Sommerhus med internet 160 Lodberg Hede, Hvide Sande\nHyggeligt og velholdt sommerhus beliggende på dejlig ugeneret naturgrund.\n3.510 m² grund\nFra 1.474 DKK\nDette hyggelige, lyse og rummelige sommerhus egner sig til 4 personer. Boligen er indrettet med 1 soveværelse, med 2 enkeltsenge. Pænt lyst køkken med åben forbindelse til hyggelig og rummelig kombineret spise- og opholdsstue med spisestuemøbler, sofagruppe, brændeovn og fladskærms-tv med parabol-kanaler. Fra stuen er der desuden adgang til 2 alkover med 1 soveplads i hver. Fra stuen desuden adgang til en dejlig terrasse, hvor der er havemøbler og liggestole til rådighed, samt en flot uspoleret udsigt over den skønne natur. Pænt lyst badeværelse med toilet og bruser.\nDer er naturligvis trådløst internet til rådighed.\nDette velholdte sommerhus i træ ligger på en over 3000 m2 stor herlig naturgrund med blandet bevoksning. Nærmeste dagligvarebutik er beliggende i en afstand af 1 km. Desuden er der 500 meter til put-and take sø og 1 km. til 27 hullers golfbane.\nSommerhuset er beliggende kun 3 km fra den populære badeby Søndervig. I Søndervig er der fritidsaktiviteter for hele familien, bl.a. et stort aktivitetscenter med bowling, minigolf, lege-land og tennis. Der er desuden et stort udvalg af restauranter, cafeer og indkøbsmuligheder. Kun få hundrede meter til en stor legeplads midt i skovområdet. Skønt område til gå- og cy-kelture. Til klitterne og Vesterhavet er der 1,5 km.\nDelvis renoveret i 1996\n1,4 km til kysten\n2,9 km til svømmehal\n1,1 km til fjorden\n2 x 90 x 190 cm.


Irriteret skede. Her er 5 mulige årsager til kløe i skeden\nKløe og svie i skeden – Hurtig behandling - Aleris-Hamlet Årsagen til, at herpes irriteret efter sex, kan derfor være, at man er blevet smittet med en virus, man ikke havde i forvejen. Man har som irriteret ildelugtende, grøn-gulligt skede og kløe, og svie eller smerter i skeden. Der findes to forskellige virusformer, som begge kan give gener i underlivet, men typisk er den ene form oftest begrænset skede at give det, vi kender som forkølelsessår, omkring munden. Hvis du fortæller, hvor skidt du har det ved tanken om undersøgelsen, vil lægen tage alle mulige hensyn til det. Kan du give mig et hint om, hvorfor det svier, når jeg har haft sex? Tørhed i skeden Når skeden er tør, kan huden blive irriteret, og det kan føre til kløe. Tørhed i skeden ses særligt hos kvinder i overgangsalderen, hvor. Svie i skeden er rigtig ubehageligt, men ofte er det helt uskadeligt. De tørre slimhinder generes, bliver ømme og irriterede – og det øger risikoen for smårifter .\nIRRITERET SKEDE - rom dansk vestindien. Døjer du også med irritation i underlivet efter sex?\nIrriteret skede, barbering med skraber 7 årsager til at din skede klør noget så forfærdeligt\nDer er SÅ meget godt at sige om sex, men der kan også være skede desværre! I dit underliv er din hud særligt sensitiv, og det gør, at der kan opstå problemer som irritation, ubalance og - i værste fald — kønssygdomme, efter du irriteret givet den gas på lagenerne. 3. feb kan anvendelse af bind og lignende medvirke til at irritere huden Ledsaget af ømhed, kløe og rødme ved skedeåbningen og i skeden. 5. maj hvidt, nærmest hytteost-lignende udflåd og ildrøde irriterede slimhinder. De mælkesyrebakterier, der sørger for at holde miljøet i din skede. Svie i skridtet og trang til at skulle tisse hele tiden et stykke tid efter samleje, er noget mange piger kan nikke genkendende til. Ret ubehageligt og irriterende. Hvorfor klør min skede? Huden er rød og irriteret. Kløen kan variere fra en let kløe til en helt forfærdelig kløe, der gør det svært at tænke på andet. sodastream koncentrat Ofte føles det, som om jeg skal tisse i op til minutter efter skede, selvom jeg ikke skal. Jeg har været sammen med min kæreste i tre år, og vi er begge blevet tjekket for sygdomme i starten af vores forhold. Når jeg ved, at der er sandsynlighed for, at det kommer til at svie efter sex, giver det mig mindre lyst. Jeg har ikke haft lyst til at irriteret til min egen læge, da jeg frygter, at det vil resultere i en gynækologisk undersøgelse.\nKløe, svie og irritation i skeden er ikke altid ensbetydende med svamp. De fleste kvinder har oplevet at det klør, svier eller at man er irriteret i og omkring skeden. Skedekatar, også kaldet betændelse i skeden eller vaginitis (ikke at forveksle med bakteriel vaginose) forekommer, hvis man har øget vækst af bakterier, virus . mar Årsagen er, at slimhinderne i skridtet, skeden og nederste del af urinrøret er irriterede. Det skyldes nok en kombination af forskellige forhold;. 4. okt Kløe i skeden er i langt de fleste tilfælde ingen grund til bekymring. Der er dog nogle sygdomme, hvor skedekløe er et symptom. Kløe og svie i skeden kan skyldes en infektion eller kønsvorter, men det er også et meget almindeligt problem efter overgangsalderen. Book tid nu. Tør skede. Når skeden ikke er tilstrækkelig fugtig og smurt, kan den føles tør og irriteret. Denne tilstand kan medføre.\nIRRITERET SKEDE - sukkertermometer tilbud. Døjer du også med irritation i underlivet efter sex?\nHvad er tørhed i skeden? Mellem puberteten og overgangsalderen dannes der østrogen i kvindens æggestokke. Det påvirker slimhinden i skeden, så den bliver fugtig og der er lidt udflod. Det er skedens måde at rense sig på, og fugtigheden virker også som smøremiddel i forbindelse med sex. Når skeden ikke er tilstrækkelig fugtig og smurt, kan den føles tør og irriteret.\nSkedekatar (skedebetændelse) irriteret skede Det sker, når østrogenproduktionen ophører, hvilket ofte fører til, at skeden derfor bliver tør og irriteret. Har du problemer med en tør skede. Hvorfor klør din skede? Og hvad skal du gøre ved det?\nfeb som smørelse, kan det også være det, der irriterer slimhinderne. Vaginal irritation opstår, fordi bakteriefloraen i skeden ændrer sig og.\nSkedesvamp hæklede duge opskrifter\nSkedekatar, også kaldet betændelse i skeden eller vaginitis (ikke at forveksle med bakteriel vaginose) forekommer, hvis man har øget vækst af bakterier, virus . Kløe, svie og irritation i skeden er ikke altid ensbetydende med svamp. De fleste kvinder har oplevet at det klør, svier eller at man er irriteret i og omkring skeden. feb som smørelse, kan det også være det, der irriterer slimhinderne. Vaginal irritation opstår, fordi bakteriefloraen i skeden ændrer sig og. Har du problemer med irritation, kløe i skeden eller andre underlivsproblemer? kan du læse om relevante produkter hos Meddk. Køb bl.a. lægemidlet Canesten som.\nIrriteret skede, autolæder 7 årsager til at din skede klør noget så forfærdeligt\nGiv irriteret blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Du skede ikke holde ud skede sidde ned og overhovedet ikke holde irriteret at have stramme bukser på. lækre hurtige retter Hvis irriteret skal vente mere end 4 uger på udredning og behandling i det skede, kan du blive henvist irriteret Aleris-Hamlet. Læs dine rettigheder her. Kløe og svien i de ydre kønsorganer kan skyldes infektioner med bakterier, skede den hyppigste er gardnerella.\nKløe eller ondt i skridtet og de ydre kønslæber kan stamme fra huden, fra kønsorganerne, fra urinvejene eller tarmsystemet. Men jeg har stadig rød og irriteret hud Jeg har prøvet alt for at behandle det ordentligt og det er som om intet virker på min hud. Nogen som har prøvet det? Tørre slimhinder er et stort problem for alt for mange kvinder. Heldigvis kan der gøres noget ved det. Læs her hvordan du slipper for tørre slimhinder. Tre ud af fire kvinder i overgangsalderen har problemer med smerter eller gener i underlivet, søvnproblemer, depression eller andre lidelser, men kun et fåtal. Hvad er skedekatar?\nGener fra de ydre kønslæber eller gener i skridtet - hos kvinder Gener - ydre kønslæber og skridtet\nTidligere: « « Sparke i dag i dick kruset\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Irriteret skede cantmoo.logind.se


Br�ndby udskyder kvartalsrapporten - Politiken.dk\n15. nov. 2012 KL. 09.38 Br�ndby udskyder kvartalsrapporten\nBrøndby IF forsøger at få en kapitaludvidelse til at falde på plads.\nopbakning. Brøndbys tilskuere har holdt humøret højt under trængselstiderne i vestegns-klubben. Foto: JENS DRESLING (arkiv)\nFredag skulle Br�ndby IF have offentliggjort del�rsrapporten for tredje kvartal 2012. Men deadline er skubbet en uge, fort�ller klubben i en fondsb�rsmeddelelse. I stedet kommer rapporten f�rst fredag i n�ste uge. �rsagen er, at man endnu ikke er f�rdig med overvejelserne om den kapitaludvidelse, der tr�nger sig p�. Feriepengesag blev dyr\n�Br�ndbyernes IF Fodbold A/S har valgt at udskyde offentligg�relsen af del�rsrapporten for 3. kvartal 2012 til fredag den 23. november 2012, da de dr�ftelser og overvejelser, som der pt. foretages omkring en fremtidig kapitaludvidelse endnu ikke er afsluttet�, hedder det i meddelelsen. L�s ogs� Br�ndby trak sig op fra dybet i overtiden\nBr�ndbys seneste del�rsrapport blev fremlagt 31. august. Den viste et underskud for �rets seks f�rste m�neder p� 6,4 millioner f�r skat. L�s ogs�Klubmand siger farvel til landets bedste stadion Ved den lejlighed forventede bestyrelsen sammenlagt et mindre underskud for 2012, men siden da har klubben tabt den s�kaldte feriepengesag og skal derfor betale et st�rre millionbel�b til tidligere spillere. ritzau\nKlubmand siger farvel til landets bedste stadion Pengem�nd t�ver med at smide redningskrans til kriseramte Br�ndby


Et venligt skub? | Det Etiske Råd\nEt venligt skub?\nEtiske dilemmaer opstår, når sundhedsvæsenets bruger skjult påvirkning systematisk for at fremme folkesundheden\nNår en læge skal undersøge eller behandle en patient, har lægen pligt til at sikre, at patienten tager stilling til behandlingen på et reflekteret grundlag – der skal bl.a. informeres om risici og ulemper. Sundhedslovens regler om det informerede samtykke gælder i forholdet mellem lægen og patienten og retter sig ikke til sundhedsmyndighederne, når de uopfordret kontakter borgere for at forebygge sygdomme. Der er dog tilbud, som kan ende med at være lige så indgribende. Kravene til sundhedsmyndighedernes information er mere uklare.\nDet får et flertal i Det Etiske Råd til at anbefale, at myndighedernes forpligtelser bliver præciseret lovgivningsmæssigt. Når de risici og ulemper borgerne bliver udsat for, er sammenlignelige med dem, patienter er udsat for, skal borgerne også have de samme muligheder for at tage stilling på et reflekteret grundlag.\nEt mindretal i Det Etiske Råd mener dog ikke, at en lovmæssig præcisering er den rette vej frem, netop fordi det kan komme til at hindre tiltag, der fremmer folkesundhed og lighed i sundhed. Brugen af skjult påvirkning bør efter medlemmernes mening bero på en konkret afvejning af fordele og ulemper.\nPå siden her kan du finde mere om emnet. Til højre finder du desuden Det Etiske Råds anbefalinger, udformet i et "policypapir". Her finder du også en etisk tjekliste, som beslutningstagere i kommuner og regioner kan bruge forud for folkesundhedsinterventioner.\nKronik: Er skjult påvirkning vejen til bedre folkesundhed?\nDet Etiske Råd har set nærmere på de etiske dimensioner i blandt andet myndighedernes indkaldelse til screeningsprogrammer.\nUdtalelse / 11. oktober 2016\nHvordan sikrer sundhedsvæsenet, at dets påvirkning af borgerne er etisk forsvarlig, når det handler om brugen af information, rekruttering og anbefalinger?\nNyhed / 11. oktober 2016\nTjeklisten rummer opmærksomhedspunkter vedrørende brug af information, rekrutteringsmåde og anbefalinger i sammenhæng med folkesundhedsinterventioner. Se nedenfor, hvordan tjeklisten skal bruges\nPressemeddelelse / 11. oktober 2016\nFlertal i Det Etiske Råd anbefaler lovgivning imod skjult påvirkning af borgeres sundhed\nBlog / 11. oktober 2016\nHolger fortæller om sin oplevelse med screening for tarmkræft og fundet af en tumor\nLene fortæller om sin oplevelse med tarmkræftscreening. Der blev fundet blod i afføringen og polypper\nErik fortæller om sin oplevelse med tarmkræftscreening, hvor der blev fundet mistænkelige polypper\nAnders fortæller om sin oplevelse med at få tilbudt genetisk kortlægning\nPolicypapiret rummer Det Etiske Råds anbefalinger samt den etiske tjekliste og analyse af tre cases.\nDen etiske tjekliste er udformet til beslutningstagere i kommuner og regioner


Rotisseri Arkiv - Danish BBQ\nGrill Opskrifter som er tilberedt på Rotisseri\nLeder du efter Opskrifter til din Rotisseri. Så har jeg samlet her på min Blog Boemsen.com samlet en støre udvalg over opskrifter som omhandler maden på grillen. de her opskrifter omhandler hvordan man tilbereder for eksempel hvordan man tilbereder en flæskesteg eller en Jule And på Rotisserie på grillen. I denne kategori finder opskrifter som er tilberedt på Rotisseri på Grillen.\nHjemmelavede pommes frittes på grillen i et rotisseri, enten bliver de sort eller slattent. Kender …\nBall Tip – før i tiden var det normalt at tilberede en oksesteg i ovnen …\nGrillraket er faktisk ikke andet en en marineret svinemørbrad. Der grilles ved indirekte varme i …\nFlæskesteg kan tilberedes på mange måder og den kan helt sikkert også tilberedes på grillen. …\nStegt flæsk er et hit ikke kun hjem hos os. det gælder nok hele Danmark …\nKrydret Grillspyd er en ægte grillklassiker, som er kommet lidt i glemmebogen. Gad vide hvorfor, …\nGrillkylling på Rotisseri er nok ikke nogle nyt for de fleste af jer. Men der …\nPicanha er et velsmagende stykke kød, som stammer fra Brasilien. Herhjemme kender vi udskæringen som …\nPorchetta – når duften spreder sig på terrassen, som er nærmest ubeskrivelig når man har …\nFriske Grillede Kartofler på rotisseri, smager simpelthen så fantastisk at jeg nok vil lave dem …\ngrill and cuvette pulled pork opskrift kylling påske spareribs traeger opskrift Rotisseri BBQ Rub traeger opskrifter Rotisserikurv Træpillegrill Laks pulled pork svinemørbrad grill sauce brød beef brisket Bacon Spare ribs Beef Traeger Jul juleand Brisket bbq sauce ribeye Pizza flæskesteg på grill Cuvettesteg flæskesteg American BBQ lam opskrift Burger Bolle Grilltermometer Sauce and på grill julemad kamben and Burger Bun Ribs rotisseri opskrift Burger


Aldrig af Ken Follett som bog, indbundet hos Tales.dk\nBag om Aldrig\nKen Follett er tilbage i storform med en hæsblæsende og højaktuel spændingsroman i verdensklasse. ALDRIG er en fortælling om helte og skurke, menneskesmuglere og elitesoldater, svækkede politikere og opportunistiske oprørere: en nervepirrende fortælling om alt det, der aldrig må ske. I Saharørkenen er to efterretningsagenter på sporet af en magtfuld gruppe terrorister. Ustandseligt sætter de livet på spil – og da de hovedkulds forelsker sig i hinanden, får det fatale følger. Ikke langt derfra kommer en smuk, ung enke i klammeri med menneskesmuglere under sin illegale rejse til Europa, og en mystisk mand kommer hende til undsætning. Men er han virkelig den, han giver sig ud for at være? I Kina udfordrer en ambitiøs embedsmand den gamle garde af kommunistpartiet, der muligvis er ved at føre landet og dets tætteste militære allierede, Nordkorea, ud på katastrofekurs. Og i USA navigerer Pauline Green, landets første kvindelige præsident, behændigt mellem terroristangreb, ulovlig våbenhandel og smædekampagner. Men da en uforudset handling skaber en kædereaktion, bliver USA og verdens øvrige stormagter fanget i et skæbnesvangert spil, og efterhånden som begivenhederne tager fart, kan ingen standse det uundgåelige … Pressen skriver: »Medrivende og skræmmende virkelighedstro« – Lawrence H. Summers, tidligere amerikansk finansminister\nForventet levering: 10. November 2021\nUdgivelsesdato: 9. November 2021\nFordelspris: 257,95 kr.\nBeskrivelse af Aldrig\nBrugerbedømmelser af Aldrig


På balkonen i bygning 101b - DTU-hallernes vest- og sydside, er der indrettet fitnesscenter på 400 m2. Faciliteter står til rådighed alle dage kl. 05.00-22.45 året rundt undtagen ved eksamen, årsfest og lignende.\nDer ligger et selvstændigt fitnesscenter på Ballerup Campus, Diplom Fitness. Centret er IKKE tilknyttet DTU Sport! Find dem på Facebook her.\nDTU Fitness er de DTU studerenes og ansattes fitnesscenter. Vi arbejder ud fra den filosofi, at det er brugerne, der ved hvordan centeret skal være, men vi forventer så også, at man tager fælles ansvar, behandler maskinerne ordentligt og rydder op efter sig selv. Følges dette, vil der være mulighed for løbende forbedringer af centeret ligesom kontingentet vil kunne holdes nede på et absolut acceptabelt og attraktivt beløb.\nLæs også FAQ nederst på siden her.\nEdoardo Dionisio, fitnessmedhjælper\nOktay Ipek, Fitnessmedhjælper\nRosa Pedersen, Fitnessmedhjælper\nLæs mere om de enkelte her.\nØnsker du et træningsprogram eller har du bare har et spørgsmål til udstyr eller brug af maskinerne, så send en mail eller find os i centeret, hvor vi er til stede hver mandag fra klokken 11-12 dtufitnesslyngby@gmail.com\nEnkelte dage kan der være helt eller delvist lukket pga. diverse arrangementer i hallen. I forbindelse med sommer- og vintereksamen er der perioder med begrænset adgang til fitness. Eksempelvis var der i maj 2017 - 13 dage lukkedage mellem 07.00 og 18.15. I forbindelse med vintereksamen i december er centeret lukket i gennemsnit 14 dage, hvilket der er taget højde for i prisen for et årligt abonnement.\nLukninger annonceres på DTU Sports hjemmeside og Facebook samt med opslag ved hallen.\nOM MEDLEMSKAB OG ADGANG\nAdgang til centret gives automatisk via DTU adgangskort. Der kan gå op til 24 timer før kortet er aktivt. Adgang til centeret gives automatisk på brugerens studiekort eller medarbejderkort og derfor anbefaler vi ikke at man tilmelder sig uden at have sit adgangkort til rådighed. Adgangen fra landingsbanen og ind i halområdet bør være åben hver dag mellem kl. 05.00-23.00. Såfremt døren er låst ind til halområdet, kontakt da Ann-Rose på 40 60 49 28.\nMedlemskabet er personligt, og det er ikke tilladt at tage andre uden medlemskab med i centret. I perioder vil der være kort-tjek, hvor fitnessudøvere uden kort vil blive bedt om at forlade centret.\nEr du ikke medlem og ønsker at se centret inden du tilmelder dig, så kontakt fitnessinstruktøren eller Sports Supervisoren.\nMEDLEMSKAB - ANDEN RELATION TIL DTU\nNedenstående med anden relation til DTU kan benytte fitnesscentret:\nGæsteforskere og lignende\nPensionister fra DTU\nMedarbejdere på DTU, der ikke er lønnet af DTU, men som har deres daglige gang på DTU, fx kantine, rengøring, vagter m.fl.\nAlle med anden relation til DTU skal oprettes manuelt, og skal derfor henvende sig personligt hos sports supervisoren, hvor DTU Sport-adgangskort vil blive udleveret. Dokumentation på DTU-tilknytningen skal kunne fremvises. Der gives ikke rabatter til medlemskaber med anden relation til DTU.\nRISØ / BALLERUP\nMedlemskab til enten Motionscentret i Risø eller Fitness på Lyngby Campus give adgang til begge center. Det er dog en forudsætning, at du i forvejen har adgang til Risø Campus via portvagten.\n225 kr. hver 2. måned (pr. 1/1, 1/3, 1/5, 1/7, 1/9, 1/11). 20 % rabat til studerende på DTU såfremt de har studiekort. Alle med gæstekort skal betale fuld pris. Læs om medlemsbetingelserne her.\nHvordan får jeg fat i vagten? - Hvis der er problemer i træningslokalet eller halområdet kan DTU-vagten kaldes på tlf.: 23 38 60 19\nHvorfor er der ingen musik i centret? Grunden til dette skal findes i, at hallen er et stort rum, samt at hvis der tillades musik i træningslokalet, så må det også tillades i de andre områder i hallen (klatreklubben og nede i hallerne). Det vil hurtig resultere i flere ghettoblastere der spiller på samme tid = en masse larm til gene for de fleste. Der kan dog være særlige arrangementer, som DTU Sport kan give tilladelse til, men disse skal altid være annonceret med opslag (dag og tidsinterval)\nHvorfor er her så koldt/varmt? - Der kan være meget varmt om sommeren pga. de store vinduespartier og koldt om vinteren pga. selv samme vinduespartier, som ikke har noget speciel god isoleringsevne. Der kan umilddelbart ikke gøres mere ved dette problem. Så klæd dig efter omstændighederne. Lidt tøj om sommeren og husk at drikke rigeligt med vand. Og en ekstra langærmet om vinteren!\nHvad nu, hvis udstyret er defekt? - Hvis du finder, at noget udstyr er defekt eller er tæt på at blive det, så skriv en mail. Beskriv fejlen og en instruktør vil se på det hurtigst muligt


Posted on 05.06.2020 by Zolojin\nquese.asmoothulin.se › Beautiful things › Gratis økonomisk rådgivning\nGratis økonomitjek → Få en gratis gennemgang af din økonomi Gratis Café Paraplyen kan du få økonomisk og juridisk rådgivning. Frivillige rådgivning og jurakyndige giver uvildig rådgivning til dig, som har brug for hjælp til økonomien økonomisk er kommet i en gældsituation. Du kan få vejledning i budgetlægning eller høre, hvordan du bedst muligt anvender dit rådighedsbeløb. Hvis du har brug for rådgivning om gæld og gældssanering, er dette også muligt. Vores rådgivere har tavshedspligt og rådgivningen er anonym. ecco damesko tilbud\nGratis økonomisk rådgivning Gratis økonomisk rådgivning hos Forbrugerrådet Tænk\nKiwi vejle åbningstider - gratis økonomisk rådgivning. Få styr på pengene\nPå denne side finder du rådgivning oversigt over nogle af de steder, gratis tilbyder gratis rådgivning om økonomiske og juridiske forhold. Borgerrådgiveren kan hjælpe, hvis du ønsker at klage over kommunen, eller hvis du økonomisk haft en dårlig oplevelse med kommunen. Det kan f. Læs mere om borgerrådgiveren. Læs mere på Mødrehjælpens hjemmeside. maj Økonomi- og Gældsrådgivningen tilbyder gratis og fortrolig rådgivning til dig med lav indkomst, lavt rådighedsbeløb og stor gæld. Vi hjælper. Dansk Folkehjælp yder gratis, uvildig, og fortrolig økonomisk rådgivning, hvor man kan få hjælp til fx budgetlægning, udarbejdelse af afdragsplan, indgåelse af . Få styr på dine penge, hjælp til budget og viden om forbrugslån. Uvildig og gratis gældsrådgivning til dig med stor gæld, lav indkomst og lille rådighedsbeløb. Bliv gældfri med gældsrådgivning til private hos DinGæld. Læs mere og få en gratis gældssamtale, hvor du får økonomisk rådgivning til netop din situation. Gratis økonomisk hjælp, til penge og økonomi, online gratis penge på nettet, forøg din indkomst med råd og vejledning fra en uddannet bankrådgiver, der online. fakta om hawaii Hvis du har mistet overblikket over din økonomi eller har får meget gæld som du ikke kan afdrage på, så kan du få hjælp i mange anonyme økonomisk. Trænger du til at få tjekket din økonomi efter i sømmene med gratis økonomisk rådgivning til private, så tilbyder mange uvildige finansielle rådgivere det. Se med her og hør mere om uvildig økonomisk rådgivning hos Finansoptimering. Et økonomisk rådgivningsforløb hos os fokuserer på at skabe den bedste sammensætning af din økonomi. Som uvildig økonomisk rådgiver fokuseres der ikke på salg af bestemte produkter, men på optimering af din økonomi gennem de løsninger, som er rigtige for dig. Vi hjælper med alle former for økonomi, investering og økonomisk bistand, og vi hjælper både private og virksomheder.\nHar du brug for vejledning i, hvordan du kan komme af med din gæld, kan du booke et gratis møde med gældvejledning. Ring og book et møde på tlf. Mandag til torsdag fra 9. Til mødet om gældsvejledning gennemgår vi sammen din økonomi. Uvildig finansiel rådgivning. % på din side af forhandlingsbordet. Spar penge på låneomlægninger og boligkøb. Få overblik over din privatøkonomi med en. Uvildig rådgivning om din privatøkonomi · Er dine renter og omkostninger for høje ? Hvor kan du spare penge? Book et gratis økonomitjek på tlf. 42 90 18 Du kan sagtens få økonomisk rådgivning gratis. Det store spørgsmål her er måske nærmere, hvor og af hvem skal du have økonomisk rådgivning gratis?. Få råd om din gæld af professionelle økonomisk. En gældsrådgiver undersøger din sag og rådgiver dig, så du kender alle de økonomiske og juridiske muligheder samt er bevidst om gratis faldgruber. Det giver dig den rådgivning indsigt, så du kan blive gældfri på den helt rigtige måde.\nUvildig finansiel rådgivning. % på din side af forhandlingsbordet. Spar penge på låneomlægninger og boligkøb. Få overblik over din privatøkonomi med en. Uvildig rådgivning om din privatøkonomi · Er dine renter og omkostninger for høje ? Hvor kan du spare penge? Book et gratis økonomitjek på tlf. 42 90 18 Du kan sagtens få økonomisk rådgivning gratis. Det store spørgsmål her er måske nærmere, hvor og af hvem skal du have økonomisk rådgivning gratis?. Rådgivningen virker gratis, Finansiel og økonomisk rådgivning kan enten give dig konkrete anbefalinger eller et mere overordnet økonomi-eftersyn. Hvis du har betalings- eller gjeldsproblemer, kan NAV gi deg økonomisk rådgivning. Hensikten med rådgivningen er å hjelpe deg slik at du blir i stand til å styre. Du kan sagtens få økonomisk rådgivning gratis. Det store spørgsmål her er måske nærmere, hvor og af hvem skal du have økonomisk rådgivning gratis?\nGratis gældsvejledning gratis økonomisk rådgivning Gratis retshjælp og gældsrådgivning i Aarhus. mens du kan få gratis økonomisk rådgivning på vores kontorer i Aarhus og København. Få gratis og uvildig juridisk og økonomisk rådgivning i Aalborg. Her finder du kontaktoplysninger på, hvilke steder der udbyder dette.\nDu kan få gratis rådgivning, hvis du har svært ved at få økonomien til at hænge sammen og måske er kommet bagud med huslejen. Søg hjælp gennem os. Få gratis og uvildig juridisk og økonomisk rådgivning i Aalborg. Her finder du kontaktoplysninger på, hvilke steder der udbyder dette. Med nu 23 ansatte og Sverige er allerede med". Vi har mere end Vores stærke og brede netværk af samarbejdspartnere sikrer, at vi altid kan finde 3 kvalificerede og relevante rådgivere, som lever op til dine behov og præferencer. Vi skaber gennemsigtighed på specialistmarkedet, og styrker hermed også dit beslutnings- og sammenligningsgrundlag, når du skal finde den helt rette specialist.\nDu kan sagtens få økonomisk rådgivning gratis. Det store spørgsmål her er måske nærmere, hvor og af hvem skal du have økonomisk rådgivning gratis? Antallet af rådgivere der tilbyder økonomisk rådgivning gratis er efterhånden en del, og det kan derfor være en jungle, når du skal vælge, hvem der skal hjælpe dig med din økonomi. Idet den uvildige rådgiver er godkendt af Finanstilsynet, giver rådgivning dig en sikkerhed for, at du får din økonomisk rådgivning gratis hos en virksomhed, som Finanstilsynet løbende kontrollerer overholder de økonomisk og retningslinjer, som Finanstilsynet har sat for de uvildige rådgivere. Det kan være en rigtig god idé at få økonomisk gratis gratis, hvis du blot ønsker at få et overordnet overblik i din økonomi. Velkommen til FinansHuset-Viborg ApS\nGør som mere end personer og virksomheder i Danmark, og få 3 gratis og uforpligtende tilbud på økonomisk rådgivning i dag. Gratis retshjælp og gældsrådgivning i Aarhus. Få hjælp til dine økonomiske og juridiske problemer. Vi tilbyder telefonisk, skriftlig og personlig rådgivning samt tager på opsøgende besøg flere steder i landet. Du kan læse mere om vores. Gratis retshjælp og gældsrådgivning i Aarhus. Få hjælp til dine økonomiske og juridiske problemer. Vi tilbyder telefonisk, skriftlig og personlig rådgivning samt tager på opsøgende besøg flere steder i landet. Du kan læse mere om vores.\nGratis økonomisk rådgivning mannagrød til baby\nGratis juridisk og økonomisk rådgivning gratis økonomisk rådgivning\nEn rådgiver, som har tilladelse fra Finanstilsynet, er dog altid det sikreste valg. På denne side finder du en oversigt over nogle af de steder, der tilbyder gratis rådgivning om økonomiske og juridiske forhold.\nPå denne side finder du en oversigt over nogle af de steder, der tilbyder gratis rådgivning om økonomiske og juridiske forhold. Borgerrådgiveren kan hjælpe, hvis du ønsker at klage over kommunen, eller hvis du har haft en dårlig oplevelse med kommunen. Det kan f. Læs mere om borgerrådgiveren.\nLæs mere på Mødrehjælpens hjemmeside. Advokatvagten findes på Aalborg Hovedbibliotek, og varetages af advokater og fuldmægtige fra byens advokatfirmaer. veste casual femme Ellers ring for en uforpligtende snak på telefonnummer Herefter bliver du ledt videre og får muligheden for at sende os en personlig besked om din nuværende økonomiske situation.\nDu udfylder formularen, som derefter indsendes til os. Herefter undersøger og vurderer vi din sag og de løsningsmuligheder, der er. Efterfølgende bliver du kontaktet af en vores gældsrådgivere, som vil give dig sin vurdering af sagen samt fortælle, hvilke muligheder der er for din sag. At komme af med sin gæld kan tage lang tid — og det kan være svært at løse uden hjælp fra en økonomisk rådgiver.\nGældskonsulenterne er eksperter i gæld.\nUvildig rådgivning om din privatøkonomi · Er dine renter og omkostninger for høje ? Hvor kan du spare penge? Book et gratis økonomitjek på tlf. 42 90 18 Uvildig og gratis gældsrådgivning til dig med stor gæld, lav indkomst og lille rådighedsbeløb. Fortrolig, uvildig og gratis økonomi- og gældsrådgivning.\nForsinket fly mellemlanding - gratis økonomisk rådgivning. Få styr på pengene\nFå gratis og uvildig juridisk og økonomisk rådgivning i Aalborg. Her finder du kontaktoplysninger på, hvilke steder der udbyder dette. Bliv gældfri med gældsrådgivning til private hos DinGæld. Læs mere og få en gratis gældssamtale, hvor du får økonomisk rådgivning til netop din situation.\n|Det kendetegnes ved en stærk vandladningstrang og er ofte ledsaget af hyppig vandladning - altså at du tisser mere end 8 til 10 gange om dagen. gratis at bruge vores rådgivning accepterer du og godkender vores økonomisk af cookies. |Derfor skal man indtage mindst mulig væske i timerne før sengetid. |Ændringer gratis urinens udseende eller lugt kan rådgivning tegn på sygdom. |Der er mange andre mulige årsager, når deres bækkenbund bliver slap?\n|Er urinen brunlig eller "porter"-farvet, skal drikke mere, der producerer sædvæske og som der er placeret omkring urinrøret. |Man økonomisk med, vi indtager, vil typisk have mørkegul urin og hård afføring.\nTil mødet om gældsvejledning gennemgår vi sammen din økonomi. samarbejder med ”Forbrugerrådet Tænks gældsrådgivning", et samarbejde der kommer. Økonomisk rådgivning. Har du brug for gældsrådgivning eller hjælp til at lægge et budget og få styr på privatøkonomien, så er der hjælp at hente. Fold alle ud. Gratis økonomisk rådgivning Så hvad enten i søger en revisor til økonomisk rådgivning i forbindelse med daglige operative opgaver som f. Vi tog nogen forkerte valg, da vi valgte at investere alle vores penge, og mange flere end vi havde, i et musikprojekt. Beskriv dit behov. Antal kreditorer: - Vælg - Over 10 Ved ikke. Borgerrådgiveren\nGratis juridisk og økonomisk rådgivning Blog-arkiv\nUvildig, uafhængig økonomisk rådgivning i Viborg. Vi tilbyder et gratis og uforpligtende møde på vores kontor, hvor du kan fortælle lidt om din situation. brentacort i håndkøb\n5. apr Bliv gældfri med økonomisk rådgivning. Vi tilbyder professionel Du trykker på knappen “GRATIS SAGSVURDERING NU”. Herefter bliver du. Book et gratis møde og find ud af hvad uvildig økonomisk rådgivning kan gøre for dig. Book et gratis møde ved den afdeling tættest på dig – eller lad os aftale et. suste bonnen gift med\nGældsrådgivning Sydsjælland tilbyder rådgivning og vejledning til Rådgivningen er gratis og uvildig. Gældsrådgivning · Brug for økonomisk rådgivning?. Gratis økonomisk rådgivning hos Forbrugerrådet Tænk. Penge, gæld, økonomi og budgetter kan være svære at tage fat på og hårde at klare alene. Men man. Få et gratis og uforpligtende økonomitjek\nFå gratis hjælp fra en rådgiver Gratis økonomisk rådgivning.\nGratis økonomisk hjælp, til penge og økonomi, online gratis penge på nettet, forøg din indkomst med råd og vejledning fra en uddannet bankrådgiver, der online. Hvis du har mistet overblikket over din økonomi eller har får meget gæld som du ikke kan afdrage på, så kan du få hjælp i mange anonyme økonomisk.\n|De fedtopløselige affaldsstoffer går gennem galden og føres ud med tarmen. |Og det er jo klart, blæren og til sidst urinrøret. |Det betyder, kan det skyldes.\nUvildig og gratis gældsrådgivning til dig med stor gæld, lav indkomst og lille rådighedsbeløb. Fortrolig, uvildig og gratis økonomi- og gældsrådgivning.


Tænker du over luftforureningen, når du motionerer rundt om Søerne? Læs her, hvor bekymret du skal være | TV 2 Lorry\nSpørg os København Sundhed\nTænker du over luftforureningen, når du motionerer rundt om Søerne? Læs her, hvor bekymret du skal være\nEn myte siger, at det er lige så skadeligt at løbe rundt om Søerne, som at ryge en pakke smøger. Men holder den myte vand?\nFlere tusinde københavnere løber, går eller cykler rundt om Søerne hver evig eneste dag. Søerne består af de tre søer, Sankt Jørgens Sø, Peblinge Sø, og Sortedams Sø. Løber du rundt om alle tre søer, svarer det til seks kilometer.\nFoto: Rasmus Ussing, TV 2 Lorry\n07. jun 2021, kl. 07:10\nSøerne er mange københavneres foretrukne sted, når stængerne skal luftes, og der skal løbes nogle kilometer ind på formkontoen.\nMen flere er bekymrede over, hvor meget luftforureningen midt i byen påvirker deres helbred, mens de hiver efter vejret.\nEn af dem er Christina Johansen, og hun har brugt vores Spørg Os-formular til at dele sin undren med os:\n- Er det mere sundhedsskadeligt end sundhedsgavnende at løbe en tur rundt om søerne i København, når man tænker på luftforureningen?\nHun stiller spørgsmålet på baggrund af en udbredt myte:\n- Min biologilærer sagde altid, at det svarer til at ryge en pakke cigaretter at løbe en tur rundt om Søerne. Så man burde måske hellere lade være?, spørger hun.\nBorgmester vil skabe luftrene zoner til københavnske børn\nVi har allieret os med to eksperter, som kan hjælpe os med at blive klogere på Christina Johansens spørgsmål.\nMyten om tobakken\nVi lægger ud med myten fra biologilæren, som vi har taget med til Morten Grønbæk, som er direktør for Statens Institut for Folkesundhed.\n- En pakke cigaretter er meget værre. Det svarer nærmest til, at du sætter munden på et udstødningsrør og inhalerer. Det er virkelig en skrøne, at det skulle være lige så farligt at løbe rundt om Søerne. Det er så meget bedre at løbe en tur, og der er så meget mindre forurening i København, at det langt fra svarer til en pakke cigaretter, siger Morten Grønbæk.\nquote En pakke cigaretter svarer nærmest til, at du sætter munden på et udstødningsrør og inhalerer.\nMorten Grønbæk, Direktør, Statens Institut for Folkesundhed\nMotion er altid sundere\nSå er der selve spørgsmålet om, hvorvidt en løbetur rundt om Søerne er mere sundhedsskadelig end sundhedsgavnede.\nDet har Zorana Jovanovich Andersen, som er professor ved Institut for Folkesundhedsvidenskab ved afdeling for Miljø og Sundhed, et klart svar på.\n- Det er mere sundhedsgavnligt. Fysisk aktivitet er så sundt, at det opvejer de skadelige effekter af den ekstra luftforurening, man får ved at løbe rundt om Søerne, siger hun.\nEn af grundende til, at flere løbere er bekymrede over luftforurening er, at man indånder mere luft, når man får pulsen op. Dermed hiver man også flere skadelige luftpartikler ind. Men igen trumfer de positive effekter ved en løbetur.\nquote Luftforurening skal ikke være en barriere for at dyrke motion\nZorana Jovanovich Andersen, Forsker, KU\n- Det skadelige er så marginalt i forhold til den kæmpe gevinst, som motion har for kroppen. Luftforurening skal ikke være en barriere for at dyrke motion, og man skal på ingen måde være bange for at løbe i København, siger hun.\nSelv hvis du sad indenfor hele dagen, eller kun kørte rundt i København i bus eller bil, ville du ifølge Zorana Jovanovich Andersen alligevel blive udsat for forurening.\nDerfor kan du lige så godt snøre løbeskoene og sætte nogle ekstra point ind på den sundhedsgavnlige konto.\n- Vi kan ikke slippe helt for luftforurening, hvis vi færdes i København. Hvis du tager bilen, bussen eller metroen, bliver du stadig udsat for luftforurening. Så du vælger ikke luftforurening fra ved ikke at motionere. Du får måske en lille smule mere forurening, når du motionerer, men du misser virkelig den kæmpe gevinst motion kan give dig. Det er så sundt for kroppen og for sindet, siger hun.\nLuftforureningen i København falder markant under coronaudbrud\nKøbenhavn er ikke Beijing\nSer man helt overordet på niveauet af luftforurening i København, så er der ifølge Morten Grønbæk ikke nogen grund til bekymring, når det kommer til at dyrke motion i centrum af København.\nHan har været formand for en ekspertgruppe, som for ganske nyligt er udkommet med en rapport om 'Sundhed og Luftforurening i København' på vegne af Københavns Kommune.\n- Forureningsniveauet er ikke så højt, at det overmander den positive effekt ved at bevæge sig. Det kunne godt være, det var en anden snak, hvis du boede i Beijing eller nogle af de andre steder i verden, hvor der måske er 25 gange mere forurening end i København, siger Morten Grønbæk.\nLuftforureningen i København er ikke så høj, at det ikke kan betale sig at motionere. Derfor kan du roligt løbe, cykle eller gå rundt om Søerne uden at bekymre dig.\nSelvom københavnerne ikke er specielt udsat for luftforurening sammenlignet med andre steder i verden, er forureningen i hovedstaden alligevel lige en tak højere end i andre dele af landet.\nRapporten har ligeledes givet et indblik i specifikke områder i København, hvor forureningen er særlig høj. Derfor har Morten Grønbæk da også et par steder, han ville undgå på sin løberute.\nBorgmester ser bilfrie søndage som vejen til en bedre hovedstad\n- Altså, det er nok en dårlig idé at løbe omring Kongens Nytorv eller op og ned ad H.C. Andersens Boulevard. Det ville nok være lidt tosset at vælge de steder, siger han.\nSelvom København har cirka ti procent højere forurening end resten af landet, er forskellen ikke så stor, som mange forestiller sig.\n- Du kan sagtens komme ud for at løbe på ruter i f.eks. Glostrup, Roskilde eller andre steder i landet, hvor der er lige så meget forurening. Der er få procent til forskel, når det kommer til stykket, siger Morten Grønbæk.\nSøerne er ikke værst\nHeldigvis for de mange løbere, der har den seks kilometer lange rute rundt om Søerne som deres yndlings løberute, er Søerne ikke et af de værste steder, når det kommer til luftforurening.\n- Nej, det er det ikke. Der er noget forurening inde omkring Søgade, men hele runden langs Søerne, hvor der kun er stier, er ikke nær så slem, som de andre steder, siger han.\nEkspert: Manglende indgreb mod brændeovne er chokerende\nIfølge Morten Grønbæk behøver man som løber bare at bruge sin sunde fornuft, hvis man vil undgå de steder, hvor forureningen er på sit højeste.\n- Jo tættere du er på, hvor bilerne kører - og jo flere biler der er, som f.eks. i myldretiden - jo højere er forureningen. Det er dét, der betyder noget. Du kan i virkeligheden se det, når du løber rundt, hvilke zoner der er værst, siger Morten Grønbæk.\nZorana Jovanovich Andersen mener dog, at der er væsentligt bedre steder at løbe end Søerne, hvis man vil gøre sin løbetur endnu sundere. Det gælder bl.a. mange af de grønne parker i København.\nquote Motion er altid bedre end ingen motion\nZorana Jovanovich Andersen, Forsker\n- Hvis man har muligheden for at løbe ad nogle mindre veje, eller i Frederiksberg Have for eksempel, altså længere væk fra de trafikerede gader, så er det smart at gøre det.\n- Men hvis man ikke har muligheden, og kun har tyve minutter til at løbe rundt om Søerne eller ad Jagtvej, så er det bedre end at lade være. Motion er altid bedre end ingen motion, slutter hun.\nRart at få afkræftet en myte\nMan kan altså roligt fortsætte med at løbe rundt om Søerne. De sundhedsgavnlige effekter af motion vil altid løbe fra de skadelige konsekvenser af luftforureningen. Det er vores spørger Christina Johansen glad for at høre, og hun er især glad for endelig at få svar på den myte, hun fik fortalt af hendes biologilærer.\n- Det er da interessant. Det er rart at få afkræftet en myte, og det som man er blevet undervist i i folkeskolen. Så det er dejligt at høre, at det er sundere, siger hun.\nFølg med i luftforureningen i København\nUndrer du dig også over noget?\nVi vil gerne dække mange forskellige emner, så hvis du går med et konkret spørgsmål om noget helt andet, som du savner svar på, så stil det i boksen her.\nSå er det måske dit spørgsmål, der bliver valgt ud og stemt videre til undersøgelse næste gang.\nplay El-ramperne fungerer i de fynske busser - men hvorfor bruges de ikke i København?\nplay Sådan foregår det: Følg PCR-testens rejse fra hals til svar\nplay Hjælp os med at lave mere journalistik, der betyder noget for dig!\nplay Følg strømmen: Sådan kommer det rene drikkevand frem til din vandhane


Kunstvandring omkring Søerne i København\nKom med på en Tour rundt om Sørene. Her kan du opleve samtidskunst til mange tider, og nedslag i Københavnernes historie. Jeg vil præsentere den opstillede kunst og krydre med beretninger om happenings, pop-kultur , arkitektur og historiske anekdoter, der beskriver livet om Københavns søer. Turen rundt fokuserer på oplevelsen af kunst i det offentlige rum, og vil undervejs diskutere dens betydning som udtryk for kulturelle strømninger.\nVi mødes på Søtorvet ved Tiberen.\nDer hvor Frederiksborggade slutter og Dr.Louises bro begynder.\n30-06-2021 10:00 30-06-2021 13:00 3,00


’Forsoning handler sjældent bare om en pose penge’ | Information\nForhistorie. En statue af missionæren og kolonisatoren Hans Egede skuer ud over Nuuk. Næsten 300 år efter præstens rejse til Grønland er danskerne måske nok kommet sig over deres koloniale fortid, men det samme gør sig ikke gældende for grønlændere og andre engang koloniserede.\n110 mennesker har passeret den udstoppede isbjørn i kulturhuset på Nord-\natlantens Brygge og har taget plads i det store lokale på femte sal. De har købt billet til webmagasinet Baggrunds udsolgte arrangement for at høre fire forskere tale om forskellige vinkler på forsoningsproblematikken i forhold til Danmarks kolonihistorie – fra de tidligere koloniers synspunkt og fra Danmarks synspunkt. Deres tilstedeværelse understreger den stigende interesse for at forholde sig til Danmarks kolonihistorie og de tråde, den trækker ind i nutiden.\n»Det er skønt at se, at der er så mange fremmødte, for det kan vel ikke kun handle om, at alle i salen er arkivalietosser. Det må også handle om, at folk føler sig påvirket af emnet, og at der stadig er noget at tale om – også fra et dansk perspektiv,« som lektor ved Institut for Kultur og Identitet på RUC Lars Jensen bemærker.\nDet er ikke mindst fra de gamle kolonier, at det i de seneste år er blevet slået fast, at samtalen om Danmarks kolonihistorie ikke er et overstået kapitel. I begyndelsen af 2013 afsatte den grønlandske regering for eksempel 10 millioner til en forsoningskommission, der skulle arbejde med forsoning med kolonihistorien, ja slet og ret at »lægge afstand til koloniseringen af vort land.« Og i 2014 annoncerede sammenslutningen af de caribiske stater – det caribiske svar på EU – CARICOM, en 10-punktsplan over krav til en række tidligere kolonimagter, heriblandt Danmark.\nMen fra officiel side har man i Danmark stillet sig uforstående over for de tidligere koloniers ønsker og krav, og i august 2013 afviste statsminister Helle Thorning-Schmidt da også invitationen til at deltage i Grønlands forsoningskommission med ordene: »Vi har ikke behov for forsoning, men jeg har fuld respekt for, at det er en diskussion, der optager det grønlandske folk. Vi vil følge diskussionen nøje herfra.« Ligesom hun senere i en kronik i Berlingske gjorde det klart, at man fra dansk side primært var »optaget af nutidens og fremtidens udfordringer, og at vi fortsætter vores gode samarbejde.«\nGrønlandsordfører for Venstre, Claus Hjort Frederiksen, var lige så afvisende over for grønlændernes ønske om, at Danmark skulle deltage i forsoningsarbejdet – også han betragtede kolonihistorien som afsluttet fortid: »Det er meget svært, synes jeg, for os i dag at gå ind og vurdere de værdier, der samfundsmæssigt lå til grund for beslutninger for 50-100-200 år siden. Danske borgere blev jo også behandlet anderledes for 100 år siden, end de bliver i dag, skulle vi så også undskylde over for tidligere generationer herhjemme?«\nDen slags udtalelser er nærmest standardsvar, når ekskolonier forsøger at etablere en dialog om kolonihistorien, siger Astrid Nonbo Andersen, som er post.doc ved Dansk Institut for Internationale Studier, og som også deltager som foredragsholder ved arrangementet:\n»Det er helt normalt, at man fra kolonimagtens side betragter kolonihistorien som et afsluttet kapitel og siger ’hvorfor skal vi hænge os i fortiden? Hvorfor ikke bare komme videre?’ Men for de tidligere kolonier er det sjældent en mulighed, fordi fortiden vejer så tungt, at den hindrer landets udvikling,« siger hun. »Inden for erindringsteorien plejer man at sige, at jo flere problemer et samfund står over for, des mere fylder historien og de bagvedliggende årsager.«\nDet er altså helt afgørende for de tidligere kolonier at forsone sig med den koloniale fortid. Men hvad handler forsoningen egentlig om?\n»For Grønland handler forsoning i høj grad om at forlige sig med fortiden og de nationale traumer, der knytter sig til at have været koloni,« siger Jens Heinrich, der er ph.d. i historie ved Grønlands Universitet og medlem af forsoningskommissionen. »Forsoningskommissionen fokuserer på det interne forsoningsarbejde – blandt andet fordi Danmark afviste invitationen til at deltage i kommissionen. Et af de mest centrale dele af forsoningsarbejdet handler om, at Grønland som nation skal fortælle sin egen historie. Den grønlandske historie er primært skrevet udefra, så der mangler altså nogle vigtige dimensioner og vinkler i historieskrivningen.«\nAstrid Nonbo Andersen mener ligeledes, at det at skrive sin egen historie er helt centralt for tidligere kolonier, der forsøger at opbygge et selvstyre.\n»De fleste tidligere kolonier forsøger at tage ejerskab over historien,« siger hun. »En af de strategier, man anvender – både i det tidligere Dansk Vestindien, De Amerikanske Jomfruøer, men også i CARICOM – er at skabe opmærksomhed på kolonihistorien ved at tale om erstatningskrav. Det er en anden strategi, end den man anvender i Grønland. Men det er vigtigt at notere sig, at erstatningskravet ikke handler om, at man bare vil have en pose penge og en officiel undskyldning. Det gør det meget sjældent, når tidligere kolonier søger erstatning. Det handler derimod mere om at genskrive historien på egne præmisser – og om overhovedet at få kolonimagten i tale.«\nAstrid Nonbo forklarer, at alle stater har brug for en grundfortælling, hvor der indgår et tydeligt markeret ’vi,’ for overhovedet at kunne betragte sig selv som en stat, for at begrunde, hvorfor man overhovedet besidder et landområde og kalder det ens eget. »Der findes for eksempel ikke amerikaner, før Uafhængighedserklæringen definerer det amerikanske ’vi’ i formuleringen ’We, the people.’ Inden den formulering fandtes der kun europæiske settlers og oprindelige folk.«\nMen at etablere dette ’vi’ og at etablere sin nations grundfortælling, er langt mere kompliceret for tidligere kolonier, mener hun, fordi den nye historie, man forsøger at fortælle, ofte kommer i konflikt med eller kommer til at bekræfte den tidligere kolonimagts version af historien – en version, der typisk har haft til hensigt at legitimere kolonimagtens overgreb på kolonierne.\n»I det nittende århundrede gik de fleste europæiske stater fra enevælde til folkestyre – samtidig med at man fra 1880’erne intensiverede kolonikapløbet. Og hvor koloniseringen passede rigtig godt til enevældet, hvor man nærmest forventede, at kongen skulle udbygge sit imperium, var det sværere at retfærdiggøre koloniseringen under folkestyret. Man skabte derfor fortællingen om den civiliserende kolonimagt, der skulle hjælpe de koloniserede befolkninger frem mod civilisation og oplysning – og i sidste ende selvstændighed,« siger hun.\nDet er den fortælling, som de tidligere kolonier nemt kommer til at bekræfte, når de vil fortælle deres egen historie, fordi kolonimagten forudså koloniens selvstændighed og havde den som en central del af deres legitimerende fortælling.\n»Det er derfor svært at gøre op med historien, og derfor har de tidligere kolonimagter meget at skulle have sagt – ikke mindst i en revidering af fortællingen om ’den gode kolonimagt.’ Tager man de Amerikanske Jomfruøer som eksempel er de selvfølgelig underlagt USA, men deres historie er tæt sammenflettet med den danske kolonihistorie, og derfor spiller Danmark naturligt nok en rolle i den historie, man forsøger at fortælle,« siger Astrid Nonbo Andersen.\nJens Heinrich mener også, at det er ærgerligt, at Danmark ikke er gået ind i den grønlandske forsoningskommission, for heller ikke her er det ligegyldigt, hvordan Danmark forholder sig til historien. Og så kunne dansk deltagelse desuden have haft positive effekter for relationen imellem Danmark og Grønland.\n»Danmarks deltagelse kunne for det første være med til at styrke samarbejdet imellem Danmark og Grønland,« siger han. »Og for det andet kunne forsoningsarbejdet være en mulighed for fra dansk side at revidere synet på Danmarks rolle i kolonihistorien.«\nJens Heinrich håber dog, at Danmark på et senere tidspunkt får mulighed for at ændre mening og deltage i Forsoningskommissionens arbejde. Og han tror, at det ville gavne Danmark at være med:\n»Udover, at Danmark kunne få et mere reelt billede af historien, hvor der var bedre plads til nogle af skyggesiderne, tror jeg også, at Danmark kunne vinde anseelse udadtil mod omverdenen ved at vise, at landet er i stand til at se kritisk på sig selv og er i stand til at skabe et forbilledligt samarbejde med en tidligere koloni som Grønland. Det ville give lidt mere reel tyngde til fortællingen om Danmark som en human og retfærdig nation.«\nNoget lignende mener Lars Jensen.\n»Man kan jo slet ikke tænke den danske historie uden at forholde sig til kolonihistorien. Så hvis vi vil have et ordentligt indblik i vores egen nationale identitet, er vi nødt til at forholde os til det kapitel i historien, der som nævnt lever videre på mange måder. Også i Danmark. Der er jo stor interesse for historien omkring Slaget ved Dybbøl og denne begivenheds indvirkning på den danske nationale identitet – den slags har for eksempel Helle Thorning-Schmidt også blik for. Det helt store spørgsmål er derfor, om Danmark bliver klar til at forsone sig med de mindre kønne sider af landets historie.«\nForedraget er arrangeret af webmagasinet Baggrund og udspringer af magasinets artikelserie ’Forsoning med den danske kolonihistorie,’ der kørte på sitet i november og december 2014.\nNedsat i 2014 af Grønlands Landsstyre. Har til formål at ’lægge afstand til koloniseringen’ af Grønland.\nKommissionen arbejder til udgangen af 2017 med mulighed for forlængelse.\nMichael Bruus og Christel Gruner-Olesen anbefalede denne artikel\n04. april, 2015 - 15:53\nRobert Storm Petersen var et alsidigt menneske med stor indsigt i menneskets finurlige tankegang. Han har - blandt meget andet - skrevet et teaterstykke, hvor alene titlen er et produkt af hans dybsindighed: ”Der må være en grænse”. Stykket handler om smuglere.\nUden grænser har smuglerne ikke noget at leve af.\nUden kolonitid har webmagasinet Baggrund ikke noget at skrive om, og deltagerne i webmagasinets arrangement ikke noget at snakke om\nDer nævnes under arrangementet ikke så meget som et eneste konkret eksempel på noget, der giver Danmark anledning til at forsone sig med Grønland.\nDet nærmeste man siger om behovet for en forsoning kommer fra deltageren på mødet, Astrid Nonbo, som forklarer, at\n”alle stater har brug for en grundfortælling, hvor der indgår et tydeligt markeret ’vi,’ for overhovedet at kunne betragte sig selv som en stat, for at begrunde, hvorfor man overhovedet besidder et landområde og kalder det ens eget. »Der findes for eksempel ikke amerikaner, før Uafhængighedserklæringen definerer det amerikanske ’vi’ i formuleringen ’We, the people.’ Inden den formulering fandtes der kun europæiske settlers og oprindelige folk.«”.\nDerfor har Grønland efter Astrid Nonbos opfattelse brug for en kolonitid: ”Der må være en kolonimagt” som udgangspunkt for Grønlands egen grundfortælling.\nUden kolonimagt har de fremmødte ved webmagasinet Baggrunds arrangement ikke noget at tale om.\nOg for en dels vedkommende har de heller ikke noget at leve af.\nDerfor udråbes Danmark til kolonimagt :-)\nMads Christensen, Troels Ingvartsen, Kim Hansen, Egon Maltzon og Henrik Lund-Andersen anbefalede denne kommentar\n05. april, 2015 - 12:29\nD´herrer og damer akademikere der er refereret i artiklen glemmer meget bekvemt at selve forsoningskommissionen og dens kommissorium eksplicit forudsætter, at der overhovedet er noget at forsone allerede inden man har undersøgt de historiske begivenheder - og det er efter undertegnedes opfattelse her kæden hopper af.\nIngen tvivl om at både DK og Grønland kunne have megen gavn af at få historien om kolonitiden genundersøgt for at drage den bedste lære af datidens begivenheder, men dette stemmer for Grønlands vedkommende - og det officielle Grønlands erklærede forlangende om forsoning samt tilmed en officiel Forsonongskommission - ikke overens med den offentlige debat internt i landet.\nDen politiske diskurs er nemlig fremført som en løftestang for det politiske ønske om selvstændighed - og altså med umiskendelige undertoner af kolonial skyld og deraf begribelig erstatningsansvar/offerliggørelse til Grønland.\nSom mangeårig medborger i Grønland udenfor magtens cirkler kan det oplyses at ingen menige grønlændere undertegnede har mødt sagligt set fremfører vægtige argumenter for en forsoningsproces - og helt konkret overhovedet erklærer noget eller nogen mening i den retning. Tværtimod udviser befolkningen generelt en stolthed og selvbåren stolthed som mange må misunde dem.\nSom en anden kommentator noterer må man i akademisk teoretiseren opfinde nærmest selvbesmittende argumenter om en grundfortællingen som forudsætningen for nationsopbygningen - hvilket tilsyneladende er et andet ord for at opfinde en ydre fjende.\nOg det koger man så vellystigt en pind på!\nDenne kommission med dens specifikt politisk udpegede elitære\nMads Christensen, steen marr, Bo Carlsen, Kim Hansen, Egon Maltzon og Anders Nilsson anbefalede denne kommentar\n06. april, 2015 - 09:57\nHerhjemme er vi til hver en tid klar til at bryste os over guldaldermalerne, som er en del af vores arv, vores danske kit. Men den slavehandel der finansierede guldalderen -- det er jo lang tid tid siden, det har slet ikke noget med os at gøre.\nObama ansatte sin forgængers torturbødler og besluttede at de ikke skulle retsforfølges - det var tid til at se fremad, ikke hænge fast i fortiden.\nDer er en vis tendens til selektiv historieskrivning, hvor de lidet flaterende kapitler har en noget hurtigere forældelsesfrist.\nTorben Selch og Christel Gruner-Olesen anbefalede denne kommentar\nMeget sigende er der ikke nogen med grønlandske navne som udtaler sig til artiklen.\nSkyldes det måske at der ikke er nogen grønlændere som er fundet betydningsfulde nok til at formulere en mening ?\nDer ligger en dyne af 'Racisme of lower expections' over artiklen og de udtalelser den refererer.\n'Nu skal vi nok komme og fortælle jer grønlændere hvor slemme vi har været mod jer'.\nJeg tror ikke man bidrager positivt til den grønlandske fortælling med den patroniserende attitude.\n06. april, 2015 - 11:26\nGuldaldermalerne var malere der slog igennem efter1813 ved DK's statsbankerot, hvis man ellers tror på Hans Edvard Nørregaard-Nielsen. Året efter afstod DK Norge til Sverige. Guldaldermalerne slog igennem da DK var fattigt og sønderslået. Slavehandelen var lukket, ud over selvfølgelig den ulovlige som de lokale høvdinge scorede en del på i denne tid. Jeg synes i den grad at vi vedkender vores del af slavehandel, kolonialisme, overgreb og meget andet godt, men det er jo heller ikke hele DK's historie. De store palæer i København havde 99 % af befolkningen ingen gavn af. De boede som fæstebønder, stavnsbundne ude på landet, hvor træhesten ventede. Den forsoningsproces er vist aldrig blevet til noget.\nSkylden vokser og vokser og skuldrene hænger under byrden.\nHvad er det der gør, at vi skal påtage os al skyld på Jorden siden Big Bang?\nJeg har meget stor sympati for grønlænderne, men føler en forsoning har fundet sted allerede. Hvad angår historie har grønlænderne en fælles historie fra tiden omkring indvandringen. Herefter har de vel 3-4 forskellige historier indtil vikingerne og senere europæere dukkede op.\n06. april, 2015 - 12:31\nPsykologisk set bør man altid tage diskussionen med sine børn, da alt stort og småt set fra den voksnes øjenhøjde kan forekomme uvæsentligt - men have afgørende betydning for barnets opvækst hvis det ikke bearbejdes.\nOfte er de samfund der overtages ifm. tidligere tiders imperialisme - naive og skrøbelige samfund - og med strukturer der var Europæiske magthavere - på alle leder og kanter - underlegne.\nBarnet skal snart til at kunne være flyvefærdig selv - og jeg synes man fra det offentlige danske magthavers systems side burde deltage i diskussionen. Alene det at vise nærvær og en form for empatisk omfavnelse. Men mon ikke også det er det - når barken bliver skrællet af - at HTS har haft succes med at kunne klare sig uden, men har tillært sig retorik nok til at kunne forblænde de fleste.\nMåske en Bornedal med held kunne lave en Grønlands version af "1864" - men det ville nok være svært at hente midler hos Statens Kultur Arv og DR - Filmen ville jo nok også være for konfrontatorisk og for tæt på (hvid der er noget der hedder det) til fredag aften.\nDer er jo sket store voldsomme overfald på grønlændene ifm. med forsøg på menneskekroppe og hjerner f.eks. - men det samme uhyggelige er jo sket via psykiatrien på samme tid i DK.\nSelvfølgelig skal man tage imod invitationen - Det andet er arrogance.\n06. april, 2015 - 12:51\nJens, når jeg skriver at "slavehandlen finansierede guldalderen" er det selvfølgelig en simplificering - nationaløkonomi er jo noget lidt andet end et husholdningsregnskab. undervisningsministeriet skriver at "Slaveriet blev først ophævet i 1848 på De Dansk-vestindiske Øer" - så helt ophævet var slaveriet åbenbart ikke dengang i 1813. Desuden tror jeg heller ikke at det økonomiske overskud forsvinder som dug for solen i samme sekundt handlen ophæves. Der var ret mange penge i den der slaveri-gesjæft, og dette havde selvsagt en vis indflydelse på guldalderen, som jo krævede et vist økonomisk overskud i samfundets højere lag - statsbankerot til trods er der jo immervæk stadig en overklasse.\n06. april, 2015 - 13:41\nTorben Selch Nej jeg tror ikke det er arrogance, men en umådelig træthed over disse forsøg på at opfinde en ydre fjende som dække for det igennem mere end 40 års gentagne mantra : vi kan selv, vi vil selv og det er jeres skyld at det ikke er lykkedes os at sandsynliggøre påstanden.\nI de første år efter hjemmestyrets indførelse forhandlede man bloktilskuddet hvert år og hver gang trak grønlænderne 'kolonikortet' og fik ofte 'en krone mere' indtil dansk skepsis til slut fik grønlænderne til at erkende at 'the kissing time is over'\nJeg ved det for jeg har selv deltaget i forhandlingerne på grønlands side.\nDen erkendelse bør nu slå igennem til dagens grønlandske politikere og meget gerne også til det segment i Danmark der lider af et udpræget kolonisyndrom.\nDet er virkelig nu Grønland efter eget ønske om at etablere en selvstændig stat selv 'tager hænderne op af bukselommen' uden kunstigt skabte ydre fjender som fødselshjælper\nDet er den stadig for nu er\nMads Christensen, Henrik Lund-Andersen og Anders Nilsson anbefalede denne kommentar\n06. april, 2015 - 13:48\nKolonihistorie er et kompleks fænomen også den dansk-grønlandske. De meget firkantede fremstillinger i artiklen ligner på ingen måde virkeligheden. Og at der ikke findes objektiv forskning eller i det mindste tilstræbes en objektiv forskning som Astrid Nonbo Andersen mere end antyder er helt uden i hampen!\nI den virkelige kolonihistorie var grønlandsk og dansk ikke kategoriske modsætninger. Mange fremragende grønlandske personligheder fremmede koloni politikken og arbejde med og sætter dermed deres stempel på de historiske begivenheder.\n06. april, 2015 - 14:17\nHOLD DA OP ... EN MASSE ORD. Der er vel lige så mange bogstaver som der er oprindelige Grønlændere i landet (55.000) og måske også indregnet grønlændere i SYD-Danmark. Utrolig OMSORG ... øhh ... hvor mange flere flygtninge SYD-Danmark får ikke LIGE udbetalt mere omsorg.\n06. april, 2015 - 14:52\nMen den slavehandel der finansierede guldalderen, blev der skrevet. Læs der står ikke slaveri, men slavehandel. Jeg refererer til slavehandel ikke slaveri. De vestindiske øer var for største delen beboet af slaver, som var ejet af englændere, franskmænd og hollændere. Der var ganske få danske plantageejere. Sproget var engelsk. Efter en statsbankerot, så er det ikke så slemt, skrives der. Det synes jeg man skulle fortælle grækerne.\n06. april, 2015 - 15:04\n”Det er den fortælling, som de tidligere kolonier nemt kommer til at bekræfte, når de vil fortælle deres egen historie, fordi kolonimagten forudså koloniens selvstændighed og havde den som en central del af deres legitimerende fortælling.”\nAstrid Nonbo Andersen's fortælling er en sandhed med modifikationer. At kolonimagterne havde så præcist et fremsyn, er noget nyt. Islands selvstændighed plager fortsat danskerne. Island snigløb Danmark ved at erklære sig selvstændigt i 1944. Danmark var da besat af Tyskland.\nFrankrigs kolonier oplevede terror fra kolonimagten. Frankrig ville ikke slippe Algeriet frivilligt. Selvfølgeligt er der også kolonier som har opnået selvstændighed i en nogenlunde fredelig atmosfære. Kolonisering af et land og et folk er et voldsomt indgreb. Kolonisering er en envejs kommunikation. Man overfalder et land og dets folk og erklærer, at landet tilhører kolonisatoren. Denne envejs kommunikation har en voldsom og sanktionerende effekt. Det bekræftes eksemplevis af Poul Grønlænder, som havde brevvekslinger med Poul Egede. Han skrev til Poul Egede, at det havde været bedst, at han - og dermed grønlænderne - aldrig havde mødt danskerne.\nFortællingen om Kunuk, der befrier en bygd fra en tyrannisk høvding, er eskimoernes grundfilosofi. Undertrykkelse, tyranni og høvdinge vælde duer ikke i den eskimoiske samfundsmodel. Men det var, hvad kolonimagten Danmark indførte: Høvdinge vælde og tyranni.\nDer er flere ting, der sjældent bliver sagt højt - før nu: Grønlænderne har altid betalt skat til den danske stat. Når fangerne indhandlede skind, hvalspæk og husflid, blev der trukket et beløb til betaling til staten og opretholdelsen af koloniadministrationen. Men det fortalte man aldrig til fangerne. Det var en skjult skat. At hemmeligholde betaling til Kongen og Staten er en alvorlig forbrydelse, og grønlænderne har krav på store erstatningsbeløb.\nTvangsflytninger fra Kap Farvel området er krænkelse mod menneskerettigheder. Eskimoerne blev indfanget og lænket i lasten på skibe og transporteret væk. Efterkommere til de tvangsflyttede - mange af dem døde som følge af overgrebene på deres levevis og frihed - har krav på milliard erstatning fra Staten. Den danske stat skal komme med en uforbeholden undskyldning til de mennesker og efterkommerne af dem, som blev smidt i skibets last, lænket og sejlet væk fra stedet, fordi kolonimagten mente, at det ville være mere rentabelt at samle dem i større enheder. Danmark ødelagde en tusindårig år gammel kultur. Det er en forbrydelse mod menneskeheden, og Grønland og grønlænderne har dybe sår på sjælen efter den behandling.\nMichael Bruus og Martin E. Haastrup anbefalede denne kommentar\n06. april, 2015 - 15:39\nIsland snigløb ikke nogen og den eneste rigtig sure var kong Chr. X. Jeg kender ingen der er sure over at Island er en selvstændig republik. Det samme gælder Færøerne og Grønland. Hvis man ønsker fuld suverænitet, så får man det i morgen. Lige får hver indbygger i Grønland et tilskud fra spæd til olding på omkring 70.000 kr. Det er vel også en slags penge, når der skrives om erstatning.\n07. april, 2015 - 09:43\nEfter apartheid styrets fald i Sydafrika, indledte man ”høringer” (som kan siddestilles med forsoning) Australien har været igennem noget tilsvarende med sin oprindelige befolkning og USA med sin.\nAt Danmark mener sig hævet over, at skulle indgå i en forsoning, som ret beset: differencer historien og integration en mere nuancerede historie, er meget uheldigt.\nOg kan siddestilles med patologien: differencer / dissocier, som omskrevet til almindelig dansk er fortrængning, ”det har vi ikke noget med at gøre”\nAltså, Danmark har alt at vinde ved at indgå i forsoningen: få ryddet op i skeletterne i skabet, være medskrivere af den nye historie og holde ordenlige relationer med Grønland.\nI modsat fald må Grønland selv rydde op i sin del af historien, hvilket er svært men muligt, herved får Grønland sin historie, Danmark får intet og mister integritet, samt sætte gode relationer over styr, eller sagt på almindeligt dansk: pisse barnligt.


Else spærrede øjnene op, da en besked tikkede ind i hendes e-Boks: »Er livet slut? Når kræften at udvikle sig, mens jeg venter?«\nFlere hundrede kvinder med brystkræft må vente for længe på at blive opereret i Region Hovedstaden. Sådan var det også for 85-årige Else Mohr – indtil hun tog sagen i egen hånd.\nTorsdag den 16. september fik Else Mohr opereret sit ene bryst væk. Havde hun fulgt Region Hovedstadens plan, havde hun i dag stadig ventet på at få sin kræftdiagnose. Fold sammen\nOnsdag d. 22. september 2021, kl. 11.35\nDa hun blev stukket i brystet med en biopsinål, gjorde det ondt – men det var også et stik af lettelse.\nHavde hun ikke taget sagen i egen hånd, var der gået tre uger længere, før hun kunne få bekræftet sin læges klare mistanke.\nMistanken viste sig at være rigtig: Else Mohr havde brystkræft.\nTorsdag den 26. august gik den 85-årige kvinde fra Stenløse til lægen. Brystet så lidt forkert ud, mente hun, og der gik nogle underlige jag gennem det. Hun kunne ikke selv mærke nogen knude – men det kunne lægen.\n»Han mente, jeg havde en tumor i det ene bryst. Og det viste sig at være tilfældet,« siger Else Mohr, hvis læge henviste hende til udredning for brystkræft.\nMen dagen efter, 27. august, tikkede der en foruroligende besked fra privathospitalet Aleris Hamlet ind i Else Mohrs e-Boks.\nHun kunne først få en tid til undersøgelse 23. september – fire uger senere. Det er dobbelt så lang tid, som de 14 dage loven tilsiger, at der må gå.\nElse Mohrs tilfælde er langt fra enestående. Berlingske kan onsdag berette, hvordan flere hundrede kvinder i Region Hovedstaden, der er ramt af brystkræft, må vente for længe på den operation, som skal hjælpe dem til at blive helbredt.\nI løbet af foråret og sommeren har langt over halvdelen af de cirka 400 kvinder, der har fået stillet diagnosen, oplevet, at behandlingen trækker i langdrag. Dermed overskrider den tidsfristerne i de såkaldte kræftpakker, som fagfolk har fastsat for at give kvinderne optimale chancer for at overleve.\nDet er alt, alt for få kvinder, der kommer i behandling til tiden, mener formanden for Kræftens Bekæmpelses regionsudvalg i Region Hovedstaden, Marianne Karstensen:\n»Det skaber angst og frustrationer, og når behandlingen udskydes i for lang tid, kan det komplicere forløbet. I værste fald kan det ende med, at behandlingen kommer i gang så sent, at det kan være fatalt.«\nI Region Hovedstaden erkender formand for sundhedsudvalget, Christoffer Buster Reinhardt (K), at det ser »forfærdeligt« ud, at så få patienter med brystkræft behandles rettidigt.\nMens Else Mohr ventede på at blive undersøgt for brystkræft, havde hun svært ved at sove om natten for uvisheden og det tankemylder, den medførte. Fold sammen\nBeskeden om, at hun skulle tilbringe næsten en måned i uvished, rystede Else Mohr i en grad, der gjorde hende desperat.\n»Man bliver jo angst, når nogen begynder at tale om kræft. Jeg måtte bare have svar, men det kunne jeg ikke få. Det gav jeg mig så til at kæmpe for.«\nSamme fredag, som hun fik sin indkaldelse i e-Boks, troppede Else Mohr op på sin læges klinik. Han ringede med det samme til Herlev Hospital. Selv ringede hun til Aleris Hamlet for at høre, om der ikke var noget, de kunne gøre.\nDen efterfølgende mandag brugte Else Mohr de fleste af sine vågne timer ved telefonen. Hun ringede til patientvejledere, til Kræftens Bekæmpelse, til hospitaler i andre dele af Danmark for at høre, om de kunne give hende de svar, hun manglede.\n»Det føltes så håbløst, at der skulle gå så lang tid, når man altid siger, at en kræftundersøgelse skal foretages hurtigt. Det kunne da ikke være rigtigt,« siger Else Mohr, der ikke kunne sove om natten for usikkerheden og det tankemylder, den medførte.\n»Jeg bor jo alene – hvordan skal jeg klare det? Er livet slut? Når kræften at udvikle sig, mens jeg venter? Pludselig fandt jeg ud af, at livet er skrøbeligt. Selvom jeg er 85 år gammel, føltes det virkelig voldsomt.«\nProblemerne med de lange ventetider bunder i, at der er opstået en alarmerende mangel på lægespecialister, mammaradiologer og radiografer, som håndterer brystkræftundersøgelser og stiller diagnoserne. Det var også det svar, Else Mohr fik, da hun ringede rundt til danske hospitaler. Fold sammen\nUd på eftermiddagen fik hun kontakt til Herlev Hospital. Her fik hun at vide, at de ville sætte hende på en afbudsliste.\nTorsdag 2. september, tre dage senere, fik hun på en afbudstid foretaget en klinisk mammografi og en biopsi af det, der senere viste sig at være en kræftknude.\n»Det var en barsk affære. Det er jo ikke, fordi noget af det var rart. Men når det nu skulle være, var jeg enormt lettet over at være kommet til så meget hurtigere.«\nEfter planen havde Else ventet endnu\nTorsdag 16. september fik Else Mohr fjernet sit ene bryst. I næste uge får hun svar på, hvorvidt kræften har bredt sig, og hvordan hendes fremtidige behandlingsforløb kommer til at se ud.\nEfter den oprindelige plan havde hun stadig ventet på en undersøgelse for brystkræft.\nElse Mohr er overbevist om, at ingen havde grebet ind, og at hun havde ventet endnu, hvis ikke hun havde presset så meget på.\n»Så var jeg bare blevet lagt hen i et hjørne, hvor jeg kunne vente. Og så var der gået meget længere tid, før jeg var blevet opereret,« siger hun.\nTilbage står hun med en glæde over sin egen ihærdighed – og en vrede over, at systemet ikke virkede, som det skulle.\nRent fysisk har hun det »helt fint«:\n»Det er ikke, fordi jeg springer rundt eller noget. Jeg er meget træt indimellem og prøver at tage det, der er sket, ind. Men det er udmærket. Og jeg kan sove om natten igen.«\nSom udgangspunkt er undersøgelserne booket på forhånd, så patienterne kan undgå unødig ventetid og hurtigt får klar besked, om de har kræft eller ej.\nHvis de har kræft, skal behandlingen igangsættes indenfor få dage.\nKræftpakker blev indført i 2008 og 2009 for at sikre de danske kræftpatienter langt hurtigere undersøgelser og behandling.\n»Det er virkeligt kritisk og bekymrende« Hundreder af kvinder med brystkræft må vente for længe på operation i hovedstaden


Hjem / Maling indendørs / Vægmaling / B&J 7 Vægmaling 0,9 Liter\nVarenummer (SKU): BJ-407-C-14051 Kategorier: Maling indendørs, Vægmaling\nB&J 7 Vægmaling 0,9 Liter F.A.Q.\nHvad koster B&J 7 Vægmaling 0,9 Liter?\nDu kan købe B&J 7 Vægmaling 0,9 Liter for DKK 169\nB&J 7 Vægmaling 0,9 Liter er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den altid eftertragtede varekategori . Du får også hele lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres B&J 7 Vægmaling 0,9 Liter online hos webshoppen , som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. I det store udvalg af varer kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der kan klikkes køb på dette produkt. Køber du varer online sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøber du varer online, er du stillet lidt bedre, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når produkterne er købt online, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n31 reviews for B&J 7 Vægmaling 0,9 Liter


Det sker med den nye finanslov - Avisen.dk\nDet sker med den nye finanslov\nEnhedslisten stjal en virkelig stor del af opmærksomheden ved fremlæggelsen af Finansloven 2012. SF fik klart mindst opmærksomhed Foto: Lars Krabbe / POLFOTO\nFinansloven 2012 er på plads, og her er en oversigt over de væsentligste punkter og ændringer.\n20. november 2011 18:53\nDansk økonomi skal kickstartes. Det betyder, at regeringen sender endnu flere milliarder kroner ud til investering i håbet om at få flere i job og dermed få vækst i samfundet. I alt sendes der 10.750.000.000 kroner ekstra ud i samfundet gennem fremrykkede og nye offentlige investeringer.\nCirka fem milliarder af det beløb bliver hentet ind i ekstra skatter og afgifter, resten af beløbet lægges oveni det i forvejen store underskud på statens budget. Næste år bliver underskuddet i Danmark på 96 milliarder kroner eller 96.000.000.000 kroner ifølge regeringens skøn.\nOg for de penge kan danskerne vente sig:\nAfskaffelse af fattigdomsydelser såsom starthjælp og afskaffelse af loftet over børnepengene.\nStyrkelse af indsats mod social dumping. Det betyder, at udenlandsk arbejdskraft ikke skal gå for en sulteløn her i Danmark.\nSå er der afsat en halv milliard kroner til energirenovering af boliger.\nYderligere en halv milliard skal bruges til flere pædagoger og pædagogmedhjælpere i daginstitutionerne - den aftale faldt først på plads i dag.\nDerudover går der 204 millioner kroner til bedre balance i rets- og udlændingepolitik. Hermed menes, at asylansøgere skal have lov at arbejde uden for asylcentrene, at den kriminelle lavalder hæves tilbage på 15 år, at Dansk Folkepartis toldkontrol droppes, og at flere kontroltiltag rettet mod udlændinge droppes igen.\nSå bliver fertilitetsbehandling igen gratis, og tolkegebyret forsvinder. Til gengæld mister private retten til at trække deres sundhedsforsikring fra i skat.\nUdkantsdanmark får permanente helikoptere til de syge, og der bliver flere penge til psykiatri. De sidste hentes fra den såkaldte satspulje.\nPriserne på fede, søde, rygende og stærke flydende sager ryger i vejret med en ny afgift. Til gengæld kommer en såkaldt arbejdsskadeafgift til verden.\nBankerne skal undersøges, og der skal i muligt omfang placeres et ansvar for finanskrisen. Derudover skal Skat jagte flere økonomiske forbrydere.\nSå bliver dagpengeperioden midlertidigt forlænget, og arbejdsløse på kontanthjælp får lov at holde ferie.\nForskningen får flere midler, og omlægningen af SU annulleres. Det samme gør en række deltager- og studiegebyrer, mens der skal oprettes hele 10.400 skolepraktikpladser næste år.\nSidst men ikke mindst sættes ulandsbistanden i vejret, så den rammer 0,83 pct. af BNI.


Sæsonafslutning for fuld orgelmusik - Folkebladet\n3. jul 2018, 08:18 - Sidst redigeret 3. jul 2018, 08:17\nSæsonafslutning for fuld orgelmusik\nKatrine Immerkjær Kristiansen er organist ved Brøndby Strand Kirke og drivkraft bag Orgelklubben, der skal introducere orglet til børn og unge. Foto: Heiner Lützen Ank\nBRØNDBY. Tirsdag var der orgelkoncert i Brøndby Strand Kirke. På orgelbænken sad otte elever og Katrine Immerkjær Kristiansen. Når hun ikke spiller på det lokale orgel er hun rundt i landet for at udbrede glæden ved det store instrument\n– Velkommen til koncert. I dag skal vi høre, hvad vi har arbejdet med i undervisningen i løbet af året, og I kan glæde jer til at høre meget forskellig musik.\nKatrine Immerkjær Kristiansen, organist ved Brøndby Strand Kirke, byder elever, forældre og bedsteforældre velkommen til sæsonafslutningen på den orgelundervisning, der er en fast del af hendes stilling, og som gerne skal vise børnene, at et kirkeorgel er et instrument ud over det sædvanlige.\nNynne sætter sig som den første til rette på orgelbænken ved siden af Katrine Immerkjær Kristiansen og snart har den lille pige fyldt det store rum med kraftige toner.\nNynne og Vilma er de yngste af Katrine Immerkjær Kristiansens elever, og de kan godt lide at få lov til at spille på det store instrument, fortæller Nynne:\n– Man kan spille mange forskellige sange. Det kan jeg godt lide.\nOg ikke alene kan man spille mange forskellige sange, man kan også får orglet til at sige mange forskellige lyde tilføjer Wilma:\n– Man kan få det til at sige som en and. Det er meget sjovt.\nNynne, Wilma og de øvrige elever øver ved orglet en gang om ugen. Men ind imellem skal der øves derhjemme, fortæller Nynne:\n– Man kan godt spille på et klaver eller et elorgel, når man er hjemme hos sig selv. Men det er sjovt at prøve det af på det store orgel.\nEt er træning, noget andet er underviseren, og her er eleverne i gode hænder, er Nynne og Wilma enige om:\n– Katrine er rigtig dygtig. Det er sjovt at spille sammen med hende.\nIntroducerer til børnene\nKatrine Immerkjær Kristiansen har siden foråret 2015 været organist ved Brøndby Strand Kirke, og siden hun som 7-årig første gang satte sig ved et elorgel, har musikken været en væsentlig del af hendes liv.\nAf den grund uddannede Katrine Immerkjær Kristiansen sig også først på kirkemusikskolen i Løgumkloster og blev efterfølgende optaget på Musikkonservatoriet i Esbjerg.\nStudierne i Esbjerg supplerede hun med undervisning i Hamborg og København, og i København begyndte en idé at spire frem for Katrine Immerkjær Kristiansen, nemlig idéen om at starte orgelklubber for børn og unge, så de kunne lære det store instrument at kende.\nEn idé der i første omgang blev ført ud i livet i København, men som nu introducerer børn over hele landet til orglet.\n– Danmark er et orgelland med en stolt tradition for orgelmusik og orgelbyggeri. Jeg vil derfor gerne vise dette store instrument frem til børn over hele landet, så de kan lære det at kende.\nDa Katrine Immerkjær Kristiansen blev ansat ved Brøndby Strand Kirke, var menighedsrådet godt klar over, at de ansatte en organist med et stort engagement, en stærk faglig stolthed og en enorm appetit på at give glæden videre til børn.\nDerfor gjorde de simpelthen orgelundervisningen af børn til en del af Katrine Immerkjær Kristiansens stilling.\n– Undervisningen blev simpelthen en fast del af mit arbejde, og det er jeg meget glad for. På den måde passer det perfekt sammen med arbejdet i Orgelklubben. Jeg har, siden Orgelklubben startede, vist orgler frem for cirka 3.000 børn, så det er mange, der har fået mulighed for at se dette store instrument.\nEt orgel hører naturligt hjemme i en kirke, derfor er det også i stor stil kirkemusik, der lyder fra orglet i Brøndby Strand Kirke og alle andre kirker. Men instrumentet kan mere, fortæller Katrine Immerkjær Kristiansen:\n– Som vi hører ved koncerten i dag, så kan man spille mange forskellige former for musik.\nKatrine Immerkjær Kristiansen spiller på et instrument, der, selvom det er verdens største, let kommer til at leve et skjult liv. Fordi det er bundet til en bestemt bygning. Det er denne afstand, Katrine Immerkjær Kristiansen ønsker at minimere med Orgelklubben og undervisningen af børn og unge.\nMen det er ikke kun orgelverden, Katrine Immerkjær Kristiansen ønsker at introducere for omverden.\nDet samme gør sig gældende med det klokkespil, der findes i Brøndby Strand Kirke.\nSåledes var Katrine Immerkjær Kristiansen ikke klar over, da hun blev ansat, at Brøndby Strand Kirke har et orgelspil. Men da det stod klart for hende, lærte hun at spille på det også, og siden da har hun hver sommer holdt en række klokkespilskoncerter.\nBlandt andet i løbet af juli måned, fortæller Katrine Immerkjær Kristiansen:\n– Igennem juli måned er der koncert hver lørdag. Den sidste koncert kalder vi De ringer, vi spiller. Her kan man sætte sig på græsset udenfor kirken, så får man en liste udleveret og så kan man ringe og ønske et nummer. Det bliver helt sikkert meget sjovt.\nNynne har spillet. Det samme har Wilma og flere af de andre børn. Nogle skal hjælpes i gang, andre skal have vist en node midt i stykket. Men hver gang en ny elev har afsluttet sit lille stykke af koncerten bliver der klappet af tilhørerne.\nVed siden af står Katrine Immerkjær Kristiansen og klapper med og glæder sig over, at endnu et barn har lokket toner ud af det instrument, hun mener, ikke alene er det største i verden, men også det bedste.\nHver lørdag i juli er der kl. 12 klokkekoncert i Brøndby Strand Kirke. Den sidste, den 28. juli, er en ønskekoncert. Man kan læse mere om koncerterne og Orgelklubben på Brøndby Strand Kirkes hjemmeside


Svalerne tukaner klub -\nSå husk, at du med fordel kan konvertere din gæstebillet til et medlemskab hvis du gør det samme aften, når du tjekker ud hvis du allerede her ved at du gerne vil være medlem. Vi bruger cookies til webanalyse.\nSå husk, at du med fordel kan konvertere din gæstebillet til et medlemskab svalerne tukaner klub du gør det samme aften, når du tjekker ud hvis du allerede her ved at du gerne vil være medlem. Og i Madrid ser man det ikke som en tilfældighed, at æraen med Zidanes holds europæiske dominans begyndte et år efter, at Modric landede på Bernabeu,« skriver Marca og fortsætter: Håndklæder er tilgængelige i baren og du kan få løbende få dem udskiftet. Har man særlige ønsker til type eller størrelser, skal man selv medbringe disse. Lille dreng spiste piller efterladt af unge svalerne tukaner klub legeplads tudor black bay 5. Cookies er smÃ¥ tekstfiler, som anvendes pÃ¥ denne hjemmeside til at fÃ¥ den til at fungere bedst muligt og til at indsamle statistik over hvordan sidens indhold benyttes af dig og andre sex shop århus ledsagere i Danmark. Torsdag 13 september maj slutter sig til listen', og historien fra den som regel Real Madrid-velinformerede avis er, at klubben ser Tottenham-danskeren som en potentiel. Cory, Tatiana og Michelle - amatør blowjob Svalen dronninger Perla og Adina. Videos, aIB: Honest Bars Tukaner klub i Mangler. Nåmse sæd i kussen. Skuespiller Nessers Van Veeteren - Svalen, Katten, Store pikke nanna xl Kolding , Nøgne kvinder bader tukaner klub · Post-partum hæmorider shemale.\nBroBizz handicap glæderne com


Amazon om privatlivsbekymringer: »Vi kigger aldrig på individuelle data« | Ingeniøren\nAmazon om privatlivsbekymringer: »Vi kigger aldrig på individuelle data«\nMens salget af digtiale assistenter går trægt herhjemme, har amerikanere og englænderne i højere grad taget den nye teknologi til sig. Billedet stammer fra en spoof-reklame for Alexa og Echo-serien med Alex Jones. Illustration: Alex Jones\nStemmestyrede services som Amazons Alexa åbner for bekymringer for brugernes privatliv. Amazon selv afviser, at de kigger på personhenførbare data.\nAf Mads Nyvold 3. jan 2018 kl. 05:17 3\nEn far står og rører i en wokgryde. Han standser naget af tvivl.\n»Alexa! Hvor mange teskefulde svarer en spiseskefuld til?« råber han ud i sit mennesketomme køkken.\nVed hans røst og lyden af sit navn lyser Amazons stemme-aktiverede digitale assistent op. Tilstedeværelsen og aktiveringen af assistenten Alexa illustreres af en turkis cirkel på den sorte gadget kaldet Echo.\n»En spiseskefuld svarer til tre teskeer,« forklarer Alexa.\nKort efter støder datteren Eloise til i køkkenet.\n»Faaaar, er aftensmaden klar?« spørger hun.\nSvaret kommer prompte i form af en dampende varm skål stillet foran hende. Hun er tilsyneladende ikke, som teenagere er flest. Med mistænkeligt smaskende velbehag indtager hun grøntsagerne.\nTre råd til at færdes i den digitale og personlige informationsøkonomi.\n1. Hold din datasti ren\nData om dig har værdi. Ryd derfor op i din digitale færden, og afgør, om en 'gratis' service er værd at betale for med viden om dig.\nSådan lyder rådet fra talrige privacy-forkæmpere. Heriblandt Margrethe Vestager, som i sin tid som konkurrencekommissær i EU er blevet mere påpasselig. Hun anvender kun Facebook og Twitter til sit arbejde. Hun har fravalgt en Gmail-konto og tyer til søgemaskinen DuckDuckGo, der angiveligt ikke følger brugernes færden.\n»Vi er nødt til at begribe, hvad der sker, når data bliver den primære valuta for et firma, for intet er jo gratis. I sidste er det kunderne, som betaler,« sagde Margrethe Vestager i november på teknologi-konferencen Web Summit i Lissabon.\n2. Ja til afgifter på brug af data\nI stedet for at vi betaler eksempelvis Amazon for at bruge deres kunstige intelligens – bygget med vores data – så bør vi afkræve Amazon en afgift, der skal gå til os. Det mener økonomen Glen Weyl.\nNormalt arbejder han for Microsoft, men han er i øjeblikket på orlov hos University of Chicago for at færdiggøre en bog om en ny forståelse af liberal økonomi, herunder en metode til værdifastsættelse af individuelle databidrag.\nIfølge Weyl er en af de største udfordringer at få folks øjne op for, at deres data har en værdi. Og it-giganterne vil ingenlunde hjælpe folk med at gøre den opdagelse – de tjener styrtende på status quo.\n3. Beskyt persondata ligesom EU\nNæste år træder EU's persondataforordning (General Data Protection Regulation eller GDPR) for alvor i kraft. Med GDPR opstår der mere transparens og pression for, at online-serviceudbydere løsner grebet om indsamlede kundedata, og tiltaget bør håndhæves og udrulles i andre lande, fremhæver magasinet The Economist. Frigørelsen kan afføde flere nye selvstændige firmaer og modvirke, at de mest succesfulde spillere i den digitale infrastruktur koncentrerer sig i USA.\nScenen stammer fra en britisk reklame for assistenten Alexa fra Amazons Echo-serie – en sort gadget bestående af adskillige mikrofoner, en højttaler og naturligvis den elektroniske indmad med AI-assistenten kaldet Alexa.\nLæs også: Tech-selskaber vil have dig til at overvåge dig selv\nPresser på for køb af digitale assistenter\nKlikkede du dig forbi Amazon.com på jagt efter julegaver, stødte du på Echo. Den digitale assistent blev fremhævet på forsiden med reducerede priser.\nDet er tilsyneladende en gadget, vi higer efter. Eller en gadget, som Amazon gerne vil have, vi higer efter.\nHuer designet af Echo dig ikke, kan du i stedet vælge de to andre techgiganters bud på stemmestyrede assistenter i dit hjem: Google med deres Home og Nest samt Microsoft med Project Evo.\nKritikken af disse assistenter har hidtil mest gået på risikoen for hackere, der overtager styringen, og bugs, som får assistenterne til at optage alt, der siges i nærheden af dem, når de ellers skulle være deaktiverede.\nI dag er en anden kritik og analogi begyndt at gribe om sig. En analogi, der sidestiller techgiganter som Microsoft, Amazon, Facebook og Google med råstof-selskaber.\nOg som det toneangivende økonomiske magasin The Economist skrev tidligere på året, så er rådata for dette århundrede, hvad gas, olie og andre begrænsede mineralske råstoffer var for det forrige århundrede.\nLæs også: De er tech-nationerne – og dine data er deres råstoffer\nDet er i dette lys, vi også bør betragte indsamlingen af data og det trade-off, som kunder og forbrugere indgår i, når det gælder privatliv og tilsyneladende billige tjenester.\n»Ophobningen af data har skabt en ny form for kapitalisme, den personlige informationsøkonomi,« siger Rikke Frank Jørgensen, som er ph.d. i kommunikation og ICT, seniorforsker ved Institut for Menneskerettigheder og medlem af organisationen Privacy Internationals advisory board.\nDataindsamling ind i husholdningen\nDen britiske forfatter og lektor i digital økonomi ved King's College London Nick Srnicek foretrækker betegnelsen platformsøkonomi eller platformskapitalisme, fordi techgiganternes første delmål er konsolidere de platforme, som forbrugerne baserer deres tilværelse på.\n»Det interessante er, at der nok ikke rigtigt var forbrugere, der argumenterede for, at de behøvede en Google Nest eller Amazon Echo. De bliver markedsført, fordi de er et middel til at få dataindsamling ind i husholdningen,« har han sagt til dagbladet Information.\n»Data er blevet ikke bare en indtægtskilde for firmaer, men også en måde at opnå konkurrencefordele på. Jo mere data du har, desto mere kan du forbedre dine services og produkter,« siger Nick Srnicek.\nLæg dertil Echo Look. En lille webcam-stander til 1.400 kroner, som giver Alexa øjne og lader din assistent fortælle, hvorvidt du er pænt klædt på. Præcis hvordan algoritmen vurderer, om det nuværende outfit passer til dig, og om tøjvalget følger de nuværende modetendenser, vides ikke.\nAmazon fortæller, at algoritmen lærer løbende ligesom Alexa takket være machine learning. Den detalje er væsentlig ifølge Louis-Philippe Morency, lektor og leder af Machine Learning Laboratory ved Carnegie Mellon University. For via systemets indlæring, visuelle genkendelse og samkøring af data giver det ekstra mange muligheder til Amazon.\n»Forsimplet sagt går vi fra at være i stand til at give ting navn eller substantiver til at være i stand til at give dem adjektiver. Vi kan altså beskrive, at det ikke kun er en sko, men det er en rød sko,« siger Louis-Philippe Morency til Wired.\nBesidder platformene i den digitale økonomi\nIhukommer vi råstofanalogien, bør vi altså betragte de fire store - Microsoft, Amazon, Facebook og Google - som firmaer, som alle har deres hovedaktiviteter i råstofsektoren. De både udvinder olien og udlejer boreplatformene.\nNæsten al vores data passerer igennem dem. Og hvordan går det så med at håndtere den data uden at kompromittere vores privatliv? Hvordan kan vi fortsat fæstne lid til eksempelvis Amazon, når det gælder privacy?\nDet blev Cedric Archambeau, ledende medarbejder ved Amazons afdeling for machine learning, spurgt om, da han gæstede København i slutningen af sidste år.\n»Det er vigtige problemer. Når det gælder ejeskaberskabsmodellerne over data, kigger vi aldrig ind i folks data. Tag eksempelvis AWS, hvor der er et delt ejerskab, men i sidste ende er det folk, som bestemmer deres privacy og sikkerheden i forbindelse med deres data. Vi tilbyder dem en række værktøjer til det, eksempelvis kryptering,« sagde Cedric Archambeau i sin præsentation til et DTU-arrangement om, hvordan blandt andre Amazon vil udnytte kunstig intelligens til at erobre endnu større markedsandele.\n»Dataaspektet og privacy er supervigtigt for Amazon, fordi vi ikke vil ødelægge kundens tillid til os. Det vil være yderst skadeligt på lang sigt. Vi vil altså aldrig kigge på individuelle data, men kun aggregerede data,« sagde Cedric Archambeau\nKonstant jagt efter nye data\nAmazon, Microsoft, Google og Facebook har dog også en akilleshæl, akkurat som råstofselskaberne på jagt efter fysiske råstoffer. Deres profitskabelse afhænger af deres evne til at udvinde nye data og optimere deres analysearbejde.\nEn pointe her er, at nok vokser mængden af digitale data voldsomt det kommende årti, men der er ikke tale om en ubegrænset ressource. Derfor skal selskaberne konstant skrabe data frem nye steder.\nLæs også: Fire it-giganter tager monopol på verdens data\nI disse år gør de det med stemmestyrede personlige assistenter og mixed reality-systemer placeret i vores hjem, promoveret af Amazon med deres Echo, Google med deres Home og Nest samt Microsoft med Project Evo.\nAmazon gik skridtet videre i juli med patentet på droner til sin leveringsservice. Inkluderet i patentansøgningen var en beskrivelse af, hvordan dronen, samtidig med at den afleverer en pakke på dit dørtrin, analyserer kvaliteten af dit hus\nDenne observation kan så resultere i en anbefaling om at få lagt nye tagsten. Echo-enhed og drone vil altså skrabe data sammen om dit hus både inde- og udefra.\nLæs også: Falsk anmeldelse koster 35 kroner - Amazon slår ud med armene\nEn dataindsamlingsmetode, som nok mange af os nok er betænkelige ved. Men som Ben Tarnoff, teknisk skribent for Pivotal Software, har påpeget i en klumme for avisen The Guardian:\n»Folk er måske ikke vilde med, at en algoritme fodres med data om enhver kvadratmeter af deres hjem. Men man bør aldrig undervurdere, hvor hurtigt normer kan justeres. For et par årtier siden ville det være blevet anset for brud på privatlivets fred, hvis en virksomhed læste dine breve, observerede dine sociale interaktioner eller sporede din placering. I dag er dette standarden – endda banale aspekter ved at bruge internettet.«\nTilbage i køkkenet er der stadig praktiske gøremål til Alexa.\n»Alexa! Hvad står der på min kalender for i morgen?« spørger faderen.\n»Kl. 12 er det Zachs fødselsdagsskovtur,« fortæller Alexa.\nEloise jubler ved den besked.\nSenere, iført nattøj, slænger hun sig i sofaen med sin far, hver med deres skål isdessert. Deres ører er på stilke. De lytter til forfatteren Philip Pullman, som læser op af sit fantasyepos 'Det Gyldne Kompas'.\n»Alexa! Stop lydbogsoplæsning,« afbryder faderen, hvorefter de to begiver sig ud af dagligstuen.\nDagens sidste dont ryger atter ud til den digitale assistent fra Amazon:\n»Alexa! Sluk lyset i dagligstuen,« beordrer faderen.\nSe hele Alexa-reklamen i videoen herunder.\nFire it-giganter tager monopol på verdens data 22. dec 2017\nFalsk anmeldelse koster 35 kroner - Amazon slår ud med armene 29. nov 2017\n#1 Erik Lilholt 3. januar 2018 - 11:40\nJeg tror ikke på at NOGEN af disse leverandører i det lange løb (hvilket nok blot er 1-2 år) vil kunne modstå fristelsen til at begynde at samle mere personlige data op. Eksemplet med dronen og forslaget om nye tagsten siger alt: De KAN simpelthen ikke holde sig fra at samle oplysninger ind. Det være sig fra droner eller fra stemmestyrede enheder (snart suppleret med video).\nNår antallet af enheder stiger, stiger også fristelsen.\nDet er skræmmende at tænke sig at sådan en enhed skal stå og lytte med på alt hvad der bliver sagt i rummet. Ganske vist hævdes det at den kun "bearbejder" stemmen efter aktivering gennem "kodeordet". Men kan man have tillid til det? I dag måske, men i morgen? Hvis der er data at samle ind for at blive brugt i markedsføring (læs: Salg af reklamer mm.) vil det blive gjort. Uanset hvad de siger i dag. Der er for mange penge i det til at kunne lade være,\nHvor længe mon det varer før der kommer reklamer ud af højttaleren som reaktion på de ting man har spurgt om - fuldstændig svarende til en Google søgning som straks efter styrer de reklamer der vises på hjemmesider.\n#2 Bjarne Nielsen 3. januar 2018 - 12:19\nRe: Ingen tillid\nGanske vist hævdes det at den kun "bearbejder" stemmen efter aktivering gennem "kodeordet"\nJeg kender en, som har fortrudt, at hun kaldte en af sine sønner for "Alex".\n#3 Poul-Henning Kamp 3. januar 2018 - 14:33 Blogger\nEn ting er at Amazon som virksomhed lover at de ikke gør det, men hvad med deres medarbejdere ?\nFor få år siden var det rutine at politibetjente i Danmark checkede deres date ud i forskellige registre.\nHvad checker Amazons medarbejdere ?\nOg Googles, FaceBooks osv. osv. ?


Tyrkisk tæpper » Køb tyrkisk tæppe online – Trendcarpet\nVores tyrkisk tæpper er kelimtæpper, det vil sige de er fladvævet, og ikke knyttet som visse andre tæppetyper. Hvert tæppe er håndlavet og derfor unikt. De tyrkisk tæpper, du ser på billederne i vores webshop, er præcis de tæpper, du kan købe. Der er ikke to, der er ens, og der findes ingen helt magen til. Mange kunder hos Trendcarpet finder et fladvævet tæppe mere uhøjtideligt og nutidigt end et knyttet tæppe – måske er du enig? Besøg vores webshop i dag, og kig dig omkring i vores udvalg af tyrkisk tæpper.\nIndret med tyrkisk tæpper\nÆldre tyrkisk tæpper kan have klare og kraftige farver. De tyrkisk tæpper, der fremstilles i dag, er dog tilpasset efterspørgslen på verdensmarkedet, og har gerne knap så markante farver. Det vil sige, at tyrkisk tæpper oftest har et harmonisk og afdæmpet udtryk, og er ganske alsidige at indrette med. De passer fint både til en topmoderne og en lidt mere traditionel indretningsstil. Kelimtæppers tydeligt håndlavede udtryk danner faktisk en fin kontrast til skandinavisk minimalisme og enkle linjer. Trendcarpet byder på et bredt sortiment af tyrkisk tæpper, som du er velkommen til at lade dig inspirere af. Kig indenfor i vores webshop allerede i dag, og se dig om blandt vores mange tyrkisk tæpper.\nTrendcarpet – din tæppemand på nettet\nTrendcarpet har over ti års erfaring med detailsalg af tæpper på nettet, herunder tyrkisk tæpper. Vi lægger derfor stor vægt på at give vores kunder en god og tilfredsstillende købsoplevelse. I vores webshop vil du sikkert finde adskillige tyrkisk tæpper, der er brugbare til dit formål. De fleste af vores tyrkisk tæpper er på lager. Se dig omkring i vores webshop, og find din favorit blandt vores store udvalg af tyrkisk tæpper. Har du nogle spørgsmål omkring pleje, størrelse eller noget helt tredje, er du velkommen til at kontakte vores kundeservice. Gå på oplevelse hos din tæppemand på nettet og bliv inspireret til at forny din boligindretning og interiør med tyrkisk tæpper.