bifalder pakken "Det globale Europa", som er blevet fremlagt samlet, og som kan bidrage til i højere grad end tidligere at sikre et holistisk perspektiv og en sammenhængende udviklingspolitik. Udvalget er enigt i, at bevillingerne til området "EU's optræden udadtil" bør øges, eftersom det giver en klar merværdi;\nbetoner, at en opdateret ramme for EU-støtten og en forenkling af regelsættet for planlægningen og gennemførelsen af instrumenterne hilses velkommen af de lokale og regionale myndigheder. Det gælder ikke mindst de myndigheder, som trods begrænsede administrative ressourcer ønsker at bidrage til udviklingssamarbejdet;\nønsker med denne udtalelse at gøre opmærksom på de lokale og regionale myndigheders rolle som aktører i EU's udviklingssamarbejde, men også på den rolle, som disse aktører spiller i forbindelse med de enkelte medlemsstaters indsats for decentralisering og øget demokrati, samt den plads de indtager i det direkte internationale grænseoverskridende samarbejde mellem aktører på subnationalt niveau;\nmener, at Kommissionens forslag til finansiering af "Det globale Europa" bør indeholde passende forudsætninger for at øge de lokale og regionale myndigheders inddragelse og samarbejde, eksempelvis i form af en begrænsning af kravet om medfinansiering eller måske endda en fjernelse af dette krav. Decentralisering er en ønskelig udvikling, så de lokale og regionale myndigheders rolle styrkes – i hele verden;\nhar den opfattelse, at det at skabe lokalt ejerskab og fremme demokratiet på græsrodsniveau forudsætter, at der er tillid til det politiske system og dets repræsentanter. En decentraliseret struktur gør institutionerne mere legitime og effektive og er den mest hensigtsmæssige måde at bringe myndigheder og borgere tættere på hinanden. Hvis beslutningsprocesserne er præget af åbenhed og lever op til nærhedsprincippet, opstår der demokratiske værdier hos borgerne, hvilket skaber grobund for et pluralistisk og tolerant samfund.\nLotta HÅKANSSON HARJU (SE/PSE)\nFælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet – Det globale Europa: en ny strategi for finansieringen af EU's optræden udadtil – COM(2011) 865 final\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler og procedurer for gennemførelse af instrumenterne for Unionens optræden udadtil – COM(2011) 842 final\nMeddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet: Fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for finansiering af EU-samarbejdet med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og de oversøiske lande og territorier for perioden 2014-2020 (den 11. europæiske udviklingsfond) – COM(2011) 837 final\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) – COM(2011) 838 final\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk naboskabsinstrument – COM(2011) 839 final\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde – COM(2011) 840 final\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et partnerskabsinstrument for samarbejde med tredjelande – COM(2011) 843 final\nForslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan – COM(2011) 844 final\nstøtter en ny generation af instrumenter til finansiering af udviklingspolitikken, som sigter mod at lette den politiske dialog og gennemførelsen af tiltag, der er i tråd med den overordnede strategi "En dagsorden for forandring" (1) og ligger inden for rammerne af den foreslåede flerårige finansielle ramme. Udvalget hilser Kommissionens forslag om at øge den samlede bevilling velkommen. Den kommer således til at være 70 mia. EUR, hvilket svarer til knap 7 % af EU's samlede budget;\nbifalder pakken "Det globale Europa" (2), som er blevet fremlagt samlet, og som kan bidrage til i højere grad end tidligere at sikre et holistisk perspektiv og en sammenhængende udviklingspolitik. Udvalget er enigt i, at bevillingerne til området "EU's optræden udadtil" bør øges, eftersom det giver en klar merværdi, at EU optræder som en samlet aktør. Udvalget beklager derfor, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) ligger uden for EU's flerårige finansielle ramme. Rundt regnet 34 mia. EUR kanaliseres via Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), men disse midler er ikke en del af budgettet. EUF bør omfattes af de samme krav om åbenhed, effektivitet og offentliggørelse af resultater som de øvrige finansielle instrumenter i pakken "Det globale Europa";\nbetoner, at en opdateret ramme for EU-støtten og en forenkling af regelsættet for planlægningen og gennemførelsen af instrumenterne hilses velkommen af de lokale og regionale myndigheder. Det gælder ikke mindst de myndigheder, som trods begrænsede administrative ressourcer ønsker at bidrage til udviklingssamarbejdet. Under den nuværende programmeringsperiode er der blevet udtrykt stærke ønsker om en forenkling og tydeliggørelse af instrumenterne, og Regionsudvalget sætter pris på, at der er blevet lyttet til resultaterne af Kommissionens høring;\nunderstreger, at et forenklet regelsæt, nedbringelse af omkostningerne ved deltagelse samt fremskyndede procedurer for tildeling af kontrakter og støtte alle er længe ventede forbedringer. Øget fleksibilitet og hurtigere tilpasning og revision, når det omgivende miljø kræver dette, burde også skabe forudsætninger for mere effektive tiltag;\nønsker med denne udtalelse at gøre opmærksom på de lokale og regionale myndigheders rolle som aktører i EU's udviklingssamarbejde, men også på den rolle, som disse aktører spiller i forbindelse med de enkelte medlemsstaters indsats for decentralisering og øget demokrati, samt den plads de indtager i det direkte internationale grænseoverskridende samarbejde mellem aktører på subnationalt niveau. Udvalget peger derfor på, at der bør tages hensyn til de særlige forhold omkring regionerne i den yderste periferi, hvis geostrategiske beliggenhed gør dem til aktive grænser og platforme for EU i verden, der kan bidrage til en mere effektiv europæisk udviklingspolitik, som det fremgår af udtalelserne CDR 408/2010 og CDR 364/2011;\nkonstaterer, at urbanisering har resulteret i, at lokale og regionale myndigheder står over for store udfordringer med hensyn til at forbedre deres egen kapacitet og effektivitet og etablere stærke og gennemsigtige forvaltningssystemer, så de kan imødekomme borgernes ønsker. Til det formål har de brug for viden og erfaringer fra andre kommuner. Forskellige former for kommunale og regionale partnerskaber involverer mange gange en bred vifte af aktører, og det har vist sig, at samarbejdet, frem for alt de mere intense partnerskaber mellem offentlige myndigheder, men også offentlig-private partnerskaber, kan gennemføres til lave omkostninger, men med konkrete og holdbare resultater. Det skyldes bl.a., at samarbejdet er møntet på en styrkelse af eksisterende strukturer med lovgivningsopgaver og kompetencer samt en styrkelse af kompetencerne hos personale, der allerede er ansat hos de lokale eller regionale myndigheder. Derfor bør Kommissionens forslag til finansiering af "Det globale Europa" indeholde passende forudsætninger for at øge de lokale og regionale myndigheders inddragelse og samarbejde, eksempelvis i form af en begrænsning af kravet om medfinansiering eller måske endda en fjernelse af dette krav. Decentralisering er en ønskelig udvikling, så de lokale og regionale myndigheders rolle styrkes – i hele verden;\npåpeger, at disse aktører gennem støtten til udviklingssamarbejdet for "Civilsamfund og lokale myndigheder" får en berettiget og eksplicit anerkendelse. Udvalget opfordrer dog kraftigt til, at de lokale og regionale myndigheder og deres offentlige serviceydelser får også mulighed for at modtage støtte inden for rammerne af andre tematiske og geografiske instrumenter. Støtte til samt inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i samfundsudviklingen er et horisontalt spørgsmål, som ikke blot bør begrænses til en mindre del af et af instrumenterne;\nmener, at også inden for temaprogrammet for migration og asyl bør de lokale og regionale myndigheder i højere grad opmuntres til at deltage og dermed udnytte finansieringen. Det grænseoverskridende internationale samarbejde mellem kommuner, som tager imod indvandrere og asylansøgere, og de kommuner, som disse kommer fra, ville kunne forbedres og udvikles betydeligt. Det lokale niveau er vigtigt, når modtagelses- og hjemsendelsesprogrammer skal udformes og bringes i anvendelse;\nglæder sig over, at det decentrale internationale udviklingssamarbejde er blevet udtrykkeligt anerkendt og synliggøres stadig oftere – ikke blot i Kommissionens meddelelse, men i de senere år også i andre globale sammenhænge (3). De lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med en sund samfundsudvikling og myndighedernes betydning for oprettelsen af et godt forhold mellem borgerne og de forskellige forvaltningsniveauer kan ikke understreges tydeligt nok;\nmener, at der inden for rammerne af budget- og sektorstøtten bør fastsættes vilkår for partnerlandene, for at udviklingsmidlerne i tilstrækkeligt omfang kan blive kanaliseret videre til de ansvarlige forvaltningsniveauer, således at den påkrævede og stærkt efterspurgte service kan blive stillet til rådighed på kommunalt niveau. Ressourcer og kompetent personale bør ikke alene koncentreres på centralt hold, men uddelegeres til de relevante subnationale myndigheder;\npåpeger, at kommuner og regioner er et talerør for borgerne og påtager sig en lederrolle for dem. De lokale og regionale myndigheder skaber dermed mulighed for en stærk medborgerindflydelse, som er konkret forankret i hverdagen. Kommuner og regioner står desuden for en stor del af den offentlige service. Det er ofte kommunerne og regionerne, som koordinerer samarbejdet og opmuntrer til partnerskaber mellem centrale samfundsaktører såsom ikke-kommercielle organisationer, det private erhvervsliv, trossamfund og de højere uddannelser;\nmener, at FN's globale udviklingsmål, de såkaldte årtusindudviklingsmål, ikke blot er relevante for medlemsstaterne og FN, men selvsagt også for kommuner og regioner. Lokale og regionale myndigheder arbejder for en bæredygtig samfundsudvikling, og lokale og regionale tiltag er en forudsætning for, at årtusindudviklingsmålene kan opfyldes. Der bør skabes opmærksomhed om de subnationale aktørers rolle for såvel den lokale som den globale udvikling. Eksempelvis i Holland og Sverige er der i øjeblikket en række projekter i gang, som sætter fokus på kommunernes bidrag til og ansvar for en sund og bæredygtig samfundsudvikling og dennes kobling til FN's årtusindudviklingsmål;\nstøtter henstillingen i Europa-Parlamentets betænkning om fremtiden for EU's udviklingspolitik om at udnævne 2015 til et "europæisk år for udvikling" for at forberede en passende opfølgning på årtusindudviklingsmålene;\nhilser Kommissionens forslag til en samlet syvårig programmeringsperiode velkommen, idet en sådan efter udvalgets opfattelse vil kunne skabe bedre forudsætninger for omfattende samfundsreformer. Regionsudvalget går ind for, at der fokuseres yderligere på resultater, og at betingelserne som foreslået i instrumenterne skærpes. Kommissionens og medlemsstaternes repræsentanter bør være sig bevidst, at lokale og regionale myndigheder kan bidrage til en proaktiv dialog, hvor der kan hentes inspiration til programmeringen af de forskellige instrumenter;\nunderstreger, at decentraliseringsreformer og demokratiopbygning er komplekse, omfattende og gennemgribende processer, som kræver vedholdenhed, forudsigelighed samt et langsigtet perspektiv fra kapitalindskydernes og samarbejdspartnernes side;\nhar den opfattelse, at det at skabe lokalt ejerskab og fremme demokratiet på græsrodsniveau forudsætter, at der er tillid til det politiske system og dets repræsentanter. En decentraliseret struktur gør institutionerne mere legitime og effektive og er den mest hensigtsmæssige måde at bringe myndigheder og borgere tættere på hinanden. Hvis beslutningsprocesserne er præget af åbenhed og lever op til nærhedsprincippet, opstår der demokratiske værdier hos borgerne, hvilket skaber grobund for et pluralistisk og tolerant samfund;\nmener, at lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union såvel som i partnerlande kan og bør spille en afgørende rolle på deres respektive niveauer i udformningen af politikker og strategier på deres eget niveau, ligesom de kan og bør have mulighed for at bidrage på nationalt og internationalt plan. Også som producenter af serviceydelser har de lokale og regionale myndigheder ansvaret for at styre, koordinere og gennemføre de prioriteter, der er blevet truffet beslutning om inden for eksempelvis sundhed, uddannelse og kultur;\nfinder, at nationale sammenslutninger, som repræsenterer kommuner og regioner, på grund af de intellektuelle ressourcer, de besidder, kan spille en afgørende og støttende rolle i omfattende samfundsreformer, navnlig ved decentralisering og demokratiopbygning. Kommunale og regionale sammenslutninger og tilsvarende kan støtte medlemmerne af sådanne organisationer ved at udvikle metoder og værktøjer, være talerør for medlemmerne og repræsentere de fælles interesser samt samordne forskellige kapitalindskyderes støtte inden for deres forskellige områder. Den erfaring, som disse sammenslutninger har tilegnet sig, bør udnyttes til at styrke det lokale og regionale demokrati inden for rammerne af udviklingssamarbejdet. Udvalget appellerer derfor til EU, medlemsstaterne og deres subnationale myndighedsniveauer om at støtte den rolle, de nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder i partnerlandene skal spille;\nfremhæver, at lokale og regionale myndigheder er i besiddelse af ekspertise inden for de fleste sektorer, som har afgørende betydning for en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling. Det er værd at bemærke, at de har erfaringer med både praktisk arbejde og politisk styring på områder som f.eks. folkesundhed, uddannelse, affaldshåndtering og vand, lokalt iværksætteri og forudsætninger for at etablere små og mellemstore virksomheder, transport og infrastruktur, miljø- og naturressourcer samt landbrug, men også områder, som indebærer et mere overordnet ansvar, samt når det gælder beskyttelse af et egentligt demokrati og overholdelse af menneskerettighederne. Denne ekspertise kan kontaktes og mobiliseres fra lokale og regionale myndigheder direkte eller via deres nationale, europæiske eller globale sammenslutninger samt via Regionsudvalget;\ngør opmærksom på, at Kommissionen i 2008 slog til lyd for udviklingen af en holistisk tilgang til lokale myndigheder som aktører i udviklingen på globalt, europæisk og nationalt niveau og foreslog tre værktøjer i Regionsudvalgets regi på grund af udvalgets rolle som talerør for de lokale myndigheder på EU-plan. Udvalget minder om, at Atlasset om decentraliseret udviklingssamarbejde med henblik på at kortlægge aktiviteter og bedste praksis, web-informationsudvekslingsplatformen med henblik på at matche færdigheder og kompetencer med behovene samt konferencen om decentraliseret udviklingssamarbejde med henblik på politisk dialog nu har givet resultater under inddragelse af Kommissionen og centrale netværk i EU- og partnerlandenes lokale og regionale myndigheder såsom arbejdsgruppen Platforma inden for rammerne af de Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR). Regionsudvalget opfordrer lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer i EU og partnerlandene til at gøre yderligere brug af disse instrumenter til gavn for større sammenhæng og bedre effektivitet i støtten;\nnoterer sig, at Kommissionen som et resultat af den strukturerede dialog om udviklingssamarbejde, der fra marts 2010 til maj 2011 førtes mellem EU's institutioner, repræsentanter for civilsamfundet og repræsentanter for lokale og regionale myndigheder, foreslår, at der oprettes et permanent forum på højt niveau for udviklingsspørgsmål. Dette initiativ hilses varmt velkommen af udvalget, som forventer fortsat at spille sin institutionelle rolle, da det mener, at et formelt forum vil indebære en institutionalisering af dialogen og mere kvalitet i dens indhold samt muliggøre en systematisk debat om udviklingsspørgsmål, herunder regelmæssige opdateringer, ekspertvurderinger og udveksling af erfaringer. Derudover bifalder udvalget de annoncerede meddelelser om ngo'er og lokale myndigheder inden for udviklingssamarbejde med henblik på at skabe et formelt grundlag for en fortsættelse og videreudbygning af samarbejdet med Kommissionen. Betydningen heraf fremgik på den halvårlige konference om decentraliseret samarbejde samt af den strukturerede dialog.\nKommentarer vedrørende det europæiske instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder (EIDHR)\nbemærker, at der for så vidt angår det tematiske instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder foreslås en stigning på næsten 35 % sammenlignet med den nuværende programmeringsperiode. Instrumentet vil dog fortsat kun udgøre en marginal del (ca. 2 %) af EU's udviklingsbistand. Udvalget beklager, at dette horisontale instrument ikke modtager flere midler, eftersom det kan anvendes i alle geografiske områder på forskellige udviklingsstadier og fokuserer på elementære spørgsmål som overholdelse af de grundlæggende menneskerettigheder og støtte til og konsolidering af demokratiske reformer;\nunderstreger, at demokrati og menneskerettigheder er universelle værdier for EU såvel som for verdenssamfundet. Disse værdier udgør et aktiv og en styrke, som de lokale og regionale myndigheder, et velfungerende retsapparat, civilsamfundet, medierne og andre aktører værner om i mange samfund;\nmener, at det er nødvendigt at fremme menneskerettighederne og gøre alle samfundslag bevidst om dem. Udvalget finder det derfor berettiget, at instrumentet i højere grad lægger vægt på lokale og regionale forvaltningsniveauer i opbygningen af offentlige institutioner;\ner af den opfattelse, at det forvaltningsniveau, som er tættest på borgerne, også er det niveau, som lokalt kan gennemføre nationale beslutninger på en sådan måde, at de tilpasses og tager hensyn til lokale variationer med henblik på at undgå eventuelle negative konsekvenser for lokalbefolkningens rettigheder – eksempelvis krav i forhold til sprog eller etniske udtryk. De lokale og regionale myndigheder er også dem, der er bedst egnet til at organisere og koordinere tiltag med henblik på at oplyse lokale grupper, f.eks. unge eller kvinder, om deres menneskerettigheder, og om hvordan de kan gøre disse gældende.\nKommentarer vedrørende instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, med støtte til civilsamfundsorganisationer og de lokale og regionale myndigheder (inden for rammerne af instrumentet for udviklingssamarbejde – DCI)\nvil naturligvis i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, som udvalget repræsenterer, bidrage aktivt til at gennemføre Kommissionens forslag om at styrke dialogen og koordineringen med civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder via de redskaber, det har udviklet med Kommissionen og centrale netværker i EU- og partnerlandenes lokale og regionale myndigheder samt via det nye permanente forum på højt niveau for udviklingsspørgsmål;\nbifalder, at de lokale og regionale myndigheder også fortsat kan modtage økonomisk støtte til udviklingssamarbejde, men understreger, at en tydeligere skelnen mellem civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder, når det gælder politikker, instrumenter og faktisk finansiering, ville være hensigtsmæssig;\nopfordrer til, at man inden for rammerne af instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde for civilsamfundet og de lokale myndigheder tildeler de lokale og regionale myndigheder flere midler. Den nuværende programmeringsperiode har resulteret i en skæv fordeling af midlerne mellem civilsamfundsorganisationer og de lokale og regionale myndigheder. Ved at øremærke mindst 25 % af midlerne – mod de nuværende 15 % – til de lokale og regionale myndigheder kan deres berettigede rolle og ekspertise udnyttes bedre;\nmener, at lokale og regionale myndigheder kan sikre en langsigtet demokratisk udvikling og bør tildeles tilstrækkelige ressourcer til, at de kan konkurrere på lige fod med initiativer fra ressourcestærke nationale eller internationale ikke-kommercielle organisationer. Der er brug for de lokale og regionale myndigheder i partnerlandene til at koordinere forskellige aktørers initiativer og tiltag og sørge for, at disse lever op til en politisk forankret udviklingspolitik, der er udarbejdet på lokalt og regionalt niveau, i det mindste når der er tale om initiativer og foranstaltninger, der vedrører tjenesteydelser af almen interesse;\npeger på, at de lokale og regionale myndigheder besidder en uvurderlig ekspertise og erfaring med udviklingssamarbejde, når det gælder lokal og regional forvaltning og administration, opbygning af systemer og platforme for politisk dialog, et dybtgående og bredt partipolitisk arbejde, hvor der skabes forudsætninger for demokratisk medindflydelse og dialog med borgerne – med andre ord for opbygning af et solidt og holdbart demokrati;\nunderstreger, at man blandt mange af Den Europæiske Unions lokale og regionale myndigheder har en mangeårig demokratisk tradition, men samtidig er flere medlemslande nye og skrøbelige demokratier. Den Europæiske Unions lokale og regionale myndigheders forskellige erfaringer og perspektiver bør derfor integreres i EU's fælles udviklingssamarbejde med partnerlande og komme partnerlandenes reformering og/eller opbygning af offentlige institutioner til gavn. I den forbindelse bør det lokale selvstyre, som det forvaltningsniveau, der er tættest på borgerne, vies særlig opmærksomhed, og civilsamfundet, som udgør grundlaget for ethvert demokrati, bør støttes og styrkes;\nmener, det er afgørende vigtigt at styrke politikere, der er direkte valgt lokalt og regionalt, og ansatte embedsmænd i partnerlandene, hvis man skal have held til at gennemføre decentraliseringsreformer og opnå god regeringsførelse. En hensigtsmæssig regeringsførelse bør være både et middel og et mål i EU's udviklingsbestræbelser;\nfremhæver, at et solidt demokrati og bedre lokal service forudsætter indsigt og vilje til systemændringer på alle niveauer på samme tid. Politisk engagement, frigjorte ressourcer, magtdeling og decentralisering kræver fælles fodslag på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Et nationalt retligt og finansielt system, som giver plads til ansvarliggørelse på lokalt og regionalt niveau, skaber forudsætninger for forbedringer og nødvendigt lokalt ejerskab til udvikling af nærmiljøet.\nKommentarer vedrørende det europæiske naboskabsinstrument (ENI)\nbifalder det foreslåede europæiske naboskabsinstrument og mener, at det i store træk gør det ud for den nødvendige revision af det nuværende instrument. Udvalget vil dog foreslå nogle justeringer for at effektivisere støtten til nabolandene yderligere og øge dens virkning;\nforeslår, at der for at EU's mål om at etablere et solidt og holdbart demokrati kan blive ført ud i livet tilføjes en række specifikke formuleringer, som betoner decentralisering og lokalt demokrati samt opbygning af kapacitet til ydelse af kommunale og regionale offentlige tjenester;\nvil, når det gælder dette instrument, opfordre Kommissionen til at øremærke midler til programmer, som støtter den lokale og regionale demokratiopbygning og decentralisering. Det bør præciseres, at potentielle modtagere af bistand og samarbejdspartnere afgjort bør være lokale og regionale myndigheder;\nopfordrer Kommissionen til at gøre det mere klart, at grænseoverskridende samarbejde, herunder samarbejde mellem flere end to lande, ikke begrænses til lande, som grænser fysisk op til hinanden, men at det omfatter alle EU's medlemslande, regioner og byer – uanset deres geografiske nærhed eller mangel på samme. Det er vigtigt, at erfaringer, viden og eksempler på bedste praksis formidles hen over grænserne uanset den fysiske afstand, og for så vidt angår regionerne i den yderste periferi bør man fjerne det støtteberettigelseskriterium, som indeholder et krav om en indbyrdes afstand på højst 150 kilometer;\nmener, at krav om medfinansiering ved gennemførelse af naboskabspolitiske tiltag i visse tilfælde er en forhindring for, at de lokale og regionale myndigheder kan være med. Medfinansiering er i visse lande i konflikt med national lovgivning, som ikke tillader subnationale myndigheder at deltage i udviklingssamarbejde;\nopfordrer Kommissionen til i endnu større omfang at fokusere på partnerskaber mellem offentlige institutioner og på TAIEX (4) i forordningen og til at foretage en grundig analyse af, hvordan disse kan stimuleres yderligere. Det er et faktum, at få ministerier med ansvar for lokal og regional forvaltning viser interesse for eller har kapacitet til at foreslå denne form for partnerskaber eller TAIEX;\nmener, at den iøjnefaldende og langt mere anerkendte rolle, som de lokale og regionale myndigheder, civilsamfundet og samarbejdet med de to aktører tilskrives, når stater gennemgår en forvandling fra etpartisystemer og diktaturer til demokratier, er vigtig og indebærer en merværdi, som fortjener en langt større plads i EU's naboskabspolitik og styring af finansielle midler;\npåpeger, at der inden for rammerne af udvalgets arbejde foregår en intensiv og konkret udveksling og arbejdsindsats som f.eks. østpartnerskabet (CORLEAP) og ARLEM. Derigennem skabes der blandt andet opmærksomhed om målene for EU's "Det globale Europa" og "En dagsorden for forandring", også uden for EU's grænser.\nKommentarer vedrørende instrumentet til førtiltrædelsesbistand (Pre-Accession Instrument – IPA)\nhar gennem udtalelser, workshops, arbejdsgrupper og lokalforvaltningsordningen (LAF, Local Administration Facility) osv. arbejdet hen imod at videreudvikle gennemførelsen af førtiltrædelsesbistanden, og udvalget tilslutter sig fuldt ud bestræbelserne på at gøre IPA til en mere resultatorienteret, fleksibel og skræddersyet form for støtte;\nbemærker, at EU gennem en partnerskabsindsats på flere niveauer vil sikre, at der ydes en mere effektiv og virkningsfuld udviklingsbistand. Udvalget opmuntrer helt konkret til, at disse bestræbelser udføres gennem f.eks. parlamentskonferencer ("Assises") og gennem oprettelse af et atlas over det decentrale udviklingssamarbejde. Sammen med Kommissionen har udvalget ansvaret for lokalforvaltningsordningen med studiebesøg for politikere og offentligt ansatte fra kandidatlande og potentielle kandidatlande;\nser gerne, at Kommissionen i højere grad baner vej for og opmuntrer til udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale myndigheder og ikke først og fremmest lader centraladministrationen i medlemslande og udvidelseslande dominere dette område;\nnoterer sig, at det mangeårige samarbejde med de lokale og regionale myndigheder i udvidelses- og nabolandene er blevet stadig mere professionelt, og udvalget understreger betydningen af, at de finansielle instrumenter fortsat stimulere denne udvikling og gør det muligt at intensivere den;\nser navnlig i udvidelses- og nabolande gerne, at der tages passende instrumenter og indikatorer i anvendelse, som sikrer en tydeligere kobling mellem tildelingen af støtte og de faktiske resultater i gennemførelsesprocessen med hensyn til decentralisering, forvaltning på flere myndighedsniveauer og dermed de lokale og regionale myndigheders medvirken på relevante beslutningsniveauer;\nopfordrer Kommissionen til at sikre, at der afsættes specifikke midler til at styrke og udvikle kapaciteten hos de lokale og regionale myndigheder i udvidelseslande samt til at bane vejen for øget viden og styrkede færdigheder. I stedet for at opfatte og behandle de lokale og regionale myndigheder som passive modtagere, bør de i stedet tildeles rollen som proaktive aktører med et stort kendskab til behov, forudsætninger og realistiske mål;\nunderstreger, at ved mere aktivt at forsøge at opfylde de behov for kapacitetsudvikling, som en øget medvirken ved gennemførelsen af IPA bl.a. indebærer, får de lokale og regionale myndigheder mulighed for gennem praktisk arbejde at samle erfaringer inden et faktisk EU-medlemskab. For eksempel kan der anvendes midler til at stimulere og bistå disse aktører ved udviklingen af idéer til projekter. I flere lande har man haft gode erfaringer med en decentral forvaltning af IPA-midlerne;\npåpeger, at en af udfordringerne ved anvendelse af IPA-midler er korruption, og på dette område bør alle niveauer – det lokale, det regionale og det nationale – modtage støtte. Et permanent og stringent overvågningssystem samt støtte til "vagthunde" som civilsamfundsorganisationer, medier, men også de lokale og regionale myndigheder er af central betydning, hvis man skal opnå den nødvendige gennemsigtighed, og der skal være mulighed for ansvarliggørelse;\nmener, at man gennem en bedre integration af IPA-midler i det løbende lokale og regionale udviklingsarbejde styrker grundlaget for en holdbar forvaltning på flere myndighedsniveauer og en mere udpræget decentralisering. Ved at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udformningen af programmer og projekter, beslutningstagning, gennemførelse, overvågning og styring lægges grunden for fortsat udviklingsarbejde – også uden ekstern finansiering;\nunderstreger, at mange lande på Vestbalkan i øjeblikket gennemgår gennemgribende samfundsreformer, som ville kunne fremskyndes og konsolideres i endnu højere grad gennem større medvirken fra de lokale og regionale politiske niveauer. På lokalt og regionalt niveau savner man i mange tilfælde tilstrækkelige administrative, finansielle og personalemæssige ressourcer til at kunne håndtere IPA. Ressourcer og kapacitet forbliver på centralt hold, hvilket yderligere forstærker allerede centralistiske systemer og sinker øget deltagelse af minoriteter og lokale og regionale politiske aktører;\nmener, at decentraliseringsreformer alt for ofte strander på begrænset lokal og regional kapacitet, da der kun fremtvinges en decentralisering af ansvaret, som imidlertid ikke ledsages af en finansiel decentraliseringsproces. EU kan gennem styring af IPA fremskynde nødvendige parallelle processer, således at ansvar og ressourcer bringes i balance.\nKommentarer vedrørende partnerskabsinstrumentet (Partnership Instrument – PI)\nbemærker, at partnerskabsinstrumentet blandt andet omfatter lande som Kina, Brasilien, Sydafrika, Rusland m.fl. og frem for alt har til formål at udvikle og stimulere handel og kontakter mellem disse lande og EU. Områder som klima, miljø og samhandel er i fokus;\nønsker at henlede opmærksomheden på, at når man fokuserer på BNI pr. indbygger ud fra et nationalt gennemsnit, kan der skjule sig underudviklede regioner i de nationale statistikker. Ugunstigt stillede områder i ekspansive stater kan ikke ansøge om støtte fra andet end partnerskabsinstrumentet. Udvalget foreslår derfor, at der sættes fokus på regionale forskelle som f.eks. den relative indkomstfordeling og fattigdom ud fra et geografisk perspektiv. Kommissionen bør føre en dialog med de berørte stater om betydningen af en altomfattende og generel udvikling og kræve resultater for så vidt angår bedre regional samhørighed, hvis landet skal kunne påberåbe sig finansieringsstøtte fra EU;\nminder om, at instrumentet også bør anvendes til at opbygge sociale sikkerhedsnet, reformere velfærdssektoren generelt og afsætte ressourcer til at styrke offentlige institutioner på lokalt og regionalt niveau samt sørge for, at instrumentet fremmer partnerskab og en demokratisk udvikling i landene.\n1. Den bistand, der ydes i henhold til denne forordning, skal tage sigte på at nå følgende specifikke mål under hensyntagen til modtagerlandenes behov og individuelle udvidelsesdagsorden:\nStøtte til politiske reformer, bl.a.:\nstyrkelse af de demokratiske institutioner og retsstaten, herunder respekten herfor\nfremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, øget respekt for mindretals rettigheder, fremme af ligestilling mellem kønnene, ikke-diskrimination og pressefrihed samt fremme af gode forbindelser mellem nabolande\nbekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet\nreform af den offentlige forvaltning og god forvaltningspraksis\nudvikling af civilsamfundet og dialogen med arbejdsmarkedets parter\nforsoning og freds- og tillidsskabende foranstaltninger.\nSpørgsmål som opbygning af demokratisk kapacitet er navnlig vigtig på lokalt og regionalt plan. Derfor bør dette aspekt få særlig opmærksomhed. Ændringsforslaget vedrører punkt 45 i udtalelsen.\n3. EU-støtten i henhold til denne forordning samfinansieres principielt af modtagerlandene ved hjælp af offentlige midler, bidrag fra modtagerne eller andre kilder. Samme princip finder anvendelse på samarbejdet med Den Russiske Føderation, navnlig hvad angår programmerne i artikel 6, stk. 1, litra c). Kravene om samfinansiering kan fraviges i behørigt begrundede tilfælde, og når det er nødvendigt for at støtte udviklingen af civilsamfundet og ikke-statslige aktører, uden at det påvirker overholdelsen af andre betingelser, der er fastsat i finansforordningen.\n3. EU-støtten i henhold til denne forordning samfinansieres principielt af modtagerlandene ved hjælp af offentlige midler, bidrag fra modtagerne eller andre kilder. Samme princip finder anvendelse på samarbejdet med Den Russiske Føderation, navnlig hvad angår programmerne i artikel 6, stk. 1, litra c). Kravene om samfinansiering kan fraviges i behørigt begrundede tilfælde, og når det er nødvendigt for at støtte udviklingen af civilsamfundet og ikke-statslige aktører , uden at det påvirker overholdelsen af andre betingelser, der er fastsat i finansforordningen.\nI visse tilfælde kan samfinansieringskravet hindre lokale eller regionale myndigheder i partnerlandene (som skulle være de hovedbegunstigede af disse programmer) i at levere levedygtige og nyttige projekter. Da lokal demokratiopbygning er en af programmets prioriteter, bør det også være en af begrundelserne for, at undtagelser fra samfinansieringskravene kan tillades under visse betingelser.\n1. Formålet med programmet vedrørende civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder er at finansiere udviklingsinitiativer, der er udformet af eller for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder fra partnerlandene, Unionen, kandidatlande eller potentielle kandidatlande.\n2. I bilag V findes en detaljeret beskrivelse af de aktiviteter, der skal fokuseres på gennem EU-bistanden under denne artikel, samt en vejledende liste over kategorier af civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder.\nDet er vigtigt at understrege, at dette program også skal være åbent for samarbejde med "regionale myndigheder" fra partner-, kandidat- eller potentielle kandidatlande. Samtidig bør det understreges, at civilsamfundsorganisationer og lokale og regionale myndigheder ofte har forskellige roller at spille i et specifikt land eller projekt. Ændringsforslaget vedrører punkt 25 i afsnittet "generelle synspunkter" i RU's udtalelse.\n1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på 14 110 100 000 EUR (i løbende priser). Op til 3 % af det finansielle referencegrundlag tildeles programmer for samarbejde på tværs af grænserne mellem modtagerlande og EU-medlemsstater.\n1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2014-2020 på 14 110 100 000 EUR (i løbende priser). Op til 3 % af det finansielle referencegrundlag tildeles programmer for samarbejde på tværs af grænserne mellem modtagerlande og EU-medlemsstater .\n2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for EU's flerårige finansielle ramme.\n3. Som det fremgår af artikel 13, stk. 2, i forordningen om "Erasmus for alle" afsættes der et vejledende beløb på 1 812 100 000 EUR til fremme af den internationale dimension af videregående uddannelse fra forskellige eksterne instrumenter (instrumentet for udviklingssamarbejde, det europæiske naboskabsinstrument, instrumentet til førtiltrædelsesbistand, partnerskabsinstrumentet og Den Europæiske Udviklingsfond) til tiltag vedrørende læringsmobilitet til eller fra lande uden for EU og til samarbejde og politisk dialog med myndigheder/institutioner/organisationer fra disse lande. Bestemmelserne i "Erasmus for Alle"-forordningen gælder for anvendelsen af disse midler.\nÆndringsforslaget ligger i forlængelse af det forudgående ændringsforslag og slår til lyd for, at lokal og regional kapacitetsopbygning skal afspejles i den finansielle tildeling (jf. punkt 45 i afsnittet "generelle synspunkter").\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne forordning i perioden 2014-2020 er på 18 182 300 000 EUR (i løbende priser). Op til 5 % af finansieringsrammen tildeles programmerne for samarbejde på tværs af grænserne, jf. artikel 6, stk. 1, litra c).\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne forordning i perioden 2014-2020 er på 18 182 300 000 EUR (i løbende priser). Op til 5 % af finansieringsrammen tildeles programmerne for samarbejde på tværs af grænserne, jf. artikel 6, stk. 1, litra c)\nUdvikling af demokrati på lokalt og regionalt niveau er en vigtig forudsætning for andre af instrumentets statsstøtteelementer. En vis andel af den finansielle bistand bør derfor øremærkes til projekter på dette område. Ændringsforslaget vedrører punkt 34 i udtalelsen.\n(1) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring, COM(2011) 637 final.\n(2) "Det globale Europa" omfatter COM(2011) 865, COM(2011) 842, COM(2011) 837, COM(2011) 838, COM(2011) 839, COM(2011) 840, COM(2011) 843, COM(2011) 844.\n(3) Agenda 21, som blev vedtaget i Rio de Janeiro i 1992, FN's millenniumtopmøde i 2000, Pariserklæringen fra 2005, Busan i 2011; Resolution 251 (2008) "Diplomati mellem bymyndigheder" fra Europarådet og FN's forum for udviklingssamarbejde, som afholdes den 6. juli 2012.\n(4) TAIEX: “Technical Assistance and Information Exchange Instrument”, et instrument som bistår partnerlande med at tilpasse deres lovgivning til EU's lovgivning.


Kooperationens nyhedsbrev 19. juli 2018\nVelkommen til vores nye kollega Sanne Aakermann Østrup\nDen 1. juli bød vi Sanne Aakermann Østrup velkommen som arbejdsretskonsulent og ny kollega i Kooperationen.\nSanne har lang erfaring med personalejura og arbejdsret - både den kollektive om overenskomster og aftaler og den individuelle del om ansættelser, opsigelser osv.\nHendes erfaring er bred fra arbejde med rådgivning i organisationsverdenen. Hun er fagligt skarp og god til at formidle juraen videre på en måde, så det bliver til at forstå. Sanne har sammen med en tidligere kollega skrevet en lærebog om arbejdsret, målrettet TR’er.\nSanne har udover sin kandidateksamen i jura fra Københavns Universitet også en HD i ledelse og organisation fra CBS.\nSanne afløser David Bar-Shalom.\nDen gode socialøkonomiske arbejdsplads\nDygtige, motiverede og glade medarbejdere er ofte en socialøkonomisk virksomheds vigtigste ressourcer. Netværket Socialøkonomi Midtjylland sætter fokus på, hvordan socialøkonomiske virksomheder skaber bedst mulige rammer for medarbejdertrivsel og -udvikling.\nVært for arrangementet er STERK. En socialøkonomisk virksomhed der udbyder løsninger inden for kantine, rengøring, haveservice, pedeltjeneste mv.\nGode og ordnede medarbejderforhold\nv/ Lykke Pedersen og Tom Clausen, Kooperationen\nForebyg stress, trivsel og sygefravær på i jeres virksomhed\nv/ Dorte Rosendahl Kirkegaard, Cabi\nDato: Den 4. september 2018, kl. 15.00-18.00.\nSted: Regionshospitalet Silkeborg, Falkevej 1A, 8600 Silkeborg\nTilmeldingsfrist: Den 28. august 2018. Læs mere og tilmeld dig her.\nSå er det snart tid til næste møde i Kooperationens Socialøkonomiske Forum. Programmet inkluderer denne gang et besøg hos Huset Venture Storkøbenhavn, ekspertoplæg om SoMe og digital markedsføring samt præsentationer fra nye medlemsvirksomheder. Arrangementet er for alle medlemsvirksomheder i Kooperationen, der arbejder med eller interesserer sig for socialøkonomi.\nRundvisning hos Huset venture Storkøbenhavn\nSociale medier og digital markedsføring: Hvad sker der lige nu?\nv/ Christian Vestergaard, seniorkonsulent, Obsidian Digital\nDato: Den 28. august 2018, kl. 15.00 - 18.15.\nSted: Huset Venture Storkøbenhavn, Telegrafvej 4, opgang 2, 2750 Ballerup\nTilmeldingsfrist: Den 21. august 2018. Læs mere og tilmeld dig her.\nTal pænt eller bliv opsagt\nSagen angik berettigelsen af en virksomheds bortvisning den 10. juni 2015 af en medarbejder. Medarbejderen var udeblevet fra arbejde grundlovsdag. Som anført af byretten måtte det efter bevisførelsen lægges til grund, at grundlovsdag ikke var en lukkedag hos virksomheden, og at medarbejderens udeblivelse fra arbejde grundlovsdag 2015 beroede på en misforståelse herom.\nDer var således ikke tale om, at medarbejderen vægrede sig ved at arbejde den pågældende dag. Herefter tiltrådte landsretten, at udeblivelsen ikke i sig selv indebar en sådan misligholdelse af ansættelsesforholdet, at der kunne ske bortvisning af medarbejderen, ligesom udeblivelsen ikke i sig selv ville have kunnet begrundet en opsigelse. Læs mere her.\nBaggrunden for fyringen var en sønderlemmende kritik fra Klagenævnet for Udbud, der fastslog, at der fandt forskelsbehandling sted under udvælgelsesprocessen. Læs mere her.\nDet er ikke let at bygge broer over Københavns havneløb. "Inderhavnsbroen" - kendt som kyssebroen - blev som bekendt plaget af fejlkonstruktioner og entreprenørkonkurs.\nAt det ikke er let for Københavns Kommune at bygge broer, viste det sig i sidste måned med den kommende "Lille Langebro", der blev ramt af et voldsomt uheld.\nDer skete nemlig det, at de fire brofag til "Lille Langebro" blev lastet på en pram hos Hollandia BV i Schaardijk, Rotterdam, knækkede kranen desværre og tabte et af brofagene ned over et andet, der allerede var placeret på transportprammen.\nUheldet betød, at brofagene ikke blev sejlet til København og monteret på bropillerne som først planlagt.\nUdviklingen beskrives som "sort uheld", der sandsynligvis skyldes en fejl på kranen. To brofag er totalskadede og skal bygges fra bunden igen.\nHvornår broen så kan blive færdig er uvist. Men det oplyses, at det tager mere end et år at bygge de nu totalskadede brofag. Dermed blev broen ikke som ventet færdig i efteråret 2018, hvor den skulle forbinde Christianshavn og Blox, der er den nye markante bygning for enden af Vester Voldgade.


Indbygningskaffemaskiner til virksomheder (2019) | Ekspertvalg\nSammenlign pris og kvalitet på indbygningskaffemaskiner. Bestil flere tilbud her!\nInfo om en indbygningskaffemaskine\nEn indbygningskaffemaskine er en kaffemaskine, der er indbygget som et element i noget andet. Typisk indbygger man kaffemaskinen i et køkkenmodul, på samme måde som man indbygger en ovn eller mikrobølgeovn. En indbygningskaffemaskine er derfor et modul, som ikke står for sig selv, men derimod er stationær og permanent installeret et sted.\nDer er ofte flere muligheder forbundet med en indbygningskaffemaskine, da denne type kaffemaskine mere eller mindre fungerer som en kaffeautomat. Dette betyder, at der typisk er mulighed for at brygge flere forskellige typer kaffe, med en indbygningskaffemaskine, kontra en almindelig kaffemaskine.\nHvis man ønsker en indbygningskaffemaskine, er der dog nogle specifikke krav i forhold til installation, der skal være opfyldt. Du kan læse mere om de forskellige muligheder i forhold til installation og kaffevarianter, samt typiske brugere af en indbygningskaffemaskine, på denne side.\nFør man beslutter sig for at investere i en indbygningskaffemaskine, er det vigtigt, at man har et sted at installere kaffemaskinen. Kaffemaskinen skal som tidligere beskrevet indbygges i et køkkenmodul, på samme måde som en indbygningsovn. Dette betyder altså, at der skal være et køkkenmodul frit i det køkken, som kaffemaskinen skal installeres i.\nHvis ikke man ønsker at installere kaffemaskinen i et køkken, er det også muligt at installere den andre steder. Det kan eksempelvis være, at man ønsker at dedikere et område på ens arbejdsplads til en specifik kaffebar eller et loungeområde. Det er dog vigtigt, i denne forbindelse at understrege, at der skal være mulighed for direkte tilsutning til vandforsyningen. Dette betyder altså, at man ikke kan installere indbygningskaffemaskinen et hvilket som helst sted, men at der er mulighed for installation af kaffemaskinen på kontoret, såfremt der er vandforsyning og køkkenmodul til rådighed.\nEn Indbygningskaffemaskine - den ultimative oplevelse\nMed en indbygningskaffemaskine får man den ultimative kaffeoplevelse. Dette skyldes, at man udover kaffe i højeste klasse, også får en baristalignende følelse, når man laver kaffe på en indbygningskaffemaskine. Kaffemaskinen giver nemlig mulighed for, at tilpasse kaffen efter eget ønske, og derudover er det med en indbygningskaffemaskine typisk muligt at vælge, om man vil skumme og tilberede mælken selv.\nDenne kaffeoplevelse komplimenteres i høj grad af indbygningskaffemaskinens design og brugervenlighed. Designet på en indbygningskaffemaskine er typisk utrolig stilrent og elegant med glatte og blanke overflader, hvilke betyder, at kaffemaskinen passer ind i de fleste køkkener og kontormiljøer. Det stilrene og elegante design betyder også, at kaffemaskinen er nem at vedligeholde og holde ren, hvilket kan være en fordel for mange i en stresset dagligdag.\nBrugervenligheden ved en indbygningskaffemaskine er noget, som har stor betydning for de fleste. Mange indbygningskaffemaskiner kan nemlig betjenes med blog ét til to tryk på brugerpanelet, hvilket betyder, at de fleste kan finde ud af at betjene kaffemaskinen. Hvis man vælger at have en manuel mælkeskummer frem for en fuldautomatisk, betyder dette selvfølgelig, at kaffemaskinen er mindre brugervenlig, til gengæld kan man sætte sit eget præg på kaffen.\nNår man vælger en indbygningskaffemaskine, får man ofte de samme funktioner, som man ville få med en stor kaffeautomat. Dette betyder, at du med denne type kaffemaskine har mulighed for at få alle de kendte specialkaffer og kakao. Udvalget af kaffetyper varierer fra kaffemaskine til kaffemaskine, og varierer også alt efter prisen.\nHvis man eksempelvis ønsker en af de dyre indbygningskaffemaskiner, er der mulighed for at bruge flere forskellige kaffebønner på samme tid. Dette betyder, at man kan have en type bønner til espresso og en anden til almindelig kaffe. Ultimativt betyder dette, at man kan få en bedre kop kaffe, eftersom nogle typer kaffe bruger espresso, mens andre ikke gør.\nMed visse mærker af indbygningskaffemaskiner er det desuden muligt, at brygge store mængder kaffe ad gangen og også direkte i en termokande. Dette betyder, at man nemt kan lave kaffe til et møde eller flere kolleger af gangen.\nHvem bruger typisk en indbygningskaffemaskine?\nTypisk er det virksomheder med egne lokaler og køkkener, der vælger at investere i en indbygningskaffemaskine. Årsagen til dette er, at kaffemaskinen, som tidligere beskrevet, skal indbygges i et køkkenmodul og have en fast vandtilslutning. Derudover benyttes denne type kaffemaskine ofte af virksomheder, hvor medarbejderne har forskellige præferencer, behov og ønsker i forhold til kaffe.\nEn indbygningskaffemaskine kan nemlig imødese de fleste behov for kaffe, og har derudover en kapacitet, der er stor nok til en eller flere afdelinger i en virksomhed. Dette betyder dog også, at der ikke er grænser for, hvem der bruger denne type professionelle kaffemaskine. En indbygningskaffemaskine er dog dyrere end en normal kaffemaskine, hvilket man skal have med i sine overvejelser.\nDerfor er der mange virksomheder der i stedet indgår en aftale om at leje eller leasing af kaffemaskine til virksomheden.\nEkstraudstyr, tilkøb og rengøring\nNår man investerer i en indbygningskaffemaskine, er der forskellige tilkøbsmuligheder og ekstraudstyr, som man kan købe. Hvis man vælger en kaffemaskine med manuel mælkeskummer, kan der være et behov for ekstra mælkeskummekander. Derudover kan man til nogle mærker og modeller tilkøbe en termokande, hvilket betyder, at man kan brygge en hel termokande ad gangen.\nI forbindelse med rengøring, er dette utroligt nemt og ligetil med de fleste indbygningskaffemaskiner, nogle modeller er endda udstyret med et fuldautomatisk rensesystem. Til dette kommer der dog nogle tilkøb i forhold til rengøringsmiddel og afkalkning. Vi anbefaler altid, at man bruger producentens eget rengøringsmiddel og afkalkningsmiddel, da man på denne måde er sikret i forhold til garanti og reklamation. Der kan desuden tilkøbes yderligere rengøringsfremmende artikler i form af børster, slanger m.m. hvis dette ønskes.


Jan Oliver Henriksen\n1 Kultur- og Fritidsudvalget Protokol kl. 08:15 Lundtofte Medborgerhus, Lundtofte Skolestræde 6, 2800 Kgs. Lyngby Medlemmer Endvidere deltog: Direktør Søren Hansen Direktør Ulla Agerskov Centerchef Charlotte Bidsted Udvalgssekretær Karen Elisabeth Dam Mødet blev indledt med oplæg og rundvisning i Lundtofte Medborgerhus og Lundtofte området. Side 1 af 38\n2 Indholdsfortegnelse 1. Tidsplan for åbning af mikrobibliotek i Lundtofte Medborgerhus og i Virumhallen 2. Budgetprocessen for indledende drøftelser - Kultur- og Fritidsudvalgets område 3. Analyse af tilskudsordninger på folkeoplysningsområdet 4. Folkeoplysning - budget Aftale om Teatersamarbejde med Gentofte Kommune 6. LUKKET SAG: Orientering om beslutningsforløb om Kulturhuset 7. Status på boligsociale handleplaner 8. Boligsociale midler: Ansøgning om støtte til projekt Idrætsambassadører Kulturfonden, ansøgning fra BUSTER filmfestival om støtte til filmworkshop 10. Kulturfonden, foreningen Åbne Døre søger støtte til aktivitet 11. Kulturfond, ansøgning fra Virumkoret om støtte til koncert 12. Kulturfonden, Ansøgning om støtte til 3D-filmproduktion 13. Kulturfonden ansøgning om tilskud til kulturarrangementer på vandet 14. Udbud af renovering af Lyngbyhallen 15. Lysmaster på Lyngby Stadion 16. Meddelelser til medlemmer af Kultur- og Fritidsudvalget - marts Udmønting af budgetaftale om styrkelse af breddeidrætten (Kultur og fritid) Side 2 af 38\n3 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Tidsplan for åbning af mikrobibliotek i Lundtofte Medborgerhus og i Virumhallen Sagsfremstilling I forbindelse med budgetaftalen for besluttede Kommunalbestyrelsen i oktober 2013 at afsætte midler til at etablere mikrobiblioteker i Lundtofte og Virum. I forlængelse heraf udmøntede Kultur- og Fritidsudvalget den 5. december 2013 budgetaftalens beslutning om at etablere mikrobiblioteker i hhv. Lundtofte Medborgerhus og i Virumhallen i foråret 2014 (jf. vedlagte protokollat). Dermed er der i perioden fra ultimo december 2013, hvor biblioteksbussen blev lukket, til foråret 2014 ikke et lokalt bibliotekstilbud. Dog har biblioteket en ordning, Biblioteket Kommer, som gratis udbringer bøger, lydbøger, musik og film ud til ældre og handicappede borgere, som ikke selv kan komme på biblioteket. Biblioteksbussen blev lukket som en besparelse i forbindelse med budgetaftalen for Kultur- og Fritidsudvalget udmøntede budgetaftalens lukning af biblioteksbussen den 11. april 2013, hvor tidsplanen for lukning af bussen blev vedtaget (jf. vedlagte protokollat). Jf. vedlagte tidsplan (bilag) for at etablere mikrobiblioteker forventes mikrobiblioteket i Virumhallen klar til åbning i maj måned, under forudsætning af at der opnås byggetilladelse som forventet i tidsplanen. Det fremgår af tidsplanen, at bibliotekslokalet er klar i april, men idet biblioteket først skal indrettes med møbler og materialer og der skal foretages de nødvendige itinstallationer kan biblioteket først åbnes i maj. Kultur- og Fritidsudvalget valgte i december 2013 at placere mikrobiblioteket i caféområdet i Lundtofte Medborgerhus, og der er derfor behov for at etablere handicapadgang. Dette kræver myndighedsgodkendelse før en egentlig ombygning igangsættes og mikrobiblioteket i Lundtofte forventes derfor først færdig ultimo august Dog vil åbningen kunne fremskyndes til maj 2014, såfremt der kan opnås en midlertidig dispensation i forhold til de gældende regler om fysisk tilgængelighed. Etableringen af handicapadgang vil i så fald skulle foregå efter ibrugtagningen af selve biblioteksfunktionen. Forvaltningen vurderer, at fordelene ved en tidligere åbning, overstiger ulemperne ved den kortvarige begrænsede handicapadgang. Idet etablering af mikrobibliotekerne indebærer nedgravning af kabler, således at der kan etableres den nødvendige netadgang i hhv. medborgerhuset og hallen, gøres opmærksom på, at ovennævnte tidsplaner forudsætter, at den planlagte nedgravning af kabelføring ikke forsinkes af frost og vintervejr i februar/marts Økonomiske konsekvenser Inden for rammen. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at tidsplanen for at etablere mikrobiblioteker tages til efterretning. Side 3 af 38\n4 Kultur- og Fritidsudvalget den 20. februar 2014 Taget til efterretning for så vidt angår etablering af mikrobibliotek i Virum Hallen. Sagen udsættes for så vidt angår Lundtofte Medborgerhus med henblik på en drøftelse af den fremtidige optimering af medborgerhuset i forhold til den fortsatte brug. Henrik Bang var fraværende istedet deltog Henrik Brade Johansen Der er vedlagt notat: "Alternativ placering af mikrobibliotek i Lundtofte" (bilag). Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Taget til efterretning for så vidt angår etablering af mikrobibliotek i Lundtofte Medborgerhus i det medborgerhuset åbnes op og gøres mere tilgængelig for andre brugere også. Besluttet at forvaltningen forelægger helhedsplan for området på møde i juni. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Bilagsfortegnelse 1. Tidsplaner mikrobiblioteker.pdf 2. Protokol KFU pdf 3. Protokol KFU pdf 4. Notat om alternativ placering af mikrobibliotek Side 4 af 38\n5 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Budgetprocessen for indledende drøftelser - Kultur- og Fritidsudvalgets område Sagsfremstilling Økonomiudvalget godkendte den 27. februar 2014 tids- og procesplanen for budgetlægningen (bilag). Herudover fastlagde Økonomiudvalget fordelingen af budgetreduktionen for Fordeling (bilag) og protokollen (bilag) er vedlagt sagen. Som det fremgår af tidsplanen skal fagudvalgene i marts drøfte ideer til proces for arbejdet med forslagene til effektivisering og omprioritering samt til emner, som forvaltningen skal arbejde videre med. Fagudvalgene skal herefter i de efterfølgende møder i april og maj drøfte konkrete forslag til effektivisering/omstilling og forslag til større analyser, som skal sættes igang. Det skal iøvrigt bemærkes, at forvaltningen er igang med at udarbejde forslag til udvalgsbehandlingen i april. Forvaltningen har med udgangspunkt i udvalgets drøftelse og den vedtagne procesplan på Kulturog Fritidsområdet igangsat en proces, hvorefter der lokalt på alle institutioner, herunder i de lokale Med-udvalg, frem til den 13. marts arbejdes med forslag til besparelser, effektiviseringer og investeringsforslag. Forslagene drøftes og prioriteres på en fælles workshop for ledere og center-med den 17. marts På baggrund heraf formuleres konkrete forslag til udvalgsdrøftelserne. Udvalget skal i indeværende møde, ud over at forholde sig til planen, også drøfte, hvorvidt der er forslag, som udvalget ønsker, at forvaltningen skal undersøge. Økonomiske konsekvenser Der skal udarbejdes forslag, der som minimum svarer til den udmeldte budgetreduktion på 0,8 mio. kr., efter Økonomiudvalgets beslutning den 27. februar Det forudsættes dog, at forvaltningen fremlægger besparelsesforslag for et større beløb, således at udvalget har mulighed for at prioritere mellem forskellige forslag. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at 1. den fremlagte proces tages til efterretning 2. udvalget drøfter eventuelle forslag som forvaltningen skal undersøge nærmere. Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Ad.1 Taget til efterretning. Ad.2 Drøftet. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Side 5 af 38\n6 Bilagsfortegnelse 1. Tidsplan for budgetprocessen pr pdf 2. Fordeling af 1 pct ramme - revideret model 3.pdf 3. oek_ _protokol_ sag nr 7 Budgetprocessen for fastlæggelse af proces og tidsplan.pdf Side 6 af 38\n7 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Analyse af tilskudsordninger på folkeoplysningsområdet Sagsfremstilling Kultur- og Fritidsudvalget bad i maj 2013 om en analyse af tilskudsordningerne på folkeoplysningsområdet. Lyngby-Taarbæk Kommune har med få justeringer siden 1990 erne haft samme tilskudsregler på folkeoplysningsområdet, og set i lyset af at både lovgivningen, økonomien og folkeoplysningsverdenen har udviklet sig, ønskes en vurdering af, om der er behov for at ændre de eksisterende modeller. Lyngby-Taarbæk Kommune vedtog i 2012 en ny Folkeoplysningspolitik, hvoraf det fremgår, at foreninger, der søger om økonomisk tilskud, skal opleve en enkel og gennemskuelig ansøgningsproces, samt gennemskuelige tilskudsmodeller. Formålet med analysen er derfor at vurdere om de nuværende modeller lever op til dette formål, samt at opstille forslag til fremtidige tilskudsmodeller på folkeoplysningsområdet. Samtidig skal modellerne være lette at administrere, både for forvaltningen og for foreningerne. Analysen afdækker folkeoplysningsområdets økonomiske udvikling i perioden , lovgivningen og lokale regler på området samt udfordringer og konsekvenser af tilskudsadministrationen under Folkeoplysningsloven i Lyngby-Taarbæk Kommune. Andre tilskud uden for lovens rammer indgår ikke i analysen, ligesom andre betydningsfulde rammer for foreningerne, fx lokaleadministrationen, ikke indgår i analysen. Derudover forudsættes det i analysen, at rammen for de enkelte hovedområder til henholdsvis tilskud til de frivillige folkeoplysende foreninger og tilskud til den folkeoplysende voksenundervisning er uændret. Analysen forholder sig dermed ikke til selve folkeoplysningsrammens størrelse. Folkeoplysningsområdet er overordnet delt i to forskellige formål, med hver sine regelsæt og logikker: 1. De frivillige folkeoplysende foreninger omfatter idrætsforeningerne og børne- og ungdomsforeninger, som fx spejderne eller partiernes ungdomsorganisationer. Tilskuddet skal understøtte aktiviteter for børn og unge under 25 år typisk varetaget af ulønnet arbejdskraft. Området er præget af forholdsvis stor frihedsgrad i tilrettelæggelsen af tilskudsadministrationen. 2. Den folkeoplysende voksenundervisning omfatter oplysningsforbundene og aftenskolerne. Tilskuddet her retter sig mod undervisning af voksne typisk varetaget af lønnet arbejdskraft. Området er præget af stor lovbundenhed, og dermed kun marginal mulighed at fastlægge lokale regler. I forlængelse heraf er analysen delt i to. Nærværende del indeholder kun en analyse af tilskudstildelingen til de frivillige folkeoplysende foreninger. Analysen af tilskudstildelingen til den folkeoplysende voksenundervisning afleveres i en særskilt analyse i løbet af foråret Analysen er udarbejdet i løbet af efteråret 2013 og primo 2014 af Center for Sundhed og Kultur med løbende sparring og input af en referencegruppe med repræsentanter fra brugerne af de nuværende tilskudsordninger. Folkeoplysningsudvalget er løbende orienteret om processen og analysens resultater på deres møder i analyseperioden. Side 7 af 38\n8 Samlet viser analysen af de frivillige folkeoplysende foreninger: Folkeoplysningsmidlerne er i dag meget ulige fordelt blandt foreningerne og der er meget stor forskel på, hvad den enkelte frivillige forening modtager pr. børne- og ungdomsmedlem. Tilskuddet er i dag delt i 7 forskellige tilskudspuljer med forskellige regler, ansøgningsfrister, målgrupper og dokumentationskrav. Samtidig betyder de omfattende dokumentationskrav, at både forvaltningen og foreningerne har forholdsvis stor administrationsbyrde, der ofte ikke står mål med tilskuddets størrelse. Endelig betyder den løbende ansøgning, at nogle af foreningerne ikke kender deres økonomi før året er omme. På baggrund af analysen anbefaler forvaltningen, at de mange tilskudsordninger tilskud til de frivillige folkeoplysende foreninger samles i én fælles tilskudsmodel baseret på ét årligt medlemstilskud for de 6-25 årige medlemmer uanset foreningstype. Anbefalingen sker i erkendelse af, at der er forskel på foreningerne, fx på faktorer som frivilligt eller lønnet arbejde, antallet af ugentlige møder og træninger, antallet af lejre eller kampe, antallet af børn og unge til aktiviteten, graden af egenbetaling, forskelligt behov for materiel og redskaber, samt lokalitet for aktiviteter. Det er derfor overordnet ikke muligt at pege på, at den ene type forening har et større behov end den anden. Dog foreslår forvaltningen to undtagelser herfor: 1) Der ydes i lighed med i dag kun ¼ af medlemstilskuddet til medlemmer på 0-5 år, fordi aktiviteterne her ofte mere har karakter af leg og baseret på større hold og mindre aktivitetstid. 2) Der udbetales ikke højere medlemstilskud end foreningens medlemskontingent, udfra overvejelser om et gensidighedsprincip, hvor foreningerne tilsvarende bidrager til at finansiere egne aktiviteter og ikke fortrinsvis baserer deres finansiering på kommunale midler. Bortfaldet af ansøgningspuljer muliggør samtidig en effektivisering af administrationen af tilskuddene til de frivillige foreninger. I forlængelse heraf peger forvaltningen på, at der kun udbetales tilskud én gang årligt. Administrationen i forbindelse med tilskudstildelingen forenkles dermed betydelig. Dels er der fremover kun to puljer, medlemstilskud og lokaletilskud, dels er der kun én ansøgningsfrist årligt og størstedelen af ansøgningerne vil kun kræve indberetning af medlemstal. Den anbefalede model vil betyde om omfordeling af tilskuddet. Generelt vil et stort flertal af foreninger opleve et øget tilskud med den nye model. Men den skitserede nye modellen betyder, at nogle foreninger mister et betydeligt tilskud. Blandt idrætsforeningerne vil 13 ud af de 58 foreninger, som modtog tilskud i 2012, få mindre tilskud i fremtiden, heraf vil 10 idrætsforeninger opleve en væsentlig forringelse af deres tilskud på mellem % af tilskud modtaget i Da en stor del af de uniformerede børne- og ungdomsforeningers tilskud gives til særformål og dermed svinger tilskuddet til meget fra år til år er det svært at opgøre konsekvensen. Men sammenlignes med 2012 vil 8 ud af 12 foreninger opleve en nedgang i det samlede tilskud, heraf vil 4 foreninger miste mellem % af deres tilskud set i forhold til Generelt forringer det foreslåede tilskudsloft i forhold til kontingentindtægten væsentligt de øvrige børne- og ungdomsforeningers tilskud på over 50 % beregnet med udgangspunkt i tilskud og kontingent i 2012, med mindre foreningerne øger egenbetalingen. For at give foreningerne mulighed for at tilpasse deres aktivitet og finansiering til den nye model anbefaler forvaltningen, at modellen gradvist indfases over tre år således, at omfordelingen sker med 66% i 2015 og 33% i 2016 beregnet på den gennemsnitlige tildeling i perioden for den enkelte forening. Modellen er fuldt implementeret i Side 8 af 38\n9 Økonomiske konsekvenser Forslaget holdes inden for rammen. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Indstilling Forvaltningen forslår, at analysen sendes i høring blandt de folkeoplysende foreninger med henblik på politisk behandling i maj Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Godkendt i det den tilsvarende analyse af aftenskolerne foreligger inden sommerferien. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Bilagsfortegnelse 1. Endelig tilskudsanalyse - frivillige foreninger.pdf Side 9 af 38\n10 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Folkeoplysning - budget Sagsfremstilling Kultur- og Fritidsudvalget har hvert år mulighed for at fordele den samlede ramme til folkeoplysning på de enkelte poster indenfor området. Den samlede budgetramme for 2014 udgør kr. og er en prisfremskrivning af budgettet for 2013, og der er således ikke i forbindelse med budgetvedtagelsen godkendt forhøjelse eller reduktion af budgetrammen. Forvaltningen har udarbejdet forslag til budget for de enkelte poster jf. oversigt herunder. NOTE Folkeoplysningsområdets budgetramme Pris- og lønfremskrivningsprocenten fra 2013 til 2014 udgør 1,3%. Budgettallene er således fremskrevet med ovennævnte procent, dog med undtagelse af følgende poster: 1. Folkeoplysende voksenundervisning, løntilskud 2013 korrigeret budget jf. KFU 16. maj forslag til budget 1 Folkeoplysende voksenundervisning, løntilskud og debatskabende aktiviteter Mellemkommunal refusion voksenundervisning PEA-tilskud - voksenundervisning Lyngby-Ordningen øvrige børne- og ungdomsforeninger Lyngby-Ordningen idrætsforeninger Foreningstilskud ejendomme Lokaletilskud til folkeoplysende voksenundervisning Lokaletilskud frivillige foreninger Start- og udviklingspuljen Tilskud til anskaffelser og forbedringer af hytter og klubhuse I alt Den 10. december 2013 godkendte Folkeoplysningsudvalget at fordele kr. til den folkeoplysende voksenundervisning, da bevillingen skal ske inden tilskudsårets start. Budgettallet for 2013 fremskrevet med 1,3 % udgør kr. 2. Lokaletilskud, folkeoplysende voksenundervisning For lokaletilskuddet er samme procedure fulgt som nævnt i punkt 1. Der blev den 10. december 2013 bevilget kr. men budgettallet for 2013 fremskrevet med 1,3 % udgør kr. 3. Start- og udviklingspuljen Den reelle pulje for 2013 udgjorde kr. hvilket er årsagen til, at beløbet i 2014 er væsentligt mindre end det der er angivet i budget 2013, som indeholder bevillinger fra tidligere år, der pr. 1. januar 2013 endnu ikke var udbetalt. Budgettet har været i høring blandt brugerrepræsentanterne i Folkeoplysningsudvalget, som ikke havde yderligere bemærkninger. Økonomiske konsekvenser Opgaven løses inden for rammen. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Side 10 af 38\n11 Indstilling Forvaltningen foreslår, at forslag til budgetfordelingen i 2014 for folkeoplysningsområdet lægges til grund. Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Godkendt. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Side 11 af 38\n12 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Aftale om Teatersamarbejde med Gentofte Kommune Sagsfremstilling Gentofte Kommune og Lyngby-Taarbæk Kommune har drøftet mulighederne for et bredere samarbejde på teaterområdet og har på den baggrund foreslået et teatersamarbejde mellem de to kommuner i de kommende to år (bilag). Samarbejdet giver på den ene side mere teater til borgerne i de to kommuner, men på den anden side er aftalen udgiftsneutral for Lyngby-Taarbæk Kommune. Det er tanken, at samarbejdet mellem de to kommuner i de kommende år skal udbygges, men omvendt begrænser aftalen ikke Lyngby-Taarbæk Kommunes muligheder for at indgå i andre teatersamarbejder, hvis det ønskes politisk. Gentofte Kommune har i dag en fireårig egnsteateraftale med den selvejende institution Bellevue Teater Produktion for perioden 1. januar 2013 til 31. december Gentofte Kommune har besluttet at forhøje det kommunale tilskud til Bellevue Teatret med 2,6 mio. kr. årligt i perioden grundet teatrets økonomiske situation. Det samlede årlige kommunale tilskud udgør herefter kr. i 2014, 2015 og 2016, hvoraf kr. er tilskud til en årlig danseforestilling. Lyngby-Taarbæk Kommune har i dag en aftale med Det flydende Teater, der opfører forestillinger i sommermånederne i Lyngby i samarbejde med Bådfarten. Lyngby-Taarbæk yder tilskud på kr. årligt til Det Flydende Teater. Endvidere havde Lyngby-Taarbæk Kommune frem til 28. februar 2014 blandt andet en aftale med Mungo Park Allerød, der spiller gæsteforestillinger i Lyngbys Kulturhus. Lyngby-Taarbæk Kommune yder ikke økonomisk tilskud til disse forestillinger, men har stillet store Kapel til rådighed for teatrets forberedelse i en periode. Herudover har Lyngby-Taarbæk Kommune et samarbejde med Det Kongelige Teater om opførelse af teater i Ulvedalene hvert 3. år. Lyngby-Taarbæk yder kr. årligt hertil jf. vedlagte bilag. I 2013 trak forestillingen Robin Hood i størrelsesordenen publikummer. Næste forestilling er i Både Det Flydende Teater og Mungo Park har i 2013 henvendt sig til Lyngby-Taarbæk Kommune med ønsket om at indgå et samarbejde som egnsteater evt. i samarbejde med andre kommuner. I forlængelse heraf bad Kultur- og Fritidsudvalget i oktober 2013 forvaltningen om at fremlægge forskellige modeller for et egnsteater, herunder eventuelt samarbejde med Det Flydende Teater. Forvaltningen har efterfølgende haft møder med Gladsaxe og Gentofte Kommune ligesom der er planlagt et møde med Allerød Kommune for at sondere mulighederne for eventuelle teatersamarbejder. Der kan ikke indgås helt nye egnsteateraftaler før fra Til orientering kan en kommune godt indgå i flere egnsteateraftaler. Det anbefales at indgå et samarbejde med Gentofte Kommune på teaterområdet, som foreløbig udmøntes i, at der indgås en ny egnsteateraftale for 2015 og 2016 med Gentofte Kommune og aftale om teatersamarbejde med Bellevue Teatret (videreførelse af Gentofte Kommunes eksisterende aftale), hvor Lyngby-Taarbæk Kommune bliver part, samt udveksling af konkrete forestillinger. Der vedlægges udkast til egnsteateraftale med Bellevue Teatret (bilag). Bellevue Teatret modtager et årligt tilskud fra Lyngby-Taarbæk Kommune på kr. (forventes efter statsrefusion ca kr.) og samtidig får Bellevue Teatret stillet Kulturhuset i Lyngby til rådighed, hvor Bellevue Teatret skal opføre 6 forestillinger årligt for borgerne i Lyngby-Taarbæk Side 12 af 38\n13 Kommune. Det bemærkes, at den nye egnsteateraftale ikke ændrer på de nuværende aftaleforhold mellem Gentofte Kommune og Bellevue Teatret. En ny egnsteateraftale skal godkendes af Statens Kunstfond og samarbejdet med Gentofte Kommune er derfor betinget af, at denne godkendelse sker senest den 30. juni Endvidere forudsættes det Gentofte Kommune støtter Lyngby-Taarbæk Kommunes finansiering af forestillingerne i Ulvedalene med kr. årligt i 2015 og 2016, samt yder til tilskud til Det flydende Teater på kr. i 2015 og 2016 mod at Det Flydende Teater opfører til 3 forestillinger i Gentofte Kommune i henholdsvis 2015 og Se vedlagte aftale mellem Gentofte og Lyngby-Taarbæk kommuner. Der skal forhandles en ny egnsteateraftale for Bellevue Teatret i efteråret 2015/foråret 2016, idet en ny aftale skal sendes til Kulturstyrelsen senest den 1. april Det er aftalt med Gentofte Kommune forud for disse forhandlinger at undersøge og afdække mulighederne for et samarbejde mellem Bellevue Teatret og Det Flydende Teater. Borgernes brug af kulturen følger ikke kommunegrænserne, og et samarbejde på tværs af kommunerne er derfor en forudsætning for at sikre et bredt og kvalificeret kulturtilbud. Et samarbejde mellem Gentofte og Lyngby-Taarbæk Kommuner om gensidig støtte til henholdsvis forestillingerne i Ulvedalene og Bellevue Teatret samt Det flydende Teater vil understøtte muligheden for at præsentere professionel scenekunst lokalt og dermed sikre et fremtidig teatertilbud i nærmiljøet omkring de to kommuner til glæde for borgerne. Forvaltningen vil fortsat undersøge mulighederne for at indgå egnsteateraftale, herunder med Mungo Park og Det Flydende Teater, jf. Kultur- og Fritidsudvalgets beslutning af 10. oktober Økonomiske konsekvenser Inden for rammen, idet aftalen er udgiftsneutral for Lyngby-Taarbæk Kommune. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Indstilling: Forvaltningen anbefaler, at Lyngby-Taarbæk Kommune indgår i en ny egnsteateraftale sammen med Bellevue Teater og Gentofte Kommune og i et teatersamarbejde med Gentofte Kommune jf. ovenfornævnte vilkår, idet administrationen bemyndiges til at indgå de endelige aftaler. Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Godkendt. Besluttet at forvaltningen fremlægger sag vedrørende en bred og lokalforankret egnsteateraftale frem mod Hanne Agersnap (F) var fraværende. Søren P. Rasmussen (V) var fraværende. Bilagsfortegnelse 1. Bellevue Aftale med Lyngby Kommune.pdf 2. Notat om mulig kommunal medfinansiering af Ulvedalene.pdf 3. egnsteateraftale2602.pdf Side 13 af 38\n14 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Status på boligsociale handleplaner Sagsfremstilling Kommunalbestyrelsen vedtog den 28. november 2011 to boligsociale handleplaner for perioden én for boligafdelingerne Lundtofteparken, Fortunen Øst og Højhuset og én for Sorgenfrivang II. Det overordnede formål med handleplanerne er at øge trivslen i afdelingerne, styrke fællesskabet blandt beboerne og øge den generelle ansvarsfølelse overfor området. Handleplanerne blev lagt frem for udvalget på møde i januar 2014 i forbindelse med introduktion i området. Der er udarbejdet vedlagte notat: "Status for boligsociale handleplaner" (bilag). Notatet indeholder tillige en oversigt over anvendelse af de boligsociale midler i perioden Handleplanerne er oprindelig tænkt som grundlag for og bilag til to ansøgninger til Landsbyggefonden om støtte til helhedsplaner i to områder: Sorgenfrivang II og de tre afdelinger langs Lundtoftegårdsvej (Lundtofteparken, Fortunen Øst og Højhuset). Handleplanerne er derfor udarbejdet i en form, der passer til en sådan ansøgning, og ambitionerne sat højt i forventning om, at ansøgningen ville kaste midler af sig, f.eks. til at ansætte boligsociale medarbejdere. Efter handleplanerne blev vedtaget, blev ideen om ansøgninger til Landsbyggefonden om støtte til helhedsplaner skrinlagt. Lundtofteparken har efterfølgende søgt midler i ministerielle puljer, men uden held. Det betyder, at der ikke har været tilføjet ressourcer til området til at løfte alle målsætningerne i planerne, og det boligsociale arbejde har fortsat skullet udføres af frivillige i boligområderne og ansatte på kommunens institutioner. Arbejdet med de boligsociale handleplaner er forankret i Center for Sundhed og Kultur. Centerchefen er formand for styregruppen, der er sammensat af ledelsesrepræsentanter for Center for Social Indsats, Center for Uddannelse og Pædagogik og Center for Træning og Omsorg samt repræsentanter for de implicerede boligselskaber og boligafdelinger. Til at arbejde med handleplanerne er der nedsat tre arbejdsgrupper - én for Sorgenfrivang II, én for Lundtofteparken og én for Fortunen Øst og Højhuset (der geografisk ligger meget tæt). På budgettet for perioden har der årligt været afsat kr. til implementering af de boligsociale handleplaner. Midlerne er brugt til boligsociale aktiviteter i og omkring boligområderne. Handleplanerne og den årlige bevilling til de boligsociale aktiviteter udløber med årets udgang, og der skal derfor tages stilling til, om og i givet fald i hvilken form, det boligsociale arbejde i kommunen skal fortsættes efter handleplanernes udløb. Implementeringen af handleplanerne startede i foråret 2012 og siden foråret 2012, er der i de tre områder etableret et samarbejde mellem boligafdelinger, Klub Lyngby, forvaltningen og i et vist omfang de lokale skoler og frivillige foreninger. Det er lykkedes at danne gode netværk mellem professionelle og frivillige i alle tre områder, og der er igangsat aktiviteter i og omkring boligområderne med henblik på at øge trivslen, give de unge flere muligheder for lokale aktiviteter og styrke fællesskabet blandt beboerne. Styregruppen og de boligsociale arbejdsgrupper har drøftet status på arbejdet med de boligsociale handleplaner og fremtiden for det boligsociale arbejde. Der er enighed om, at der fortsat er brug for at have fokus på det boligsociale arbejde i områderne og for at udvikle netværk mellem professionelle og frivillige yderligere. Der er brug for en tættere koordinering af Side 17 af 38\n15 kommunale og private initiativer og indsatser i områderne og for en mere koordineret indsats omkring udsatte unge i boligområderne. For at løfte det boligsociale arbejde ud af det enkelte boligområde, kunne man i den kommende periode anskue det som et led i et lokalsamfundssamarbejde, der inddrager skoler, institutioner, boligafdelinger, SSP, lokale foreninger og virksomheder med mere som mini-områdeløft, så arbejdet i højere grad handler om velfærd og trivsel i et lokalområde, frem for velfærd og trivsel i det enkelte boligområde. Et sådant arbejde vil kunne bygge videre på de netværk, der er skabt i det boligsociale arbejde i de forløbne to år. Økonomiske konsekvenser Opgaven løses inden for rammen. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at 1. status på de boligsociale handleplaner tages til efterretning 2. sagen drøftes med henblik på at overveje, hvordan det boligsociale arbejde i kommunen skal videreføres. Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Ad.1 Taget til efterretning. Ad.2 Besluttet at forvaltningen fremlægger oplæg om, hvordan det boligsociale arbejde generelt kan videreføres. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Søren P. Rasmussen (V) var fraværende. Bilagsfortegnelse 1. Status på boligsociale handleplaner og aktiviteter februar 2014.pdf Side 18 af 38\n16 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Boligsociale midler: Ansøgning om støtte til projekt Idrætsambassadører Sagsfremstilling Som led i implementeringen af de boligsociale handleplaner indgik Lyngby-Taarbæk Kommune i efteråret 2013 et samarbejde med Lyngby Volleyball og Sorgenfrivang II omkring projekt "Idrætsambassadører - et boligsocialt projekt med fokus på idræt og integration" jf. vedlagte projektansøgning. Projektet startede i efteråret 2013 og løber frem til efteråret Projektet går i korte træk ud på, at 4 udenlandske volleyballspillere (3 amerikanere og én canadier, alle kvinder), er flyttet ind i boligafdelingen Sorgenfrivang II, spiller volley i Lyngby Volleyball og fungerer som idrætsambassadører i boligafdelingen og lokalområdet. Idrætsambassadørerne er rekrutteret ud fra deres sociale kompetencer og deres idrætspædagogiske erfaringer. I forhold til målsætningerne i de boligsociale handleplaner bidrager projektet med følgende: Skabe idrætsaktiviteter for børn og unge i lokalområdet med særlig fokus på børn og unge, der ikke i forvejen er idrætsaktive Brobygning i forhold til det lokale foreningsliv med henblik på at få flere børn og unge aktive i foreningerne Skabe lokale netværk omkring idrætsaktiviteter for børn og unge i samarbejde med lokale institutioner og foreninger Bygge bro mellem forskellige kulturer i området ved hjælp af idrætsaktiviteter Projektet har fået en god start på alle måder, har fået markeret sig i lokalområdet og etableret et godt samarbejde med Klub Lyngby, Lindegårdsskolen og Hummeltofteskolen. Idrætsambassadørerne har aktiviteter i lokalområdet tre gange om ugen. Mandag og fredag i Hummeltoftehallen, onsdag på Tryggehvile i vintermånederne og udendørs resten af året. Projektet evalueres og justeres løbende i samarbejde med den boligsociale arbejdsgruppe i Sorgenfrivang II, projektlederen for idrætsambassadørerne og idrætsambassadørerne jf. vedlagte status udarbejdet af projektlederen: "Idrætsambassadørerne - status februar 2014" (bilag). Projektet søgte i august 2013 Kultur- og fritidsudvalget om støtte til projektet i 2013 ( kr.), 2014 ( kr.) og 2015 ( kr.) Kultur- og Fritidsudvalget bevilgede på møde 27. august kr. til projektet i 2013 og informerede Lyngby Volleyball om, at støtten fra de boligsociale midler kun kan gives for et år ad gangen og at ansøgningen om støtte på kr. for 2014 skulle behandles af det nye Kultur- og Fritidsudvalg. Projektet støttes af Lyngby Almennyttige Boligselskab med i alt kr. i projektperioden og af boligafdelingen Sorgenfrivang II med kr. i projektperioden. I 2013 støttede Integrationsrådet projektet med kr. Der resterer kroner af de boligsociale midler for Hvis ansøgningen imødekommes, resterer der kr. af midlerne i Forvaltningen peger på, at ansøgningen imødekommes. Side 19 af 38\n17 Økonomiske konsekvenser Opgaven løses indenfor rammen. Beslutningskompetence Kultur- og Fritidsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at der bevilges kr. i støtte til projektet i Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Godkendt. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Søren P. Rasmussen (V) var fraværende. Bilagsfortegnelse 1. Status for projekt Idrætsambassadører februar 2014.pdf 2. Idrætsambassadørerne Projektbeskrivelse pdf Side 20 af 38\n18 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Kulturfonden, ansøgning fra BUSTER filmfestival om støtte til filmworkshop Sagsfremstilling BUSTER, Københavns Internationale Filmfestival for Børn og Unge, og industrimuseet Brede Værk ansøger Kulturfonden om støtte til at lave 10 animations-workshops med børn og unge i alderen år (Bilag). Animationsworkshoppen skal foregå i museets udstilling Maskinen i forbindelse med en festival, som finder sted d september Animationsworkshoppen bygger på en idé om et spil, hvor børnene på egen krop skal opleve, hvordan det er at arbejde under pres og få en større forståelse for samlebåndsarbejde, effektivisering og arbejdernes funktion og vilkår i industrisamfundet. Med dette udgangspunkt og det store smukke, golde maskinrum på Brede Værk som den filmiske kulisse, vil BUSTER og Brede Værk lave et tankeeksperiment og opstillet et fremtidsscenarie ud fra disse spørgsmål: Hvor er samfundet på vej hen? Hvad producerer vi i fremtiden? Hvad bliver menneskenes rolle? Hvordan bruger vi maskinerne? Fremstiller arbejderne maskiner? Bliver arbejderne maskiner? Fremstiller maskinerne maskiner? Målgruppen for disse workshops er skoleklasser, og der udarbejdes i den forbindelse skolemateriale, så klassen kan forberede sig forud for deltagelse i workshoppen, som er af ca. 5 timers varighed. BUSTER er Danmarks største filmfestival for børn og unge mellem 3-16 år, og den finder hvert år sted over 10 dage i september i en lang række biografer, kulturhuse og museer i København og hovedstadsområdet. Festivalen blev etableret i 2000 og har været støt voksende gennem årene både i omfang af aktiviteter, samarbejdspartnere og besøgstallet (Bilag). Budget for workshop: Udgifter Honorar til freelanceundervisere inklusiv idéudvikling og oplæg til kr. for-beredelsesmateriale. Forberedelse og efterbehandling af hver produktion. 10 workshops med 2 undervisere, der hver får kr. i honorar pr. dag. Leje af teknisk udstyr i 14 dage. 2 laptops + kameraer kr. Materialeudgifter (kostumer, ansigtsmaterialer) kr. Studentermedhjælper, Nationalmuseet/Brede Værk, 10 dage af 500 kr kr. Projektledelse, BUSTER. Fundraising, afrapportering/regnskab, samt kr. PR & presse: Programavis (produktion og distribution) ( eks.) Udsendelse af nyhedsbrev, pressemeddelelse, hjemmeside TOTAL kr. Indtægter Lyngby-Taarbæk Kommunes Kulturfond kr. BUSTER kr. Billetindtægter: Pris per workshop: 480 kr. (600 kr. før moms) x kr. workshops TOTAL kr Der søges om støtte til at afholde 10 workshops, som skal afholdes på 10 hverdage i løbet af festivalen. Der ansøges om kr. Såfremt Kulturfonden ikke har mulighed for at støtte med det fulde beløb, søges et mindre beløb, således at BUSTER og Brede Værk eksempelvis kan køre Side 21 af 38\n19 workshoppen i en uge dvs. i alt 5 workshops. Kriterierne for at opnå støtte er, at arrangementet finder sted i Lyngby-Taarbæk Kommune, at arrangementet overvejende har kulturelt indhold samt at andre støttemuligheder så vidt muligt også benyttes. Projektet støttes med kr fra Filmfestivalen. Den resterende finansiering består af finansiering ved salg af billetter til skoler, samt ansøgt støtte fra kulturfond. Forvaltningen anbefaler at projektet delvist støttes med fx kr., med opfordring til at benytte andre støttemuligheder. Økonomiske konsekvenser Opgaven kan finansieres inden for Kulturfondens ramme. Beslutningskompetence Kultur- Fritidsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at ansøgningen imødekommes delvist med kr. Kultur- og Fritidsudvalget den 13. marts 2014 Godkendt. Hanne Agersnap (F) var fraværende. Søren P. Rasmussen (V) var fraværende. Bilagsfortegnelse 1. Lærervejledning_Brede Værk.pdf 2. ansøgning industri-workshop.pdf 3. budget. workshop.pdf 4. CV BUSTER.pdf Side 22 af 38\n20 Kultur- og Fritidsudvalget Sag nr Kulturfonden, foreningen Åbne Døre søger støtte til aktivitet Sagsfremstilling Foreningen "Åbne Døre" søger om støtte til at gennemføre den årligt tilbagevendende begivenhed kaldet "Åbne Døre", som omfatter atelierbesøg hos kunstnere i kommunen, i lighed med det arrangement, der blev afviklet i efteråret 2013, 2012 og Åbne Døre har dog i år udvidet aktiviteten til to perioder med atelierbesøg, nemlig den april 2014 samt fra 30. oktober - 2. november Arrangementet i november starter med en fælles udstilling for samtlige foreningens kunstnere, som finder sted i Lyngby Kunstforenings lokaler på Jernbanepladsen 22 i Kgs. Lyngby, hvor man kan møde foreningens medlemmer og få en forsmag på de enkelte kunstnere og kunsthåndværkeres værker, inden de enkelte medlemmer åbner dørene til deres værksteder for publikum rundt om i kommunen. Ved det seneste arrangement i 2013 havde de medvirkende kunstnere mellem 25 og 60 besøgende i pr. atelier. Foreningen Åbne Døre i Lyngby ansøger Lyngby Taarbæk Kommunes Kulturfond om økonomiske støtte til udformning af brochuren om Åbne Døre arrangementet. Folder fra 2013 medbringes på udvalgsmødet. Foreningen har følgende budget for aktiviteterne: Udgifter: Beløb kr. Grafisk design af en folder samt trykning og falsning kr. af folder Informationsflyers, kr. Annoncering i diverse lokalaviser kr. Udgifter i alt kr. Forventede indtægter: Fonde (Johannes Fog ansøgt) kr. Kulturfonden (ansøgt) kr. Kontingenter medlemmer maksimalt kr. Annoncører andre kr. Forventede Indtægter ialt kr. Kulturfonden vil blive krediteret på foreningens hjemmeside og i brochuren. Foreningen har søgt støtte fra fonde og lokale virksomheder samt annoncører, og afventer endnu svar. Lyngby-Taarbæk Kommune har flere gange støttet Åbne døre tidligere. Kultur- og Fritidsudvalget støttede i 2011 initiativet med kr. Beløbets størrelse begrundedes blandt andet i at foreningen oplevede en række éngangsudgifter i forbindelse med etablering, jvf. protokoltekst fra Kultur- og Fritidsudvalgsmøde d. 18. august (bilag). I 2012 modtog projektet kr fra Kulturfonden (bilag) og i 2013 modtog foreningen kr. fra aktivitesudviklingspuljen. Overordnet set ligger projektet indenfor Kulturfondens område. Idet Kulturfonden prioriterer nye ideer og afprøvning af nye samarbejdsformer anbefaler Forvaltningen, på baggrund af foreningens planer om at udvide arrangementet med både forår og efterårs aktiviteter, at ansøgningen imødekommes med kr. Side 23 af 38\nKultur- og Fritidsudvalget Dagsorden 13-03-2014 kl. 08:15 Lundtofte Medborgerhus, Lundtofte Skolestræde 6, 2800 Kgs. Lyngby Medlemmer Dorthe la Cour Hanne Agersnap Søren P. Rasmussen Ib Carlsen Jens Timmermann\nFolkeoplysningsudvalget Dagsorden 08-04-2014 kl. 17:00 Kommunalbestyrelsens spisestue Side 1 af 10 Indholdsfortegnelse 1. Konstituering af Folkeoplysningsudvalget 2014-2017 2. Folkeoplysningsudvalgets\nPotentialer for ændring af tilskudsreglerne for de frivillige folkeoplysende foreninger\nPotentialer for ændring af tilskudsreglerne for de frivillige folkeoplysende foreninger Center for Sundhed og Kultur 1 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. SAMMENFATNING AF ANALYSEN... 3 2. INDLEDNING OG BAGGRUND FOR\nKultur- og Fritidsudvalget Protokol 20-02-2014 kl. 08:15 Lyngby Stadion i mødelokalet i forhuset til hallen Medlemmer Dorthe la Cour Hanne Agersnap Søren P. Rasmussen Ib Carlsen Jens Timmermann Finn Riber


Porta Via Ristorante e Bar, Nashville - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Nashville Restauranter i nærheden af Porta Via Ristorante e Bar\nAlle aktiviteter i Nashville Aktiviteter i nærheden af Porta Via Ristorante e Bar\nUSA›Tennessee (TN)›Nashville›Restauranter i Nashville› Porta Via Ristorante e Bar\n83 anmeldelser Nr. 385 af 1.662 Restauranter i Nashville $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 21 White Bridge Rd Ste 104, Nashville, TN 37205-1443 16153560001\n8.118 anmeldelser Bedømmelser\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Porta Via Ristorante e Bar Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Porta Via Ristorante e Bar, kiggede også på\nHar du været i Porta Via Ristorante e Bar? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHandikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Takeaway, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Vin og øl, Reservationer\n21 White Bridge Rd Ste 104, Nashville, TN 37205-1443 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Porta Via Ristorante e Bar og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Porta Via Ristorante e Bar Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 2.287 anmeldelser Belle Meade Plantation\n164 anmeldelser The Mall at Green Hills\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 194 anmeldelser J. Alexander's\n84 anmeldelser Anatolia


Arbejde og indtægt\nFå overblik over, hvad der bliver trukket fra i dine dagpenge.\nAlt arbejde og alle indtægter bliver trukket fra dine dagpenge.\nHusk altid at oplyse om arbejde og indtægter på dit ydelseskort.\nA-kassen omregner din indtægt til timer efter en omregningssats, der er fastsat af Arbejdsmarkedsstyrelsen.\nFradrag i dagpengeneSe liste over, hvad der bliver trukket fra dine dagpengeSpørgsmål om fradrag i dagpengene?Kontakt Metal A-kasse\nHvad hvis jeg har fritidsaktiviteter?\nFritidsaktiviteter anses ikke for arbejde og medfører derfor ikke fradrag i dine dagpenge.\nSom eksempler på fritidsaktiviteter kan nævnes: indsamler til nødhjælpsorganisationer, spejderleder, træner i mindre sportsforening mm.\nHvad skal jeg gøre, hvis jeg udfører frivillig ulønnet arbejde?\nHvis du udføre frivilligt ulønnet arbejde skal du kontakte a-kassen og skriftligt oplyse om arbejdets art og varighed, samt hvilken organisation, forening mv. arbejdet udføres for.\nHvordan bliver frivilligt, ulønnet arbejdet modregnet mine dagpenge?\nFrivilligt, ulønnet arbejde bliver modregnet dine dagpenge, hvis det normalt kunne udbydes som lønnet arbejde. Aktiviteter, som ikke normalt udbydes som lønarbejde, bliver ikke trukket fra i dagpengene.\nHvordan udregnes fradrag for arbejde og indtægt i mine dagpenge?\nFår du løn for et bestemt antal timer, bliver hver time modregnet i dine dagpenge i et 1 til 1-forhold.\nFår du løn for en opgave, uden et specifikt timeantal (kaldet ukontrollabelt arbejde), omregner a-kassen indtægten ud fra en omregningssats. Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering fastsætter omregningssatsen én gang om året.


Home » AOD Pro » BenQ InstaShow WDC20 [TEST]: Nem skærmdeling i mødelokalet\nRasmus Elm Rasmussen 30 November 2020 AOD Pro 0 kommentarer\nMed et enkelt klik kan enhver dele sit skærmbillede i mødelokalet. InstaShow er så simpel, at man næsten ikke kan tro det, og sikkerheden er i top\nDet gør nærmest ondt at tænke på, hvor megen tid man har spildt i mødelokalet med at få hul igennem til rummets fælles projektor eller skærm, når der har været gæster, som gerne vil dele indhold fra deres laptop eller smartphone. Hvad var det nu lige for et kabel, der skulle bruges, hvad er nøglen til gæstenetværket? Med InstaShow er den slags besværligheder fortid.\nFunktionaliteten er genial i sin simpelhed. Den fjerner alt teknisk besvær og løser lige netop det, der skal løses: at få billedet fra enhver enhed op på skærmen med det samme.\nSe også: Nyt whiteboard til mødelokaler skal løse et udbredt problem\nSystemet består grundlæggende af to dele. En hub, der forbindes til skærm eller projektor (via HDMI) samt et antal knapper, der forbindes til de enheder, der skal dele indhold. Enhederne får strøm fra USB og sender billedet via HDMI.\nNår dette er koblet op, er det blot at trykke på knappen, så spejles enheden på møderummets display. Bærbare computere er det, der typisk vil være i brug, men også Blu-ray-afspillere, spillekonsoller og alt andet med HDMI-udgang kan tilsluttes.\nKnappen kan sendes videre, når en anden deltager vil dele indhold. Alternativt kan man have flere knapper i rummet. Systemet understøtter op til 32 knapper (det bliver dog en dyr fornøjelse).\nDet er muligt at splitte skærmbilledet, så fire deltagere kan spejle deres enheder samtidig.\nModsat mange andre systemer til indholdsdeling kræver InstaShow ingen software til at forbinde enhederne. Systemet er som udgangspunkt heller ikke koblet på virksomhedens netværk. Alt køres via de fysiske hardware-enheder. Således er er der stort set ingen sikkkerhedsrisiko forbundet med systemet, der derfor også er blevet en populær løsning i mødelokalerne hos mange større virksomheder, hvor forskellige enheder konstant kommer ind og ud af møde-lokalerne.\nEr møderummets display en touchskærm, kan man interagere med det spejlede indhold fra denne.\nFå mobilen på\nVil du dele indholdet fra din smartphone, sker det via en app. Man logger på InstaShows netværk, og så spejles skærmbilledet direkte.\nSpar 15 procent på stort set alt hos Lenovo


Just like a dream - Justin Bieber - Justin bieber. - Movellas\nJust like a dream - Justin Bieber\nDen 16 årige Jennifer Jones, bor i Atlanta, og alt går som det skal, hun er lige startet i skole efter ferien, da hun en dag tager med sin bedste veninde Samantha - eller Sam som hun bliver kaldt af alle, på McDonalds, og pludselig støder ind i en fyr med cap, hættetrøje og solbriller... og hele hendes liv forandres!\nKlar til skolen igen ;)Justin bieber.Forvirret Sam' og en god sms' samtale!Dylan's første forsøg.... Og En dag med selveste Justin Bieber!En hyggelig aften på stranden med Justin.. Og Dylan igen?!Hyggelig weekend med Justin!<3Dylan! Gå nu væk.!&Dejligefantastiskeoverdejlige Justin<3OLLG-<3Date<3\nJeg mærkede vinden mod mit ansigt, vilket nok betød at vi var kommet udenfor, eftersom jeg havde lukket øjne af skræk på vej ud fra McDonalds, alt var gået for hurtigt til at jeg kunne nå at opfatte hvad der lige var sket.\n" Er du okay?" spurgte en en silkeblød stemme, jeg kikkede op i et par klare store brune øjne.\n"øhm, ja tror jeg nok?" sagde jeg fjollet, et smil faldt over hans læber, hvilket smittede af på mine...\n" Det må du meget undskylde, men det var nok gået ud over dig hvis jeg bare selv stak af?" sagde han, "ja det har du vel nok ret i" sagde jeg lidt genert. Nu var det jo ligsom også Justin Bieber der stod foran mig..."Justin!" sagde han og rakte hånden frem? nok for at hilse...\nTag den nu Jen' du kan godt ikk' hver genert!!\nBare gør det..\nOkay nu gør jeg det?\nJeg rakte min hånd frem, "Jennifer, men alle kalder mig Jen' " svarede jeg høfligt.\nGud hvor var han egentlig ret lækker! altså nu hvor han stod der lige foran mig?...\nSam' var også helt vild med ham.\nJeg blev afbrudt af mine tanker da et par skrigende piger kom løbende ud fra McDonalds, de havde taget deres mobil telefoner frem!\nJustin tog igen min hånd, vi løb om bag ved et slags skralde hus? eller hvad sådan noget nu hedder... der stod parkeret noget af en bil!! Justin låste den op med et Klik og før jeg nåede at se mig omkring var vi ude af den hemmelige parkeringsplads.\nEller hvad det var, nå?\nWow, det var en fed bil?\n"Det var tæt på!" sagde han, med en nervøs tone i stemmen... "Øh ja?" svarede jeg fjollet, hvilket fik ham til at små grine...\n"Skal jeg køre dig hjem?" spurgte han venligt, "Det må du meget gerne" sagde jeg...\nHvor vildt!! JUSTIN BIEBER KØRE MIG HJEM!!!!!!\nDet skal jeg fortælle Sam'\nJeg var egentlig ikke selv rigtig fan af ham eller Belieber som det jo hedder, men han var nu meget lækker\nResten af turen kørte vi bare i stilhed, han dreje ind i den store indkørsel foran mit hus, eller det var vel min mors hus... nå lige meget! Jeg klikkede selen op og ville åbne døren da en nervøs stemme borede sig ind i mit øre "Øh Jen' må jeg ikke få dit nummer?" Jeg stivnede et øjeblik.\nVent lidt! ville Justin Bieber have MIT nummer???? Seriøst!"\n"Øh ja klart?" svarede jeg ham, vi lagde numrene ind på vores iPhones, "Tak" sagde han, jeg smilede som svar og åbnede døren, gik ud og vinkede farvel.\nAndet kapitel er færdigt, tag godt imod det!\nLike og kommenter...\nlove, famous, friendship, justin, family, secrets, story\nIt felt so real...Smækkerlækker\n17 årige Zoey Jones flytter til Atlanta sammen med...