk timian, blandede krydderurter, salt og peber i en lille skål. Drys det generøst over kyllingelårene, sørg for at dække dem jævnt, og gem eventuelle rester af krydderier til side til senere brug.\nTilsæt derefter olien i en stor gryde ved middelvarme. Når det er varmt, tilsættes kyllingelårene, og de steges i flere minutter på hver side. De skal være sprøde og brune på ydersiden og helt gennemstegte indeni (uden lyserøde stykker). Fjern kyllingen fra panden, og sæt den til side.\nTilsæt løg og hvidløg i samme gryde som kyllingen, og lad dem stege i et par minutter, indtil de er blevet bløde. Tilsæt derefter citronsaft, kyllingefond og resten af krydderiblandingen, rør godt rundt, og lad det hele boble i et par minutter.\nTilsæt creme fraiche, rør rundt, og kog i yderligere 2-3 minutter for at tykne. Kom derefter kyllingelårene tilbage i gryden, og lad dem varme op i et par minutter.\nTag den af varmen, og pynt med friske citronskiver og et drys timian. Servér med quinoa og nyd straks eller lav meal prep til resten af ugen. Lækkert.


Kravspecifikation for ICPC-2-DK - PDF\nDownload "Kravspecifikation for ICPC-2-DK"\n1 Kravspecifikation for ICPC-2-DK International Klassifikation for den Primære Sundhedstjeneste Anden udgave April 2008 Kravspecifikationen er udarbejdet af: Dansk Almenmedicinsk KvalitetsEnhed (DAK-E) Dampfærgevej København Ø Tlf: Web:\n2 Side 2 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n3 FORORD Udvidet dansk ICPC (den internationale klassifikation for almen praksis) har nu været en del af EPJ i almen praksis siden 1998 og den skal nu opdateres til ICPC-2-DK. Overenskomstens parter, PLO og Danske Regioner, ønsker dette og er enige om at overlade certificeringen til MedCom. ICPC-2 blev publiceret i 1998 i bogform af Wonca (verdensorganisationen for almen praksis) og i 2003 oversat til dansk. ICPC-2 blev først og fremmest udarbejdet, fordi man ønskede at fremme en ensartet standardiseret kodning ved hjælp af inklusionskriterier og krydsreferencer for diagnosekoderne. Endvidere blev en kobling til ICD10 (den internationale klassifikation der bruges i sygehusvæsenet) godkendt internationalt. Herudover er der sket et mindre antal tilføjelser og ændringer af ICPC diagnoserne. ICPC-2 er tilpasset danske forhold ikke mindst Sundhedsstyrelsens ICD-10 udgave. Det alfabetiske indeks er udvidet med 2/3 og omfatter nu godt termer. Konverteringsregister ICD10-ICPC-1 på kapitelniveau erstattes af et ICD10-ICPC-2 register på rubrikniveau således, at importerede informationer med ICD10-diagnoser (epikriser m.m.) nu kan mappes med en specifik ICPC-kode. Dermed er det sammenhængende patientforløb med helbredsproblemer gjort mulig, hvad almen praksis angår. ICPC-2-DK kravspecifikationen er opdelt i hovedafsnit: ICPC-2-DK I Historik, struktur og funktion ICPC-2-DK II Teknisk kravspecifikation ICPC-2-DK III Brugerscenarier til evaluering Målgruppen er først og fremmest leverandørerne af EPJ systemerne. I del I gives en deskriptiv orientering om ICPC-2-DK, hvad den er indfældet i og kan bruges til. Da lægesystemernes leverandører formentlig i forvejen er rimelig velorienteret herom, kan denne del primært forbigås og dokumentet overvejende bruges som opslagsværk ud fra læservejledningen. Del II omfatter de normative krav til implementering og del III brugertest til selvevaluering for lægesystemerne. De to sidste hovedafsnit er nødvendige for implementeringen af ICPC-2-DK. Når del I er udarbejdet skyldes det ønsket om, at alle med interesse for diagnoseklassifikationer og IT inden for sundhedssektoren kan få et samlet indtryk af klassifikationen for almen praksis. Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 3 af 98\n4 Side 4 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n5 1 INDLEDNING Læservejledning... 9 ICPC-2-DK Del 1 - Historik, struktur og funktion 1.2 Baggrund BEGREBER OG FORKORTELSER Begreber Forkortelser FORMÅLET MED ICPC-2-DK Domænet Almen Medicin Målgruppen Brugervenlighed Vigtige målsætninger for ICPC-2-DK IT MED RELATION TIL ALMEN PRAKSIS I SUNDHEDSSEKTOREN National strategi for digitalisering af Sundhedsvæsenet Sundhedsdatanettet MedCom Sundhed.dk EPJ-systemer i praksissektoren Linkpotalen Sundhedsvæsenets ehåndbog (SeH) MEDIBOX Datafangstmodulet KLINISK PROCES DET FAGLIGE INDHOLD I ICPC-2-DK Diagnosen Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 5 af 98\n6 6.2 ICPC strukturen Inklusionskriterier Diagnosesøgning Rubrikoversigten Helbredsforløb Registrering af diagnoser Mærkning af diagnoser Forløbsprofil Dynamisk oversigt ved diagnoser In- og output med ICPC konvertering Obsolete diagnoser FREMTIDIGE OPDATERINGER ICPC-2 DK Del 2 - Teknisk kravspecifikation 8 REGISTRE ANVENDELSESSCENARIE Datagrundlag #1 og # Konsultationssituationen Uden for konsultationssituationen PRIORITERING AF KRAVENE KRAV TIL IMPLEMENTERING AF ICPC Brugervenlighed Overordnede krav Opdatering af diagnoseklassifikationen Formater/skjulte koder Kontaktdiagnoser Forløbsdiagnose Side 6 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n7 11.7 Forløbsprofil Mærkning med forløbsdiagnose/forløbsprofil Registrering af diagnoser Visning af inklusionskriterier og konverteringsvinduet Dynamisk oversigt ved diagnoser Rapport, input, output, linkmodul ICPC-2-DK Del 3 - Selv-evaluering i relation til kravspecifikation 12 SELV-EVALUERING Opfyldelsen af krav DATAGRUNDLAG Datagrundlag # Datagrundlag # Datagrundlag # Datagrundlag # BRUGERTEST Oversigt over brugertest i relation til kravtype brugertest (A..AA) BILAG Bilag Bilag Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 7 af 98\n8 Side 8 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n9 1 INDLEDNING Denne kravspecifikation er udarbejdet som en følge af, at klassifikationen, Udvidet dansk ICPC (International Classification of Primary Care), er blevet opdateret. Kravspecifikationen skal understøtte behovet for en mere ensartet, logisk og brugervenlig implementering af ICPC i de elektroniske patientjournaler (EPJ) som bruges i almen praksis, så de kan bidrage til en hurtig og præcis diagnostik af patienternes helbredsproblemer. 1.1 Læservejledning ICPC-2-DK er opdelt i tre dele: ICPC-2-DK Del I Historik, struktur og funktion ICPC-2-DK Del II Teknisk kravspecifikation ICPC-2-DK Del III Brugertest til evaluering Del I er opbygget af i alt syv hovedkapitler: Kapitel 1 indeholder den historiske baggrund for ICPC-2-DK. Kapitel 2 omfatter begreber og forkortelser. Kapitel 3 beskriver de overordnede mål med klassifikationen. Kapitel 4 beskriver mere generelle forhold for sundheds-it i Danmark med relation til almen medicin, herunder: National strategi for digitalisering i sundhedsvæsenet Sundhedsdatanettet MedCom Sundhed.dk EPJ-systemer i praksissektoren Linkmodulet Sundhedsvæsenets ehåndbog (SeH) MediBOX Datafangstmodulet Kapitel 5 skildrer kort den kliniske proces, som omfatter den faglige metode for arbejdet med patienter. Kapitel 6 beskriver dels væsentlige egenskaber ved ICPC strukturen og dels selve det faglige kliniske indhold i klassifikationssystemet ICPC-2-DK. Kapitel 7 beskriver mål for fremtiden. Ønskes en hurtig introduktion til den tekniske kravspecifikation Del II kan anbefales at begynde med kapitel 6. Del II vedrører registre i ICPC-2-DK og specifikke krav til implementeringen og indeholder 4 kapitler. Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 9 af 98\n10 Kapitel 8 beskriver klassifikationens registre. Kapitel 9 gennemgår en række vigtige anvendelsesscenarier af klassifikationen, herunder: udfærdigelse af en diagnose i den elektroniske patientjournal (EPJ). oversigt over et patientforløb inden for et ICPC kapitel. filtrering af det faglige indhold, så der fremstilles et helbredsforløb. Kapitel 10 gennemgår kravtyperne og de hertil hørende egenskaber. Kapitel 11 indeholder selve kravspecifikationens mål og afgrænsning udmøntet i en række forskellige eksplicitte krav. Del III er en selv-evaluering for lægesystemerne og omfatter 4 kapitler: Kapitel 12 introducerer selvevalueringen. Kapitel 13 indeholder datasæt i form af 4 figurer. De tre første er informationerne fra EPJ og den sidste et uddrag af en epikrise. Kapitel 14 omfatter de 30 brugertest samt en tabel som angiver de krav, hvis opfyldelse er nødvendig for at brugertestene kan gennemføres. Kapitel 15 indeholder to bilag. Det første vedrører råd for diagnosekodning, og det andet bilag indeholder fire billeder, som viser legemsregionernes placering på en mennesketegning. Side 10 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n11 ICPC-2-DK Del I Historik, Struktur og Funktion 1.2 Baggrund Før indførelsen af den elektroniske patientjournal (EPJ) var der ikke tradition for at sætte en diagnose på de enkelte patientkontakter i almen praksis. I 1993 diagnose-kodede kun 1 % af de praktiserende læger 1. Det ICD-10 baserede klassifikationssystem, som benyttes på sygehusene (Sundhedsvæsenets Klassifikationssystem [SKS]) har været en barriere for kodning af diagnoser, fordi klassifikationen er uoverskuelig, meget omfattende og forudsætter afklarede sygdomsbilleder og således ikke tager højde for sygdomsmønstret i almen praksis. Med indførelsen af EPJ og elektronisk kommunikation med modtagelse af epikriser, vagtnotater og laboratorieresultater er det blevet nødvendigt, at data lagres i en struktur, så det er muligt at kunne filtrere og skabe orden og overblik. Samtidig har der både fra et forsknings- og kvalitetsudviklings- synspunkt været behov for at dokumentere det sundhedsfaglige arbejde i almen praksis. På denne baggrund blev Udvidet dansk ICPC (ICPC-e) 2,3 udarbejdet og implementeret i EPJ systemerne. Uden at der har været krav om at bruge ICPC-e i klinikken, har de praktiserende læger med årene taget klassifikationen til sig. I 2003 var der 30 % af lægerne som kodede med ICPC-e, stigende til 67 % i I det hele taget er der i Danmark stor accept af at bruge ICPC som strukturen, der understøtter det sundhedsfaglige overblik, hvilket også gælder i relevante tidsskrifter, regionernes sundhedsforvaltning og på sundhed.dk. I de enkelte regioner er der stor opmærksomhed på at fremme brugen af ICPC ved kodekurser. Datakonsulenter sammen med ICPC interesserede praktiserende læger arrangerer disse kurser og er samtidig gennem Dansk Almenmedicinsk KvalitetsEnhed (DAK-E) organiseret i en kodenetværksgruppe for at fremme ICPC kodningen den såkaldte ICPC baggrundsgruppe Witt K. Den alment praktiserende læges viden om sine patienter. København: Københavns Universitet, Afdeling for Almenmedicin, Lorentzen EF. International classification of primary care converted to ICD-10: Extended Danish ICPC. Amsterdam: IOS Press, 1996: Falkø E, Bentzen N, Grinsted P, Lehrmann T, Poulsen I, Schroll H. Diagnoseklassifikation for almen praksis. ICPC konvertering ICD10. Udvidet dansk ICPC. Odense: FynCom, Krabbe T, Føns A: ICPC-kodning - Et udbredelsesprojekts forløb og resultater. Practicus 2007; 186: Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 11 af 98\n12 Erfaringerne fra denne gruppe og flere undersøgelser har imidlertid vist, at på trods af vejledning, tabelforklaring, minimumskrav og en software demoversion, der viser den ønskede funktionalitet, er implementeringen i nogle af EPJ systemerne fortsat utilfredsstillende 6. Med DSAM/PLOs køb af ICPC-2 licens hos Wonca 7 er det hensigtsmæssigt at certificere implementeringen i EPJ systemerne ved opdatering af ICPC-e til ICPC-2-DK. Forløbsydelsen og den tiltagende kvalitetsudvikling inden for almen medicin, bl.a. gennem DAK-E, kræver et kvalitetsløft af klassifikationsværktøjet ICPC. En god kravspecifikation, der danner grundlaget for en ensartet og brugervenlig implementering, kan yde et afgørende bidrag hertil Hvad er ICPC? ICPC er en forkortelse af International Classification of Primary Care. Denne Internationale Klassifikation for den Primære Sundhedstjeneste blev udgivet i 1987 af Wonca og oversat til dansk i Den nye klassifikation afviger fra International Classification of Disease s (ICD) kapitelstruktur, hvor de forskellige kapitlers akser skifter fra organsystemer til ætiologi, neoplasmer og skader. Denne blanding af akser skaber forvirring, idet diagnostiske områder med lige stor berettigelse kan klassificeres i flere kapitler, hvorved en entydig diagnosticering er vanskelig. ICPCs struktur er alene baseret på organkapitler, og diagnosestrukturen respekterer princippet om, at lokalisation har forrang for ætiologi. ICPC indeholder 685 symptomer og egentlige diagnoser ca. lige mange af hver. Herudover findes procesdiagnoser, som ikke er medtaget i den danske elektroniske udgave udover nogle ganske få attester/vaccinationer se ICPC strukturen på Figur 4 Medens ICD-10 forsøger at være så detaljeret og omfattende som muligt (f.eks. 37 og 23 koder for henholdsvis lungebetændelse og gastritis), er ICPC designet til at beskrive de almindelige problemer, som den sundhedsprofessionelle møder i almen medicin. En tommelfingerregel er, at såfremt et helbredsproblem har en prævalens på 1 promille, findes en ICPC kode for problemet (1 helbredsproblem pr patienter pr. år). ICPCs svaghed er, at den i nogle tilfælde ikke er tilstrækkelig specifik og detaljeret til at have egne koder for sjældne helbredsproblemer Hvad er Sundhedsstyrelsens ICD-10? Sundhedsstyrelsens Klassifikations System (SKS) bruges af det danske sygehusvæsen. SKS indeholder danske klassifikationer for de kliniske og administrative forhold, der indgår i dokumentation af patientforløb ved diagnostik, behandling og information. I SKS indgår også flere internationale klassifikationer bl.a. WHOs sygdomsklassifikation: International Classification of Diseases 10. udgave (ICD-10). Den blev oversat og taget i anvendelse i og er udbygget med ca udspecificerede danske diagnoser (an Krabbe, Tyge. Udbredelsen af ICPC-kodning går trægt en systemfejl? Månedsskrift for praktisk lægegerning, April 2006; 84: side Wonca World organization of family doctors. Bentzen N, Schroll H. ICPC International klassifikation for den primære sundhedstjeneste. Dansk Selskab for almen medicin, Månedsskrift for praktisk lægegerning og Fyns Amt 1990 Schiøler G, Mosbech J. Klassifikation af sygdomme (ICD-10). København: Munksgaard, 1993 Side 12 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n13 givet med et bogstav efter ICD-10 koden). Denne danske modifikation af ICD-10 i SKS kaldes Klassifikation af sygdomme. I det følgende vil den blot blive benævnt ICD-10. ICD-10 klassifikationen er meget detaljeret og fungerer som en end point classification. Dvs. den beskriver, hvad en patient fejler eller har fejlet, når patienten udskrives fra et sygehus. I almen praksis er der brug for at kunne beskrive patientens helbredsproblemer, som de præsenteres for den sundhedsprofessionelle i begyndelsen og under et sygdomsforløb - en start point classification. ICD-10 er på den ene side for omfattende ( diagnoser) og dækker på den anden side ikke en del af sygdoms-mønstret i almen medicin de diffuse ukarakteristiske lidelser og symptomer Hvad er ICPC-e? ICPC-e står for Udvidet dansk ICPC, hvor e et står for extended = udvidet. Udvidelsen af ICPC omfatter: 1. en indbygning af de praksisrelevante ICD-10 diagnoser i ICPC klassifikationen, således at ICPC-e både kan beskrive de diffuse symptomer og specifikke sygdomsdiagnoser. Enhver diagnose har både en ICPC- og en ICD-10 kode. ICD-10 koden understøtter sammen med diagnosetekst en god elektronisk kommunikation til sekundærsektoren. 2. et alfabetisk indeks på ord som hurtigt og let hjælper den praktiserende læge til at finde den rette diagnose. 3. et lokalisationsregister HOKUS (Hoved, Overekstremitet, Krop, Underekstremitet og Specifikationer) som indeholder lokalisationer og specifikationer (hø./ve., lateral/medial m.fl.) der kan supplere diagnoseteksten. 4. et ICD-10-ICPC kapitelregister som kobler alle ICD-10 diagnoser til ICPC organkapitlerne. Dette register bruges til automatisk mærkning af importerede informationer tilknyttet ICD-10 diagnoser (epikriser m.m.). ICPC-e tilgodeser den manglende specificitet ved ICPC, så sjældne og meget specifikke diagnoser kan registreres. Ønsker man således yderligere diagnostisk præcision, kan man gå et lag dybere ned og bruge diagnoserne fra ICD-10. På denne måde kan man specificere ICPC diagnosen med udvalgte ICD-10-diagnoser. Samtidig bevares den enkle ICPC struktur og et omfattende alfabetisk indeks gør klassifikationen let og hurtig at anvende i en elektronisk udgave. Endvidere fremmer indekset en mere ensartet kodning. ICD-10 og ICPC fungerer på denne måde som komplementære systemer 10. ICPC-e er godkendt og anbefalet af Dansk Selskab for Almen Medicin og Praktiserende lægers organisation 11 som diagnoseklassifikation for almen praksis Lundh J. ICPC - kodning af symptomer, diagnoser og processer i almen praksis. Practicus; November Lauritsen KM. Styregruppen vedr. edb-programmer i almen praksis (PAP). Rapport om Elektronisk Patient Journal i almen praksis år København: P.L.O./DSAM, /KVALITET_ALMEN_PRAKSIS/ICPC_DIAGNOSEKODNING/ICPC_RAPPORT/ICPC_rapport1.pdf Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 13 af 98\n14 1.2.4 Hvad er ICPC-2? Den anden udgave af ICPC ICPC-2 blev publiceret i 1998 i bogform af Wonca og blev i 2003 oversat til dansk 12. ICPC-2 er først og fremmest udarbejdet, fordi man ønskede at fremme en ensartet standardiseret kodning ved hjælp af inklusionskriterier og krydsreferencer for diagnosekoderne 13. Endvidere er en kobling til ICD-10 nu godkendt også internationalt. Herudover er der sket et mindre antal tilføjelser og ændringer af ICPC diagnoserne. ICPC-2 er på 687 diagnoser, når man undtager procesdiagnoser. ICPC-2 blev i 2003 godkendt af WHO og er nu som klassifikation en del af WHOs Family of International Classifications (WHO - FIC) til brug i almen praksis. ICPC-2 har en stigende anvendelse over hele verden. Den er oversat til 18 sprog og er i brug i 21 lande Hvad er ICPC-2-DK? ICPC-2-DK er den danske standardklassifikation til brug i almen praksis og tillige den opdaterede udgave af Udvidet dansk ICPC. Kernen i Udvidet dansk ICPC var ICPC-1 og tilsvarende er grundlaget for ICPC-2-DK den oversatte internationale udgave af ICPC-2. ICPC-2-DK er mere omfattende end den oversatte ICPC-2, idet den omfatter mapning til ICD-10 i SKS, som så vidt det er muligt følger den international standard, et nyrenoveret alfabetisk indeks, inklusionskriterier og krydsreferencer samt et HOKUS register. ICD-10- ICPC kapitelregisteret erstattes af et ICD-10-ICPC-2 register, der gør det muligt at konvertere importerede ICD-10 diagnoser til ICPC-2 koder. 2 BEGREBER OG FORKORTELSER I dette kapitel er der en summarisk beskrivelse af udvalgte begreber og forkortelser i tabelform Falkø E, Bentzen N. International klassifikation for den primære sundhedstjeneste. 2. udgave. ICPC-2. København: Lægeforeningens forlag, 2003 ISBN: Schroll H, Støvring H, Kragstrup J. Forskelle i praktiserende lægers anvendelse af International Classification for Primary Care-diagnoser. Ugeskr. Læger 2003;165: Side 14 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n15 2.1 Begreber Begreber Anamnese Diagnose Diagnosekode Diagnosesøgningsvindue Epikrise Beskrivelse definition Den del af en sygehistorie, som oplyses af patienten selv eller patientens pårørende, om tidligere eller nuværende lidelse, bl.a. også patientens subjektive symptomer, dvs. de iagttagelser patienten selv eller pårørende har gjort. En manifest eller potentiel sundhedsrelateret tilstand udtrykt på grundlag af en faglig vurdering, som er afgrænset i tid og vedrørende en konkret patient. Klassificeret betegnelse for en diagnose. Et pop-up vindue, som viser tidligere forløbs- og kontaktdiagnoser i en alfabetisk liste sorteret efter ICPC koderne. Kort sammendrag af en patients sygehistorie og indlæggelsesforløb. Epikrisen sendes kort tid efter patientens udskrivelse til patientens praktiserende læge eller den praktiserende speciallæge, der har henvist patienten. Det er epikrisens formål at sikre, at alle lægefagligt relevante oplysninger vedr. patientens indlæggelse videregives til de relevante sundhedsprofessionelle personer med henblik på at sikre patientens videre behandlingsforløb. Dette gælder også, når der har været tale om en kort kontakt med sygehusvæsenet samt præhospital lægelig undersøgelse eller behandling. Epikrisediagnose(r) Den eller de diagnose(r), som står anført på epikrisen. Forløbsdiagnosen Den diagnose som bedst karakteriserer et kontaktforløb over tid. Forløbsprofil To eller flere forløbsdiagnoser som sammenknyttes, og hvor en af forløbsdiagnoserne fremhæves som overskrift for alle forløbsdiagnoserne. Forløbsvindue Vinduet, hvori forløbsdiagnoser og forløbsprofiler står anført. Henvisningsdiagnosevindue Feltet, hvor henvisningsdiagnoser står anført i EPJ. Hovedterm Den vigtigste af de synonyme termer = diagnosen Klassifikation Et system med orden efter bestemte principper bestående af hierarkisk opbyggede klasser inden for et fagområde, som er en- Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 15 af 98\n16 tydigt og udtømmende. Kliniker Enhver sundhedsprofessionel, som beskæftiger sig med den kliniske proces vedrørende den enkelte patient. En kliniker kan være en læge, en sygeplejerske, en fysioterapeut, en ergoterapeut, en psykolog og en kiropraktor. Klinisk proces Den problemløsende metode for sundhedsfagligt arbejde bestående af vurdering, planlægning, udførelse og observation. Kontakt Møde mellem sundhedsprofessionel og patient. Kontaktdiagnose Den diagnose som bedst beskriver den sundhedsrelaterede tilstand ved ét helbredsproblem i det konkrete møde mellem sundhedsprofessionel og patient. Kontaktdiagnosen kan være en forløbsdiagnose. Kontaktdiagnosevindue Feltet, hvor kontaktdiagnoser står anført i EPJ. Konverteringsvindue Et pop-up vindue, som viser en ICPC diagnose og de valgte ICD-10 diagnoser, den kan udspecificeres med. Obsolet diagnose Betegnelse for en diagnose, hvis ICPC/ICD- 10 kodekombination er udgået i den nyeste ICPC-DK version. Profildiagnosen Den udvalgte forløbsdiagnose i forløbsprofilen som bedst karakteriserer denne. Rubrik Betegnelse for et begreb, der er repræsenteret ved en ICPC kode. Rubrikoversigt Et pop-up vindue, som omfatter konverteringsvinduet suppleret med inklusionskriterier. Term Faglig betegnelse, som er udtryk for et begreb inden for et fagområde. Terminologi Samling af termer som refererer til begreber inden for et fagområde som f.eks. almen medicin 14. Tillægstekst Supplerende tekst efter en diagnose som kvalificerer denne. Tabel 1 - Definition af begreber 14 Wonca - Dictionary of General/Family Practice. Niels Bentzen Hæftet. Månedsskrift for Praktisk Lægegerning ISBN: / Side 16 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n17 2.2 Forkortelser Emne DAK-E DSAM EPJ PLO ICPC WHO WHO - FIC WICC Wonca Forklaring Dansk Almenmedicinsk KvalitetsEnhed Dansk Selskab for Almen Medicin Elektronisk Patient Journal Praktiserende Lægers Organisation International Classification of Primary Care World Health Organization WHO Family of International Classifications Wonca International Classification Committee World Organization of Family Doctors Tabel 2 - Anvendte forkortelser 3 FORMÅLET MED ICPC-2-DK 3.1 Domænet Almen Medicin Et overordnet mål for sundhedsvæsenet er at give en god, sikker og rettidig patientcentreret diagnostik. Almen praksis er indgangen til sundhedsvæsenet i Danmark og patienten henvender sig ofte med udifferentierede, diffuse symptomer. Der er ret stor sandsynlighed for, at patienten er rask i modsætning til de patienter, der henvises og visiteres til videre udredning og behandling på sygehusene. Imidlertid er det vigtigt, at en patients helbredsproblem kan registreres og følges under udredningen ( watchful waiting ). Ofte forsvinder patientens symptomer spontant, men i nogle tilfælde ender helbredsforløbet med en specifik sygdom. ICPC-2-DK kan håndtere dette forløb. Klassifikationen har en enkel opbygning med store rummelige ICPC rubrikker over de hyppigste henvendelsesårsager og diagnoser samtidig med, at der er mulighed for yderligere specificering med ICD-10. Ved på denne måde at kunne rubricere det alment medicinske sygdomsmønster, opfylder ICPC-2-DK det grundlæggende formål, nemlig at kunne klassificere domænet almen medicin. 3.2 Målgruppen Den samlede målgruppe indbefatter hele primærsektorens sundhedsprofessionelle læger, sygeplejersker, fysioterapeuter, ergoterapeuter og farmaceuter. Som udgangspunkt retter ICPC-2-DK sig mod anvendelse i almen praksis, hvor brugerne er alment praktiserende læger, uddannelseslæger, praksissygeplejersker og lægesekretærer. I Danmark findes alment praktiserende læger i ca praksis. 3.3 Brugervenlighed Tempoet i almen praksis er ofte hurtigt og præget af korte konsultationer. Et brugervenlig EPJ system er derfor afgørende for om ICPC-2-DK bliver en succes. Som eksempel kan nævnes, at brugeren kun skal indtaste de første få bogstaver af en term, udvælge det ønskede ord, hvorefter en diagnose kan ses på journalen. Brugeren behøver ikke at vide, hvilke koder der gemmes i EPJ systemet. Dynamisk uddrag af journalen Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 17 af 98\n18 skal være let at vise på skærmen eller som udskrift. De bagvedliggende diagnosekoder tjener som ordensprincip for den ønskede sortering og søgning. 3.4 Vigtige målsætninger for ICPC-2-DK Mere konkret skal ICPC-2-DK: kunne understøtte det kliniske arbejde ved at strukturere helbredsproblemer udtrykt ved et navn og en kode 15. Næst efter patienten er diagnosen midtpunkt for de kliniske overvejelser og tiltag. Den er en kompression af faglig viden og erfaring, som sammenfatter sygdomsbilledet og dets forløb. De praktiserende læger giver udtryk for, at det er fagligt givende at blive tvunget til at samle og udtrykke patientens helbredstilstand i form af en diagnose. lette og forenkle journalskrivningen. En diagnose er et nøgleord for lægens forestillinger om helbredsproblemet, og diagnosen kan ofte gøre notaterne kortere, uden at det går ud over den nødvendige information. Hvis man f.eks. anfører R72 Streptokokfaryngit, er det underforstået, at testen for betahæmolytiske streptokokker var positiv, og at der både anamnestisk og objektivt var tegn på infektion i svælget, idet diagnosen skal opfylde inklusionskriterierne. skabe overblik i journalen, som uden et ordensprincip let bliver kaotisk Ved selekteret søgning gøres journalen dynamisk. Via diagnosekoden fremfindes de dele af journalen, der er relevante for det aktuelle helbredsproblem. ICPC-strukturen har foruden organkapitlerne en opdeling i kategorier: symptomdiagnoser, infektionssygdomme, svulster, skader, medfødte misdannelser og anden sygdom. Disse inddelinger giver mulighed for relevante sorteringer, f.eks. kroniske sygdomme. navngive samtlige helbredsproblemer, som den sundheds-professionelle konstaterer i mødet med patienten. ICPC-2-DK med specificerede ICD-10 diagnoser dækker bredt, hvad der er relevant for almen praksis. Udover at kunne kode de hyppigste helbredsproblemer, er klassifikationen smidig nok til også at rumme sjældne sygdomsbilleder, uden at man mister overblikket. Et eksempel er den neurologiske lidelse N99 Mb. Huntington. Selv om der kun findes én patient i hele lægens praksis med denne lidelse, er det vigtigt for lægen, at kunne benævne lidelsen ved dens rigtige navn i stedet for at anbringe den i en brokkasse N99 Neurologisk sygdom IKA. supplere diagnoser med en lokalisation, f.eks. en region på kroppen eller tilføje et begreb som akut/kronisk, medialt/lateralt med flere. Det er ikke uvæsentligt, hvor et givent sår befinder sig eller om det er højre eller venstre ben, der skal amputeres Schroll H, Falkø E. Hvorfor skal vi diagnosekode i almen praksis? Ugeskr Læger 2002; 164: Lauritzen KM. Kodning mindsker kaos i den elektroniske patientjournal Ugeskr Læger 2001; 163: Clemmesen I. Det er for besværligt - at lade være Ugeskr Læger 2001; 163: Side 18 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK\n19 bidrage til beslutningsstøtte og standardplaner ud fra ICPC diagnosen. ICPC koden fungerer i EPJ som et hyperlink ved hjælp af linkmodulet 18. Ved et tastetryk fås adgang til relevant klinisk information vedrørende helbredsproblemet (henvisningsvejledninger, ventetider, kliniske vejledninger, patientinformation) uden først at skulle igennem et hierarkisk opbygget søgesystem med irrelevante hits. På Sundhed.dk findes Norsk Elektronisk Lægehåndbok (NEL), hvor opslag kan ske direkte med ICPC koder. Anvendelsen af NEL bliver i 2008 suppleret/erstattet af en dansk udgave Sundhedsvæsenets ehåndbog (SeH). Det planlægges ligeledes, at ICPC-2-DK også skal initiere beslutningsstøtte til elektronisk medicinordination i form af behandlingsspecifikke informationer, der knyttes direkte til ordinationen 19. bidrage til kvalitetsudvikling 20, forskning 21 og undervisning i almen praksis. ICPC-2-DK indgår som et vigtigt element i kvalitetsudvikling for almen medicin. Det gælder både internt i praksis og når data behandles eksternt uden for praksis 22. Internt i de fleste EPJ systemer kan der foretages simple journal- udtræk 23 af patienter med en bestemt diagnose. Disse patientgrupper kan gennemarbejdes i forbindelse med undervisningen i praksis, risikostratificering 24 eller kvalitetssikring ud fra andre perspektiver. Eksternt fra kan udtrækkes diagnoser med relaterede indikatorer fra EPJ. Data overføres med datafangstmodulet (4.9) til Dansk AlmenMedicinsk Database (DAMD), og tilbagemelding vil senere kunne ske til den ansvarlige læge. Denne funktion indbefatter også audit, idet auditskemaet bliver udløst af en diagnose. Endelig giver ICPC-2-DK via datafangst og DAMD mulighed for forskning, f.eks. kontaktmønsterundersøgelser og overvågning af sygdomsforekomst (Sentinelregistrering) 25. kommunikere med sekundærsektoren og kommunerne. Mapningen mellem ICD-10 og ICPC kvalificerer kommunikationen til den øvrige sundhedssektor. Ved henvisning af en patient fra almen praksis sendes en diagnosetekst til et sygehus. Denne diagnosetekst er forsynet med en ICD-10 kode og indgår i den videre håndtering af patienten. Når data kommer tilbage bliver udskrivningsdiagnoserne mappet med ICPC koder. Herved er der skabt et grundlag for sammenhængende patientforløb i sundhedssektoren. Almen medicin er centralt placeret i behandlingen af kroniske sygdomme, hvor den tværsektoriel Schroll H. Søgning i informationsdatabaser ud fra en ICPC-diagnose, genereret af lægens journalsystem. Rapport udgivet af PLO og DSAM Danske Regioner. Patienternes sundhedsvæsen juni 2007 side 36 Samarbejdsaftale mellem PLO og SFU om kvalitetsudvikling i almen praksis Schroll H. Metoder til registrering og analyse af diagnoseklassificerede kontaktforløb i almen praksis. København: Månedsskrift for Praktisk Lægegerning, 2001 Falkø E, Kragstrup J, Bentzen N, Schroll H. Kvalitetsudvikling i almen praksis ved brug af diagnoseklassifikationen Udvidet dansk ICPC i den elektroniske patientjournal. Ugeskr Læger 2002; 164; Dydensborg CB, Krabbe T. Komplians hos hypertensionspatienter undersøgt ved hjælp af medicinprofilen på sundhed.dk Ugeskr Læger 2007;169(50):4347 Vedsted P, Olesen F. Kronikermodellen og risikostratificering. Månedsskr.Prakt.Lægegern 2006; 84: Schroll H. Sentinel datafangst. Practicus; Oktober Kravspecifikation for ICPC-2-DK Side 19 af 98\n20 le forløbsdiagnose er omdrejningspunktet. Forløbsydelsen for diabetes mellitus er et aktuelt eksempel. indeksere faglig information som er relevant for primærsektoren. Det faglige indhold for almen medicin er i udstrakt grad kategoriseret ud fra ICPC. F.eks. er Månedsskrift for praktisk lægegerning 26 og Medibox s indholdsfortegnelse 27 opbygget efter ICPC-strukturen. Sundhed.dk og regionernes sundhedsforvaltninger, eksemplificeret med VISINFO 28, har adopteret klassifikationen til brug for indeksering af deres dokumenter. vedligeholde og videreudvikle klassifikationen. DAK-E 29 er ansvarlig for denne opfølgning. I ICPC-2-DK pakken er der materiale som befordrer opdateringen fra Udvidet dansk ICPC til ICPC-2. I Wonca International Classification Committee. (WICC) 30 arbejdes der nu med næste ICPC-udgave: ICPC-3. DSAM 31 er repræsenteret i denne komité. 4 IT MED RELATION TIL ALMEN PRAKSIS I SUND- HEDSSEKTOREN 4.1 National strategi for digitalisering af Sundhedsvæsenet Den nationale strategi for digitalisering af sundhedsvæsenet er udarbejdet af Sammenhængende Digital Sundhed i Danmark (SDSD) 33. Digitalisering omfatter hele sundhedsvæsenet og skal give øget effektivitet, bedre sikkerhed og bedre muligheder for patienter og borgere for at tage ansvar for egen sundhed og behandling. Visionen har en række målsætninger: Borgeren og patienten som et aktiv Kvalitet, forskning og læring Sammenhæng ved hjælp af sikker kommunikation Forebyggelse og behandling Sundhedsvæsenet som en attraktiv arbejdsplads Effektiv ressourceanvendelse Den elektroniske kommunikation af data i sundhedsvæsenet skal udvikles i faser, så mere komplicerede projekter bygger på resultatet af mindre komplicerede projekter Friborg S, Schroll H, Eriksson T. Den praktiserende læge og DAK-enheden. Practicus; Marts Fælles organisation dannet af staten, Danske Regioner og Kommunernes Landsforening. Side 20 af 98 Kravspecifikation for ICPC-2-DK


Hundetræning og hundesport\nPå denne side kan du finde links til danske hundesvømmehaller og waterwalkere, samt få en grundlæggende viden om træning og genoptræning i vand. Kontakt hundeleksikon.dk for at tilmelde et link som du ikke kan finde på listen.\nViden om træning og genoptræning i vand | Links til svømning og waterwalking\nViden om træning og genoptræning i vand\nVandtræning er sundt og sjovt\nTræning i vand har i mange år været anbefalet som motion for hunde, der har gigt eller er blevet opereret i led, knogler eller muskler. Vandtræning kaldes også hydroterapi, dvs. "vand-terapi". Vandtræning kan f.eks. anbefales til hunde med knogle- muskel-, led- og ledbånds-sygdomme, såsom gigt i albuer og hofter, diskusprolaps, sprunget korsbånd, løs knæskal, benbrud eller ved andre led-, muskel- eller knogle-relaterede smerter. Vandtræning kan i visse tilfælde også påbegyndes før en operation, så hunden har mindre behov for genoptræning og da hurtigere kommer sig efter det operative indgreb. Vandmotion er sjovt og er derfor også yderst velegnet til træning af hunde, der enten er overvægtige eller elsker at svømme.\nHvordan virker vand?\nNår hunden bevæger sig frem gennem vand ydes der en meget stor modstand mod bevægelsen, og der kommer derved samme effekt på musklerne som ved styrketræning. Tempereret vand giver de bedste træningsresultater, idet hunden muskler da slapper bedst af. I svømmehaller er det typisk at hunden vil svømme mod sin ejer.\nAflastning er overbelastning\nEn hund vil aflaste et sygt ben ved at støtte på sine 3 andre ben. En aflastning giver derfor en unaturlig belastning, dvs. overbelastning af hundens raske muskler og sener. Følgerne af dette unaturlige bevægelsesforløb er stivhed, ømhed og smerter i dele af kroppen.\nDen tillærte, unormale bevægelsesforløb bliver hurtigt en vane. Hvis hunden ligeledes er øm eller spænder, kan en unormal bevægelsesforløb blive en så indædt vane at hunden måske aldrig lærer at bevæge sig som tidligere. Forskere har fundet ud af at hundens hjerne hurtigt vænner sig til en ny bevægelsesmåde. I forhold til smerter og ømhed er det derfor vigtigt at hunden "aflærer" denne forkerte bevægelsesmåde, hvorefter den atter skal tilegne sig en normal måde at bevæge sig på.\nDet normale bevægelsesforløb læres bedst ved at sætte hunden i en situation hvor den frit kan bevæge sig - denne mulighed giver svømning. Tidligere var søer og havet de eneste steder hunde kunne svømme, inden for de sidste år er der dog bygget deciderede hundesvømmehaller, der jo kan besøges året rundt. Det nyeste tilbud til syge hunde er den såkaldte waterwalker, et motionsredskab der kombinerer svømmehallen med en kontrolleret træning på et løbebånd.\nSvømning eller waterwalking?\nSvømning er den mest skånsomme måde at træne på, idet hunden ikke støtter på sine ben, men bare bruger disse til at svømme. Ved walterwalking tvinges hunden også til at gå, dette dog på en langt mere skånsom måde end ved almindelige lufteture. Walterwalking er kort sagt mindre belastende end gåture, fordi skåner led og knogler, men mere krævende end svømning, fordi det i højere grad udfordrer og belaster musklerne.\nHvilke hunde må træne?\nDet er ikke alle der kan træne i vand. En del greyhounds kan slet ikke svømme og må da udelukkende benytte sig af waterwalkeren. Vandtræningen må tidligst starte 10 dage efter en operation, dvs. når såret er helet og stingene er taget. Helingen skal også være så fremskreden at hundens væv tåler en kontrolleret belastning. Da træningen kan være ganske anstrengende er dyr med hjerte- eller luftvejs-lidelser som regel også udelukket. Alle hunde, der skal genoptrænes som led i en sygdomsbehandling, skal have et sundhedscheck af dyrlægen, inden træningen starter.\nHvad er en waterwalker?\nEn waterwalker er et løbebånd som er anbragt i en vandtank med glasruder. Vandets temperatur reguleres så det er rart for hunden. Det indstilles hvor hurtigt hunden skal løbe og hvor højt op på benene at vandet skal gå. Hunden går nu ind i den helt tomme tank og bliver tryg ved den. Derefter startes løbebåndet på meget lav hastighed og der lukkes gradvist vand ind til et passende niveau. Hastigheden øges langsomt til den ønskede. Hunden har frit udsyn gennem glasruderne og kan under hele turen se sin ejer, der står ved hundens hoved. Efter et stykke tid lukkes vandet langsomt ud, og båndet standses. Ved waterwalking bruger hunden benene på en anden måde end ved almindelige gåture. Når hundene løber på vandløbebåndet tager den længere skridt. Dette har i sig selv en muskelstrækkende effekt.\nSvømning i søer eller havet\nAlle hunde kan svømme - og de fleste hunde synes at det er sjovt at arbejde i vand. Hvis din hund ikke er tryg ved vand, er det er vigtigt, at du ikke tvinger dem i vandet - i stedet skal du langsomt gøre din hund fortrolig med vand.\nNår hunde kommer ned i vand, trækker de vejret på en karakteristisk måde: hunden tager dybe indåndinger mens udåndingen er mere overfladisk og kort. Hos uøvede dyr er denne vejrtrækningsmåde ekstra udpræget og det er da vigtigt at hunden starter med kort træningsperioder, idet kroppens musklerne hurtigt får ilt-underskud og derfor hurtigt syrer til.\nVandapportering for den sunde hund\nVed vandapportering, skal din hund apportere en ting, dvs. hente en ting du har kastet ud i vandet. Ved vandapportering er det vigtigt at vælge den rette vandapport eller dummy til at kaste med. En god vandapport skal være let at kaste med, skal kunne flyde oven på og skal være behagelig for din hund at bide om. En almindelig bold kan også bruges, mens pinde i uheldige tilfælde kan skade hunden, når den løber oppe på land. Gode vandapporter kan fås hos din dyrlæge eller dyrehandler. Det er bedst at starte vandtræningen, når din hund er unghund. I sommerperioden kan I planlægge jeres daglige gåture, så I går forbi en sø eller går langs havet. Kast først vandapporten langs vandkanten, dvs. ca. 1 meter ud i havet eller søen. Herefter kan du gradvist forlænge dine kast, så vandapporten ryger længere og længere ud. Når din hund er tryg ved vandet og evt. bølger, kan du kaste vandapporten ud hvor hunden ikke kan bunde og da er nødt til at svømme. Vær også varsom med langvarig træning eller træning i meget koldt vand, da din hund kan risikere at få en watertail, dvs. en smertefuld overbelastning af halen.\nSvømning og walterwalking ved stranden\nSvømning og waterwalking kan også dyrkes i naturen. Waterwalking kan dyrkes ved en hvilken som helst bred eller sandstrand, hvor vandet ikke er for dybt. Denne type waterwalking er dog kun egnet til raske hunde, idet motion i vandkanten oftest involverer leg med mange hurtige og uhensigtsmæssige bevægelser. Koldt vand og / eller bølgegang er heller ikke sundt for syge led og muskler. Strandens sand giver en forøget og ofte uhensigtmæssig belastning, mens havets bølger kan slå benene væk under en syg hund.\nHusk de daglige gåture\nVed de daglige gåture er det vigtigt at hunden går eller løber ligeud. Ved gåture skal hunden skal ejeren så vidt muligt vælge gåture i flexline, idet frit løb eller luftning i kort snor giver et mindre skånsomt bevægelsesforløb.\nKilde: Bromiley 1991: "Physiotherapy in veterinary medicine" samt Københavns Dyrehospital 2006.\nLinks til svømning og waterwalking\n2450 København SV - Københavns Dyrehospital - waterwalker\n2630 Tåstrup - Taastrup Hundesvømning - hundesvømmehal\n3140 Ålsgårde - Hundesvømning\n3310 Ølsted - Solvang - hundesvømmehal\n3600 Frederikssund - Hundesvømning - hundesvømning\n4200 Slagelse - Slagelse Dyrehospital - waterwalker\n4340 Tølløse - Mandsholm Hundemotion - hundesvømmehal\n4640 Fakse - Fakse Dyrehospital - waterwalker\n4684 Holmegaard - AA Hundecenter - hundesvømmehal\n7120 Vejle Ø - Dortheasminde - hundesvømmehal\n7300 Vindelev - Domus Canis - hundesvømning\n7400 Herning - Herning Dyrehospital - waterwalker\n7451 Sunds - Hundebadet - hundesvømning\n7900 Nykøbing - Lilleriscenter - hundesvømmehal\n8370 Hadsten - Hundefarmen - hundesvømmehal\n8382 Hinnerup - Kennel Moon-sister - hundemassage og waterwalker\n8600 Silkeborg - Østjysk Hundecenter - hundesvømmehal\n8700 Horsens - Bygholm Dyrehospital - Waterwalker\n9310 Vodskov - Nordjyllands Hunde Svømmecenter - hundesvømmehal\n9630 Støvning - Hovhedegaard Hestecenter - hundesvømmehal\n9632 Møldrup - Midtjysk Hundecenter - hundesvømmehal


Lift udlejning til både private og erhverv - familiefletninger\nLift udlejning til både private og erhverv\nHos os kan du leje liftudlejning til private og erhverv. De har et bredt udvalg af udlejningslifte, så de kan opfylde dine behov for en stabil platform i højden. Du kan leje vores lifte til gode og fornuftige priser. Vores liftudlejning omfatter sakselifte, bomlifte og trailerlifte. Alt efter forholdene kan de derfor tilbyde sakselifte, som rækker op til 12 meter! De er specialister i liftudlejning og kan derfor garantere en omkostningsfri og professionel rådgivning. Kontakt os i dag for at høre mere om udlejning af lift til private.\nBredt udvalg af lift udlejning\nHos os kan du leje liftudlejning til private og erhverv. De har et bredt udvalg af udlejningslifte, så de kan opfylde dine behov for en stabil platform i højden. Du kan leje vores lifte til gode og fornuftige priser. Vores liftudlejning omfatter sakselifte, bomlifte og trailerlifte. Alt efter forholdene kan de derfor tilbyde sakselifte, som rækker op til 12 meter! de er specialister i liftudlejning og kan derfor garantere en omkostningsfri og professionel rådgivning. De har et bredt udvalg af udlejningslifte, så de kan opfylde dine behov for en stabil platform i højden. Du kan leje vores lifte til gode og fornuftige priser. Vores liftudlejning omfatter sakselifte, bomlifte og trailerlifte. Alt efter forholdene kan de derfor tilbyde sakselifte, som rækker op til 12 meter.\nDe har det du søger og dine behov\nVi kan leje vores lifte til gode og fornuftige priser. Vores liftudlejning omfatter sakselifte, bomlifte og trailerlifte. Alt efter forholdene kan de derfor tilbyde sakselifte, som rækker op til 12 meter! Kontakt os i dag for at få mere information om liftudlejning hos Aagaard Maskiner & Udlejning. De er specialister i udlejning af lifte og kan derfor garantere at du får det bedste til prisen. De kan med ro i maven tilbyde dig netop det du mangler når du skal benytte dig af lift udlejning.


Nem og naturlig skønhed indefra\nKollagen har stor betydning for hudens elasticitet og udseende. Kollagen dannes naturligt i kroppen, men fra 30-årsalderen begynder langt de fleste at opdage de første alderstegn.\nGennem videnskabelige undersøgelser har VERISOL®-kollagenet i Collagen Skin Improver vist resultater, der medfører mærkbart mere spændstig hud med færre rynker samt en forbedret hudstruktur og reduceret appelsinhud. Ved at indtage kollagen fremfor at smøre det på huden via en creme opnår du den ønskede effekt på alle udsatte hudområder og ikke kun de enkelte områder, hvor cremen påføres.\nDin hud – din historie\nSkønhed er mange ting – et glimt i øjet, tilfredsheden med dit spejlbillede og de små smilerynker, der fortæller historien om de gode stunder i livet.\nGennem livet påvirkes din hud af en række indre og ydre faktorer på daglig basis. Huden påvirkes bl.a. af din kost, hormoner, UV-stråler og selvfølgelig din alder. I de unge år er huden glat og elastisk, men med alderen kan huden miste sin elasticitet, hvilket medfører rynker.\nHos Wellvita omfavner vi skønhed i alle aldre, og med Collagen Skin Improver hjælper vi dig til at få en glattere hud, som understreger din skønhed og fortæller din historie.\nNår tiden er knap, er hudpleje ikke højt på prioriteringslisten. Det kan Mathilde Legaard tale med om. Hun er enlig mor til to drenge, og for hende er det afgørende, at den daglige hudplejerutine er både nem og effektiv. Netop disse kvaliteter har Mathilde fundet i Collagen Skin Improver. Og nu er veninderne begyndt kommentere den forskel, de ser i Mathildes hud.\nEn travl hverdag fjernede Mathildes fokus fra hudpleje\nNu bemærker veninderne hendes flotte hud og friske glød\n39-årige Mathilde Legaard fra Esbjerg er pædagog og mor med stort M til to aktive drenge. En travl hverdag med mange jern i ilden og et aktivt fritidsliv efterlader ikke meget tid til, at Mathilde kan pleje sig selv og sin hud. Mathilde har tidligere prøvet at få en god hudplejerutine op at køre.\n- Jeg har forsøgt mig med forskellige cremer og masker - men det tager bare tid. Tid, som jeg egentlig ikke synes, jeg har. Eller som jeg hellere vil bruge på noget andet.\nDa Mathilde læste, at Wellvita i Esbjerg søgte testpersoner til det nye produkt Collagen Skin Improver, blev hendes nysgerrighed alligevel vakt. Hun har tidligere læst om, hvordan kollagen-produkter effektivt plejer huden indefra og kan bidrage til at reducere rynker og appelsinhud.\n- Nu har jeg været testperson på Collagen Skin Improver i 4 måneder, og det er bestemt ikke noget, jeg fortryder, fortæller Mathilde med et stort smil. Hun kan mærke en tydelig forskel på sin hud.\n- Jeg har fået en flottere glød, og strukturen i min hud er blevet synligt bedre.\nForandringen er heller ikke gået ubemærket hen hos Mathildes veninder, som flittigt bemærker, at Mathilde ser friskere ud end tidligere.\n- Så må jeg jo fortælle, jeg tager et dagligt tilskud af kollagen, smiler Mathilde.\nEn genial løsning i en travl hverdag\nDet er ikke kun den synlige effekt på hendes hud, som Mathilde er vild med. Hun kan også se fordelen i, hvor enkelt og nemt det er at bruge produktet.\n- Det er jo egentlig en genial løsning; et lille brev med pulveret, som er nøjagtigt doseret. Jeg hælder det bare op i det glas vand, jeg alligevel drikker om morgenen - så behøver jeg ikke at gøre mere for at pleje min hud. Og så er pulveret absolut uden smag og let at opløse i vandet, fortæller Mathilde og fortsætter:\n- Jeg kan helt klart anbefale Collagen Skin Improver til andre kvinder. Hvis man som jeg fører et aktivt liv, så er det bare nemt - og det har gjort noget rigtigt godt for min hud. Det er uden tvivl en rutine, jeg holder fast i.\nSom engageret hockeymor med fuldtidsjob og en sparsom fritid havde Caroline svært ved at finde tid og overskud til at pleje sin hud. Ofte blev det kun til kortere perioder med forskellige cremer. Men da Collagen Skin Improver blev en del af Carolines daglige rutiner, begyndte hun at opleve en forskel på sin hud.\nNu plejer Caroline sin hud indefra\nDybden af rynkerne blev mindre\nDet kan være svært at få en ny rutine op at køre. Det ved 44-årige Caroline alt om. Som mange andre kvinder har hun talrige gange forsøgt at pleje sin hud med diverse cremer og måtte sande, at en travl hverdag kom i vejen for at opbygge en god rutine.\n- Cremer er ikke noget, jeg har brugt kontinuerligt. En gang imellem er det kommet op i mig, og jeg er startet op med en tro på, at nu skulle det være - men det er bare aldrig rigtigt lykkedes, fortæller Caroline.\nSamme rutiner - bedre hudpleje\nMen da Caroline forsøgte sig med Collagen Skin Improver, skete der en ændring. Selve brugen af produktet opfattede Caroline ikke som endnu en ting, hun skulle huske i løbet af en travl morgen. Det var i stedet noget, hun naturligt kunne gøre til en del af sine vanlige rutiner.\n- Jeg laver en iskaffe hver morgen, inden jeg kører på job. Her blander jeg mit collagenpulver i. Det er nemt, og da produktet er absolut smagsneutralt, er det en perfekt løsning for mig, fortæller Caroline glad.\nSamtidig er Caroline meget begejstret for, at produktet lander direkte i hendes postkasse hver måned, så hun altid har sin hudpleje lige ved hånden.\nMin hud er blevet smukkere og friskere at se på\nCaroline ved, at selv ved de bedste betingelser er det svært at undgå aldersrelaterede rynker. Alligevel er hun blevet overrasket over den effekt, Collagen Skin Improver har haft på hendes hud.\n- Jeg oplever allerede, at dybden af mine linjer er blevet mindre, og min hud er blevet mere frisk - både at se på og røre ved, smiler Caroline.\nStudierne viser gode resultater\nKollagenet i Collagen Skin Improver produceres af VERISOL®, som har foretaget omfattende studier1 af effekten på huden ved indtagelse af kollagen. Studierne påviser klare forbedringer i hudens struktur. Blandt andet var elasticiteten hos testpersonerne steget med op til 15% efter blot 4 uger.\nEt andet studie2 udført på 100 kvinder i alderen 45-65, viste en tydelig reduktion af rynker ved brug af kollagenet i Collagen Skin Improver. Undersøgelsen, der løb over 4 uger, var et såkaldt blindstudie, hvor en del af forsøgspersonerne fik et inaktivt "snyde"-pulver (placebo) uden at vide det. De oplevede minimal effekt. Hos de, der fik det aktive stof, var der til gengæld signifikant færre rynker, og mængden af prokollagen i hudens øverste lag var steget med 60%.\nDokumenteret mindre appelsinhud\nAppelsinhud, eller cellulite, opstår på grund af små depoter af fedt i underhuden. Fænomenet er ganske ufarligt, men for mange er det et kosmetisk onde. Ca. 85 % af alle voksne kvinder har appelsinhud i større eller mindre omfang. VERISOL®-studier3 viser, at ved 3-6 måneders indtag af kollagen reduceres appelsinhud betydeligt, og hudens overflade fremstår glattere.\nDK · kosttilskud · Collagen Skin Improver · 75 g\n1 stick. Dagsdosis bør ikke overskrides.\nKollagenhydrolysat fra kvæg.\nBland 1 stick i hvilken som helst kold eller varm drik, f.eks. kaffe, vand eller juice.\nEn stick indeholder en daglig dosis af 2,5 g Verisol® kollagenhydrolysat.


En bedre social arv | Danner\nHjem > En bedre social arv\nEn bedre social arv\nHvert år udsættes 22.000 børn i Danmark direkte eller indirekte for vold i familien. Volden påvirker barnets trivsel på kort sigt og kan ofte også påvirke på længere sigt. Danner ønsker at modvirke, at volden vedbliver at være en del af disse børns liv og bæres videre til næste generation.\nFormålet med projektet “En bedre social arv” var at skabe den bedst mulige indsats omkring de voldsudsatte børn i krisecentret og bidrage til en fyldestgørende og langsigtet støtte i børnenes videre tilværelse. Yderligere var formålet at bidrage til en videreudvikling af den hjælp, vi som samfund kan tilbyde familier med vold.\nProjektets mål var: At opkvalificere det psykologfaglige aspekt af arbejdet, styrke voldsudsatte mødres forældreskab samt fremme støtten i barnets professionelle og private netværk. Viderebringe vores kendskab til vold og det specifikke barns behov samt fremme den videre støtte, hvilket sker ved at styrke samarbejde og vidensudveksling med kommunale sagsbehandlere. Projektet blev afsluttet i sommeren 2011.\nEn tværfaglig personalegruppe arbejdede med at udvikle vores indsats for børn og mødre inden for ”Børneprojektet”, der var et selvstændigt fire-årigt projekt i programmet ”En bedre social arv” under Servicestyrelsen (nu Socialstyrelsen).\nProjektet rummer de tre delprojekter\nEvaluering af viden og metoder i arbejdet med voldsudsatte børn\nVidensformidling og dialog omkring indsatsen for børn


Armenian Kvartal i Lviv til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVirmenska 22, Halytskyi, Lviv, Ukraine, 75000 - Se på kort\nMere om Armenian Kvartal\nMed indkvartering i høj kvalitet i Lviv er Armenian Kvartal et populært valg for både ferie- og forretningsrejsende, der ønsker nem adgang til religiøse interesser, kultur, sightseeing. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nArmenian Kvartal tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, bibliotek, transportservice, cykeludlejning, rygeområde.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, skrivebord, lydisolering, vækkeur, telefon. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Armenian Kvartal det kloge valg for rejsende til Lviv.\nAlle slags rejsende (78)Par (35)Rejsende alene (14)Familie med små børn (8)Familie med store børn (5)Gruppe (16)


Blodsukkers betydning for gigt og diabetes kan være undervurderet\nUdsvingene i dit blodsukker spiller sandsynligvis en væsentligt større rolle i din sundhed end hidtil antaget, samt på udviklingen af sygdomme som diabetes og gigt, viser et dansk studie. En forsker mener dog, at studiet er for spekulativt.\nHvis dit blodsukker svinger meget, fordi du spiser meget sukkerholdig mad, kan det få betydning for udviklingen af sygdomme som gigt, diabetes 2 og psoriasis. (Foto: Shutterstock.com)\nNår kroppen begynder at angribe sig selv, som det sker ved sygdomme som gigt, type 2-diabetes og psoriasis, kan et ustabilt blodsukker forværre situationen yderligere.\nEt svingende blodsukker kan muligvis give vedvarende betændelsestilstande i kroppen, der kan lede til en lang række sygdomme, herunder gigt.\nDet opdager danske forskere ved at gennemgå udvalgt forskning på feltet.\nEn forsker sår dog tvivl om konklusionen, blandt andet fordi valget af videnskabelige studier virker ensidigt ifølge forskeren.\nDet er konklusionen på et nyt dansk studie, hvor tre forskere har gennemgået en række studier på området og for første gang har kortlagt, hvor det går galt, når man spiser for meget sukker.\nDet kan nemlig give en betændelsestilstand i kroppen, kaldet inflammation, som i sidste ende kan føre til en lang række sygdomme, skriver forskerne.\nMens en kritiker kalder studiet for »spekulativt« og angriber konklusionernes styrke, mener hovedforfatter Anette Sams, at resultateterne er »et stort vink med en vognstang« i retning mod at få mere opmærksomhed på blodsukkerets betydning for sundheden.\n»Vi bør alle sammen have større omtanke for vores blodsukker. Ikke kun overvægtige mennesker og type 2-diabetikere, men også de mange normalvægtige mennesker, som potentielt kan udvikle sygdommene,« fortæller Anette Sams, der er seniorforsker på Rigshospitalet.\nNår blodet suser rundt i kroppen, bærer det sukkeret fra din kost videre til en særlig type celler. Forskerne har fundet ud af, at netop de celler sandsynligvis er arnestedet for sukkerets skadelige virkninger på kroppen. (Foto: Shutterstock.com)\nSukker forvirrer kroppens grænsekontrol\nForskerne har lavet en såkaldt kritisk litteraturgennemgang. Det betyder, at de har udvalgt studier på området, som de fandt relevante for en særlig problemstilling, og altså ikke har inddraget samtlige videnskabelige artikler på feltet. Reviewet er udgivet i tidsskriftet IUBMB Life.\nIfølge gennemgangen starter det hele med en særlig type celler, endothelceller, som beklæder indersiden af alle blodkar og fungerer som kroppens grænsekontrol mellem blodet og resten af kroppen.\n»Hvis niveauet af sukker i blodet er for højt, er det endothelcellerne, der oplever det allerførst, og derfor er det også dem, der styrer den videre reaktion. De er nøglen til kommunikationsvejen mellem blod og immunsystem,« siger Anette Sams.\nEndothelcellerne er desuden meget opmærksomme på netop sukker, da sukker fungerer som en af kroppens primære energikilder. Cellerne er derfor altid på udkig efter at opsnappe det og sende det videre over til muskler og organer, som bruger det som brændstof.\nMen hvis niveauet af sukker i blodet er for ustabilt og hurtigt skifter mellem at være normalt og højt, så bliver grænsepatruljen forvirret og begynder at lave rav i den, forklarer forskeren.\nDet såkaldte raffinerede sukker, som findes i mange forarbejdede fødevarer, optages ekstra hurtigt af kroppen og giver derfor hurtige stigninger i blodsukkeret.\nStigningen opdages af særlige celler i dine blodkar. De bliver forvirrede, hvis det sker for tit.\nSå begynder de - fejlagtigt - at igangsætte immunsystsmet, selvom der ikke er behov for det, og det kan skabe en betændelsestilstand kaldet inflammation.\nInflammation er kendt for at kunne forårsage en række sygdomme som gigt, psoriasis og type 2-diabetes.\nKilde: Anette Sams, Rigshospitalets Forskerpark.\nSkiftende blodsukker holder forvirringen ved lige\nFor når endothelcellerne udsættes for høje niveauer af sukker, frisætter cellerne stoffer på overfladen, som henholdsvis tilkalder immunsystemet og fortæller musklerne, at de skal stoppe med at optage det sukker, som cirkulerer i blodet.\nNormalt vil den mekanisme være smart, fordi det overskydende sukker dermed kan fungere som brændstof for de tilkaldte immunceller, som skal arbejde hårdt for at reparere skaden eller infektionen, som endothelcellerne har rapporteret.\nHos folk med stabilt blodsukker vil det samarbejde gå i sig selv igen efter noget tid. Men hvis blodsukkeret ofte er højt, starter det en ond cirkel, hvor cellerne bliver ved med at signalere immunsystemet og musklerne uden grund, fortæller Anette Sams.\n»Så hvis man hele tiden udsætter kroppen for pludselige stigninger i niveauet af sukker, får man ikke slukket for inflammationstilstanden.«\nLæs også: Svingende blodsukker kan føre til hjertekarsygdom for diabetespatienter\nLøssluppent sukker binder sig til forkerte proteiner\nDet høje blodsukker kan nemlig øge risikoen for, at sukkermolekylerne binder sig steder, de ikke skal. For eksempel til proteiner på overfladen af endothelcellerne. Og det er formentlig her, det går galt, fortæller Anette Sams.\n»Sukkermolekyler er temmeligt reaktive, og de har tendens til at binde sig tilfældigt til en lang række molekyler, herunder til endothelcellernes overflade. Det kan betyde, at de ikke fungerer længere, men det kan også betyde, at kroppen pludselig opfatter dem som en fremmede, som skal bekæmpes. Det skaber en vedvarende inflammation i kroppen og kan derfor blive starten på en autoimmun sygdom,« fortæller hun.\nPræcis hvilken autoimmun sygdom inflammationen kan lede til, er dog svært at sige noget om, da det typisk kommer an på mange andre faktorer i kroppen.\nDog vil der formentlig kun ske noget, hvis kroppens immunsystem i forvejen er på stikkerne. Eksempelvis hvis man har været syg i længere tid og dermed har et immunforsvar, som er ekstra opmærksomt på mulige farer, fortæller Anette Sams.\nMen det betyder samtidig, at det potentielt kan ske for alle, som har et svingende blodsukker. Også for folk, der normalt er sunde og raske, fortæller hun.\nEn kost med meget sukker giver store udsving i blodsukkeret, og det kan være farligt. Derfor anbefaler forskerne, at man stiler mod en kost med mindre sukker. (Foto: Shutterstock.com)\nForskerkollega finder studiet »spekulativt og hypotetisk«\nMen professor i endokrinologi fra Aarhus Universitetshospital, Kjeld Hermansen, studser over nogle af påstandene i det kritiske review, som han synes lider under kun at være en delvis gennemgang af forskningen på feltet.\n»For mig at se er det et noget spekulativt, hypotetisk stykke litteratur. Der er ikke tilvejebragt sikker evidens for, at det holder vand. Arbejdet er præget af, at der ikke er foretaget en systematisk gennemgang, men at det netop er en kritisk gennemgang, hvor litteraturen er udvalgt, så den passer ind i forfatternes opfattelse og hypoteser,« siger han.\nHan fremhæver, at studiet har en spændende måde at anskue sammenhængen mellem autoimmune sygdomme, diabetes og fedme på, men at han undrer sig over flere ting:\nHvorfor forskerne ikke også har taget højde for hjerte-kar-sygdomme, som normalt regnes for at være en vigtig faktor i den sammenhæng, som forskerne beskriver.\nHvorfor der ikke er ført bevis for, at det er blodsukkerstigninger og ikke blot manglende evne til at optage sukker, altså insulinresistens, der spiller den største rolle i udviklingen af eksempelvis diabetes.\n»Vi kunne sagtens have skrevet mere«\nSeniorforfatter på studiet Anette Sams anerkender, at visse ting kunne have været beskrevet mere udførligt i artiklen. Hun holder dog fast i, at der er solid dækning for deres hypotese om blodsukkerets vigtighed.\n»Vi kunne sagtens have skrevet mere om de kardiovaskulære sygdomme og åreforkalkning. Vi har skrevet lidt om det i introduktionen, men det er jo et område, der i princippet fortjener et review for sig selv,« siger hun.\nTil spørgsmålet om, hvorvidt det lige så vel kunne være insulinresistens, der er hovedårsagen til udviklingen af sygdommene, svarer hun:\n»Det er lige præcis derfor, vi har valgt at se på studier, hvor endothelcellerne er taget ud af kroppen og analyseret isoleret - så kunne vi udelukke virkningen fra insulin. Tværtimod fører vi evidens for, at det netop kan være det høje blodsukker, som kan forårsage udviklingen af insulinresistens.«\nLæs også: Palæo-kur mindsker risikoen for insulinresistens\nForsker: Spændende hypotese, men skal efterprøves\nEn anden ekspert på området, ph.d. og gruppeleder på Center for Aktiv Sundhed Kristian Karstoft mener imidlertid, at forskernes review kommer med nogle fornuftige input.\n»Det er overordnet et rigtig flot review, som kommer omkring rigtig mange gode studier på feltet. Det er et en interessant hypotese, at der skulle være et link fra blodsukker til den række af sygdomme, som forskerne fremhæver, og det skal blive spændende at se, om man kan eftervise hypotesen i laboratoriet,« siger han.\nHan pointerer netop, at studiet 'kun' et review, så man altså kan ikke vide noget med sikkerhed, før hypoteserne har været efterprøvet i laboratoriet.\n»Men der er nogle gode tanker i reviewet, og det ligger flot i tråd med en tiltagende opmærksomhed på højt blodsukker, der har bredt sig på feltet i de seneste år, særligt inden for diabetes. Her ser det ud til, at det netop er de høje blodsukkerniveauer, der er skadelige, og ikke i lige så høj grad gennemsnitsblodsukkeret, som man før troede,« siger han.\nUnder alle omstændigheder er det ifølge Anette Sams også vigtigt at forstå, at det ikke er selve sukkeret, der giver sygdommene. Det har blot stor indvirkning på niveauet af inflammation, som man ved, kan forårsage sygdommene. Samtidig fortæller hun, at stabilt blodsukker relativt let kan opnås:\n»Træning er kendt for at stabilisere blodsukkeret, fordi dine muskler bliver bedre til at binde og lagre sukkeret, så det vil kunne gøre en stor forskel,« siger hun.\nEt mere stabilt blodsukker kan, måske ikke overraskende, opnås ved at spise mindre sukker og flere grøntsager. Grøntsagerne indeholder også sukker, men det optages langsommere af kroppen, og holder derfor blodsukkeret stabilt. (Foto: Shutterstock.com)\nDerudover er kosten selvsagt et oplagt sted at lave ændringer, fortæller forskeren.\n»Mit råd vil være at sørge for at have længere pauser mellem måltiderne, så stop med at småspise. Og spis færre fødevarer som hvidt brød, slik og kage, som har højt sukkerindhold. I grøntsager er sukkeret desuden bedre pakket ind, så det optages langsommere og giver et mere stabilt blodsukker.«\n»Under alle omstændigheder kan stabilisering af dit blodsukker fungere som et gratis og risikofrit supplement til medicinsk behandling af diabetes og lignende og som forebyggelse,« siger hun.\nAnette Sams (tilknyttet Rigshospitalets Forskerpark, men er ikke oprettet endnu)\nKjeld Hermansens profil (Aarhus Universitetshospital)\nKristian Karstofts profil (Center for Aktiv Sundhed)\nThe endothelial border to health: Mechanistic evidence of the hyperglycemic culprit of inflammatory disease acceleration, 2017, IUBMB Life, doi: 10.1002/iub.1610


Planteskole er fremtidssikret – Gladsaxebladet\n26. aug 2019, 14:22\nAldershvile Planteskole fylder 65 år og har gennemgået et vellykket generationsskifte\nPå søndag holder Aldershvile Planteskole stor fødselsdagsfest i anledning af sin 65 års fødselsdag. Samtidig fejrer planteskolen i de smukke omgivelser ved Bagsværd Sø, at der er gennemført et generationsskifte.\nPernille Friis Larsen tiltrådte som partner/direktør fra årsskiftet, så har han hovedparten af ansvaret. Jens Bech Jensen, der har ejet planteskolen siden 1985, fortsætter i virksomheden og vil stadig være at finde mellem planterne. Pernille Friis Larsen kender virksomheden ned til de mindste rødder, eftersom han blev udlært som gartner i 1995 og har arbejdet på planteskolen lige siden. Den daglige ledelse på planteskolen står Rikke Aabye for.\nGunnar Løvbjerg Nielsen fra Viborg etablerede planteskolen på det nuværende sted i 1954. I 1985 blev planteskolen afhændet til Jens Bech Jensen, som udviklede forretningen til det paradisiske planterige, som er velkendt blandt haveglade mennesker.\nTil fødselsdagsfesten er inviteret kunder, venner og forretningsforbindelser til lidt mad og drikke samt underholdning af ”Sømandsorkestret” med Kisser i spidsen på en-strenget olietøndebas og i netstrømper.\nMilliardprojekt går i gang