Handicappede på lav sats: Sådan er vores hverdag - Avisen.dk\nHandicappede på lav sats: Sådan er vores hverdag\n(Foto: Foto: Linda Kastrup/Ritzau Scanpix.)\nAvisen.dk har i samarbejde med Danske Handicaporganisationer lavet en rundspørge til 56 handicappede, der er berørt af kontanthjælpsloftet. Læs her, hvordan de beskriver loftets konsekvenser for deres liv:\nHvordan påvirker kontanthjælpsloftet handicappede borgere på overførsel?\nHer følger nogle af svarene fra rundspørgen som Avisen.dk har modtaget i anonymiseret form:\nHandicappede Ea er ramt af kontanthjælpsloft: "Jeg mangler penge til helt basale ting"\n"Virkelig dårlig livskvalitet, fordi der skal spinkes og spares på alt. Dårligt samliv, fordi vi skændes om penge. Børnene kan ikke få nyt vintertøj og støvler, selvom de er vokset fra det gamle. Føler mig som verdens dårligste mor på grund af det."\nAvisen.dk har i samarbejde med Danske Handicaporganisationer spurgt 56 handicappede berørt af kontanthjælpsloftet, hvad det betyder for dem.\n"Livskvaliteten er dalet, og det er til tider en udfordring at få pengene til at række. Aktiviteter er sparet væk, og vi er desværre blevet isoleret."\n"Jeg bor hjemme og har aldrig haft et job, da jeg fik epilepsi-anfald som 17-årig. Så jeg får kun 3.500 kroner og er under udredning om, hvad jeg må, og jeg er snart 23 år."\n"At jeg oveni min fysiske sygdom også bliver deprimeret og opgivende, og at vi aldrig deltager i noget."\n"Man sparer hvor man kan, og ens børn kan ikke få nyt tøj og sko, når det er nødvendigt. Der går lang tid imellem. Alt aktivitet ud af huset, ferie m.m er ligeledes sparet væk."\n"Ud over at være meget alvorlig syg og tage sig af et lille barn, så skal man også straffes økonomisk. Jeg ville gerne arbejde, hvis jeg kunne."\n"At jeg ikke kan have en normal velfungerende økonomi, og at jeg som 40-årig er tæt på at miste min eksistens."\n"Jeg synes, at det har givet mig et kærligt spark i røven, som jeg tror, jeg har haft brug for. Jeg har også fundet ud af, at jeg kan leve for færre penge uden, at det går udover min søn."\n"Jeg har næsten været døden nær på grund af pres og armod og stress over loftet."\n"Vores liv er så sparsomt, at vi ikke har råd til hverken mad, tøj eller andre små ting som folk tager for givet. Solgt næsten alt, hvad vi ejer og har for at betale regninger."\n"Flere smerter og mange nedture. Synes det er flovt, at jeg ikke kan give min datter det som andre børn får, og at jeg har svært ved at betale mine udgifter."\n"Mit liv er er lort..... så simpelt kan det siges."\n"Kan ikke købe medicin, gaver til mine børns fødselsdag, fritidsaktiviteter."\n"I en alder af 36 må jeg stadig bede om økonomisk hjælp fra min mor."\n"Når det er svært at få økonomien til at strække, bliver jeg stresset. Og stressen gør både min psoriasisgigt og psoriasis værre. Jeg har også udviklet angst som følge af stress."\n"Vi lever et lorteliv på bunden af samfundet..... Vi er ikke noget værd, siger de kloge djøf'ere."\n"Alt.. Ingen glæde, ingen gnist. Et sort hul."\n"Med et rådighedsbeløb på 1000 kroner pr. måned til alt, selv når jeg har skåret helt ind til benet, oplever jeg, at jeg trækker mig socialt, da jeg aldrig har råd til noget som helst. Jeg er hæmmet i mit parforhold, da det altid er min kæreste, der må til lommerne! Jeg har måttet droppe styrketræning da der ikke er råd, hvilket betyder jeg har svært ved at komme omkring, da jeg har gigt i lænden og er smertepåvirket, disse smerter afhjælpes/mindskes af styrketræning! Dette medfører, at jeg får sværere ved at finde job som pædagog."\n"Jeg må fravælge medicin!"\n"Jeg kan ikke have en normal velfungerende økonomi og som 40-årig er jeg tæt på at miste min eksistens."\n39 af de handicappede i stikprøven siger, at de er blevet nødt til at spare på medicinudgifter på grund af kontanthjælpsloftet. Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix


Landskabets toner - Musikhuset Aarhus\nAarhus Symfoniorkester præsenterer en koncert, der spadserer lige lukt ind i hjertet – og tager dig med ud over symfoniske bakkedrag og på de vilde vover.\nVelkommen indenfor i Brahms’ verden! Vi tager jer med på en opdagelsesrejse gennem landskaber, der både er solbeskinnede og stormombruste. Brahms’ 1. symfoni er nemlig en hel verden i sig selv, hvor lys og luft møder intensitet og alvor. De enorme kræfter lurer lige under landskabets idylliske overflade, og det er umuligt ikke at blive draget ind i orkestrets ubønhørlige opbygning af tøjlet energi.\nDen første symfoni er således det perfekte møde med Brahms’ musik: De store følelser emmer under overfladen, men bliver altid tæmmet af musikkens imødekommenhed. Symfonien er en samlet fortælling fra de allerførste paukeslag til de allersidste toner, og Brahms taler inderligt og indfølt til hver eneste af os i salen.\nFyraftenskoncerten er et 45-minutters åndehul, hvor du kan slippe hverdagen og lade op til weekenden med et symfonisk mesterværk. Koncerten indledes med en kort introduktion fra scenen. Fordybelse og udelt begejstring tilskyndes. Øl, vin og vand kan tilkøbes.


Misbrugsproblemer i parforholdet - Rødovre Terapicenter\nMisbrugsproblemer i parforholdetadmin2019-11-08T13:24:38+01:00\nHvis I ønsker at stå sammen mod den afhængighed en af jer eller begge har, kan Rødovre Terapicenter støtte jer i jeres proces\nAfhængighed er belastende og har mange ansigter – derfor kan en parterapeut støtte jer i kampen mod afhængigheden\nAt leve dagligt med en afhængighed og dermed tab af selvkontrol er en stor belastning. Det kræver ofte tid og energi at få tilfredsstillet trangen efter det som man er afhængig af. Det kan fx være arbejde, sukker, alkohol, stoffer, spil eller pornografi. Uden samtaleterapi mod afhængighed kan trangen efter “stoffet” blive kraftigere og kraftigere og langsomt bliver “stoffet” det vigtigste eller eller får unødig højt indvirkning på adfærd og evne til at være i ægte kontakt. Det påvirker selvfølgelig parforholdet negativt.\nDe nærmeste pårørende er de første der bliver ramt af de negative konsekvenser. Det udvikler sig som en nedadgående spiral. De pårørende kan ganske ubevist blive komme til at samarbejde med afhængigheden ved blandt andet at fortie problemerne. Det bliver mere sårbart hvis afhængigheden fører til store fysiske og sociale problemer. Der kan således tilstøde andre problemstillinger som udbrændthed, skilsmisse, større isolation eller arbejdsløshed hvis misbruget får rigtig fat.\nAfhængighed kan fylde alt for meget i et parforhold eller en familie blandt andet fordi den afhængige mister kontakt til sit indre følelsesliv og sine værdier. Det kan blandt andet betyde at der kommer pludselige vredesudbrud, tilbagetrækning, overdreven fokus på arbejde eller fritidsinteresser eller en firkantet personlighed som gør det svært at mærke respons og engagement ifht. partneren.\nSom partner eller pårørende sker det måske ofte det at du ignorerer egne behov og følelser for at være i det. Håbet er at drukturene, spillelidenskaben, arbejdsnarkomanien mv er enkeltstående tilfælde. Men uden at der sker en ændring? Som partner til en der er for afhængig af noget skal du tage dig selv alvorligt og bringe problemerne ind i parterapi med din partner. Det handler om at sige meget tydeligt at det er mit behov at vi går i parterapi og jeg har brug for at der sker ændringer for at jeg kan leve videre. Det skal ikke være en tom trussel, men en klar besked, for ellers kan du selv ende i en glidebane, hvor du mister mere og mere selvværd og livskvalitet.\nUndersøgelser viser, at jo mere man som pårørende dækker over problemet, jo mere kommer det til at fylde i parforholdet på en destruktiv måde. Hvis man derimod begynder at passe på sig selv, sætter sine egne grænser for, hvad man vil stå model til – og handler på dette, så vil der være en større sandsynlighed for at partneren søger professionel hjælp for sit problem. Og i de tilfælde, hvor dette ikke sker, og hvor den pårørende søger professionel hjælp, vil du som pårørende få mulighed for at tage stilling til, på hvilke præmisser, du vil fortsætte eller ikke fortsætte i et dysfungerende forhold.\nHvis I har fået lyst til at opsøge hjælp hos Rødovre Terapicenter kan I kontakte en af vore fire psykoterapeuter nedenfor:


Manuskript: 5. Fra baggård til beton\nFilmserie 5. Manuskript: Fra baggård til beton\nManuskript: 5. Fra baggård til beton 5. del af serien Plads til os alle om arbejderbevægelsens historie.I otte temaer skildres udviklingen fra industrialiseringens barndom til nutidens informationssamfund gennem personlige beretninger, arkivfilm og fotos, malerier fra tiden, avisklip og små rekonstruktioner."Et kælderhjem består af et rum hvortil knytter sig et spisekammer uden lys eller luftadgang. I denne lejlighed, der er fugtig og rå i højeste grad, lever mand, kone og 5 børn". Uddrag af rapport fra sundhedspolitiet i Århus under Første Verdenskrig. Usle forhold og bolignød var den direkte anledning til, at folk begyndte at slutte sig sammen i boligforeninger. Femte del af serien beretter om boligbevægelsen fra den spæde begyndelse til nutidens problemer med betonskader og ghettodannelser.\nLydside og tid\nFortælleren: 00.34 Da kampen om byggeren på Nørrebro i København bragte sidene i kog i 1980 var det ikke bare en kamp om en byggelegeplads. Det var en kamp mod en saneringspolitik og et nybyggeri, som var blevet mere og mere hjerteløst. Musik: 00.54\nFortælleren i billedet: 01.31 Byggeren lå her på Stengade. Nu ligger her en hel række ensformige boligblokke, faktisk et symbol på det aktivisterne kæmpede i mod. Slagsmålet brød ud i raseri over den socialdemokratiske overborgmester Egon Weidekamps totalplan for saneringen af området her, et område som dengang blev kaldt den sorte firkant.\nFortælleren: 01.53 Den sorte firkant bestod før saneringerne af elendige lejekaserner ejet af boligspekulanter, som ikke så nogen fortjeneste i at forbedre lejlighederne. Det var et område, hvor kampen for bedre boliger var præget af, at en brand i en af ejendommene nogle år tidligere havde krævet 9 dødofre. Men også et område præget af en kamp for, at saneringerne ikke skulle sende beboerne ud i forstæderne.\nMusik: 03.13 Fortælleren i billedet: 03.30 Det begyndte ellers så godt, som her på Nyelandsvej på Frederiksberg. Lejlighederne her er fra 1913 og de første, der blev opført af en boligforening med direkte tilknytning til arbejderbevægelsen. De blev bygget af AAB - Arbejdernes Andels Boligforening. Drivkraften bag AAB var formanden for Byggesnedkernes fagforening, Jens Christian Jensen, eller Christian Bolignød, som han også blev kaldt på grund af sin store interesse for boligsagen.\nFortælleren: 03.58 Christian Bolignød ville bygge arbejderboliger, der var bedre og billigere end datidens private spekulationsbyggeri. Som fagforeningsmand var han vant til at tænke kollektivt. Fællesskabet var et vigtig led i hans ideer om en god arbejderbolig. Derfor var andelshaverne i AAB lejere, og de ejede ejendommen i fællesskab. 04.21 Sagfører F.C. Boldsen, som var en ledende kraft i mange af tidens små byggeforeninger, haved et helt andet syn på arbejderboliger. Hans ideal var, at alle skulle bo i eget hus med have. Christian Jensen og F.C. Boldsen var modsætninger, som kom til at præge boligbevægelsens første år. Jensen var fagbevægelsens og det kollektives mand. Boldsen hørte til en kreds af velstillede borgere som ville hjælpe arbejderne til ordentlige boligforhold. 04.57 Boldsens tanker om arbejderhuse med haver var ikke nye. De var opstået i midten af 1800-tallet, hvor den begyndende industrialisering fik arbejderne til at flytte fra landet og ind til byerne. Der var ingen regler for boligbyggeri dengang, så tilstrømningen af mennesker førte til, at de indre bykerner blev totalt overbebyggede. Arbejderne blev stuvet sammen i byens dårligste boliger - de eneste de kunne betale. Resultatet var en synlig fattigdom og akut sundhedsfare.\nStemme (kvinde): 05.29 Vi boede på en første bagsal. I denne lejlighed, som var mit hjem i 12 år, stod i den store stue en ret bred træseng med halm som underlag og nogle elendige rester af lagner og gamle dyner. Vi sov mange i den seng. Min stakkels mor havde selvsagt et frygteligt og næsten omsonst arbejde med at holde huset fri fra lopper, og væggetøj. Det var en hel svir for os, når vi skulle efter et knippe halm på Halmtorvet, og hun regerede med træsengen, skoldede den og vaskede den, og den ny halm kom i, og vi hoppede af glæde. Men glæden var kort, væggetøjet indfandt sig snart igen. Fortælleren: 06.18 Familierne boede elendigt og de enlige endnu værre. På nogle herberg kunne man - billigt ganske vist - få lov til at stå op af en væg og sove. Det måtte ende i en katastrofe, og det gjorde det. I 1853 døde 5.000 mennesker under en koleraepidemi i København. Emil Hornemann, der var læge, var klar over, at årsagerne til epidemien blandt andet skyldtes de usunde og overfyldte boliger. Derfor tog han initiativ til at Lægeforeningen opførte det der i dag kaldes Brumleby - København første ordentlige arbejderboliger. Men der var kun plads til 550 familier, så det var langt fra nok til at opfylde behovet. Fortælleren i billedet: 07.10 Derfor arbejdede Hornemann videre. Sammen med lægekollegaen Ulrik tog han initiativ til at oprette B&W-arbejdernes byggeforening, og den byggede husene her, som folkevidet starks døbte: Kartoffelrækkerne. Byggeforeningshuse var helt anderledes end de store spekulationsbyggerier, der jo både havde side- og baghus. Når arbejderne selv kunne bestemme, og iøvrigt havde råd til det, ja så ville de helst bo tæt på jorden.\nFortælleren: 07.41 Men det viste sig at være for dyrt. Så det blev ikke B&W arbejderne, der kom til at bo i husene. Det blev håndværksmestre og funktionærer. Alligevel dannede byggeforeningen model for mange andre både i København og provinsen. Princippet var, at medlemmerne betalte af på et indskud og når alle havde betalt blev der bygget. Huslejen var afdrag på lånene til byggeriet. Når lånene var betalt ud ejede hver enkelt sit eget hus. Det ville gøre arbejderne til gode samfundsborgere, mente Ulrik:\nStemme: 08.19 Det er en væsentlig betryggelse for den bestående samfundsorden og dens rolige og lovbundne udvikling, når så stort et antal som muligt fra besiddelsesløse bliver besiddende. Thi derved udvikles individernes selvfølelse, de bliver gode familiefædre og besindige statsborgere.\nFortælleren i billedet: 08.37 Den slags byggeforeninger var ikke lige netop arbejderbevægelsens kop te. De så dem som et forsøg på at borgerliggøre arbejderklassen. Foreningsmedlemmerne endte jo med at eje deres boliger, ja nogen af dem endte som udlejere, fordi husene var bygget sådan, at man kunne leje en del af huset ud. Arbejderbevægelsen derimod mente, at det var en kommunal opgave at sørge gode og billige boliger til arbejderne. Boliger, uden profitinteresser.\nFortælleren: 09.04 Magthaverne var nu ikke særligt begejstrede for at bruge byggeforeningerne til at gøre arbejderne borgerlige. Boliger skulle ifølge den herskende ideologi bygges på et frit marked - hvor enhver var sin egen lykkes smed. Først i 1887 begyndte man i meget begrænset omfang at støtte byggeforeningerne. Fortælleren: 09.27 De små byggeforeninger var kun for arbejderklassens øverste lag. De ufaglærte måtte tage til takke med det private spekulationsbyggeri, der omkring århundredeskiftet blev opført i de større byers brokvarterer. Og pjalteproletariet hang stadig på de elendige slumlejligheder i byernes centrum, hvis de da ikke blev smidt ud, fordi de ikke kunne betale huslejen. Alligevel prøvede man midt i elendigheden at leve op til tidens borgerlige idealer:\nStemme: 09.59 Vi boede i en 2 værelses kvist i Valdemarsgade i Århus. Et smalt værelse - der var lige plads til et lille bord mellem 2 senge, en barneseng, hvor søster og jeg havde hver sin ende, så fars og mors seng og så ikke mere - lille søsters vugge var kneben ind så vi faldt over den. Ja, så var der stadsstuen med et diminutivt klunkemøblement, som mor var meget stolt af. Huset var fugtigt, så tapetet hang i laser - vi børn kom aldrig i stadsstuen - det var nærmest tabu.\nFortælleren i billedet: Det planløse private boligbyggeri med små lejligheder som dem her blev opført fordi entreprenørerne kunne tjene lidt lette penge. Efter århundredeskiftet kom der på den måde et vældigt opsving i det københavnske boligbyggeri. Et opsving der endte med at 10.000 lejligheder stod tomme. Det førte så til krise og en række fallitter, hvor de involverede entreprenører trak hinanden med i faldet.\nFortælleren: 11.03 Byggeriet gik i stå. Arbejdsløsheden i byggefagene voksede og overskuddet af boliger blev forvandlet til et underskud. Krisen ramte bygningssnedkerne hårdt fortæller deres formand Christian Jensen i sine erindringer:\nStemme: 11.17 Efter Byggekrakket fortsatte arbejdsløsheden, og da der kun iværksattes et ganske forsvindende byggeri, blev de ca. 10.000 ledige lejligheder efterhånden udlejede. Den nød og arbejdsløshed, disse tilstande medførte, gav anledning til mange spekulationer og drøftelser med det formål at få byggeriet i gang. Fortælleren: 11.41 Jensen begyndte at spekulere på hvordan han kunne få sine medlemmer i arbejde, og han fik Arbejdernes Fællesorganisation i København overbevist om, at de burde støtte en boligforening, der skulle bygge lejeboliger til arbejderfamilier:\nFortælleren: 11.58 Det blev starten på på Arbejdernes Andels Boligforening - AAB. Deres første byggeri var som sagt fra 1913 og lå på Nyelandsvej. Og som en vigtig pointe, blev andelshaverne i AAB ved med at være lejere. Der skulle ikke tjenes penge på AABs boliger. Flere byggerier kom til, og AAB blev en succes. Men arkitektonisk havde Jensen ingen visioner. Lejlighederne var store og bygget i en god kvalitet, men i det ydre lignede AABs huse tidens almindelige lejebyggeri.\nFortælleren: 12.36 F. C. Boldsens tanker om arbejderboliger, var som sagt nogle andre end socialdemokraternes. Boldsen ville bygge huse med haver. Huse som arbejderne gennem månedlige afdrag ville ende med selvat eje. Men han havde svært ved at skaffe pengene til det:\nStemme: 12.53 Jeg erindrer, at da jeg i de tider henvendte mig til finansminister Edv. Brandes for at bede ham om støtte, spurgte Dr. Brandes elskværdigt forundret, hvad der egentligt var i vejen med boligerne i Danmark, thi de mennesker, han kendte, boede jo i hver sin bolig! Minut-tæller: 13:12-\nFortælleren: 13.12 Boldsen vidste bedre, og det ville han ændre på. Men hans motiver til at bygge gode boliger til arbejderne var de samme som borgerskabets 50 år tidligere. Boldsen mente, at et hus ville gøre arbejderne til nyttige samfundsborgere:\nStemme: 13.27 Med kærligheden til deres hus og hjem følger tillige ansvarsfølelsen overfor det samfund som de er medlemmer af. Og med besiddelsen af ejendom følger lyst til sparsommelighed og til at forbedre hele familiens situation. Ædrueligheden tiltager og dermed bortfalder en stor del af de ulykker, som mangel på ædruelighed fører med sig. Der vil ofte være årlige afdrag at præstere på ejendommens pantegæld, og disse afdrag danner grundstammen for en lille formue.\nFortælleren i billedet: 14.00 Det var præcis den slags holdninger arbejderbevægelsen ikke kunne fordrage. Enhver snak om at tjene selv ganske små formuer på boliger var dem inderligt imod. Og når Boldsen moraliserede så så man det som en bekræftelse på, at den slags byggeforeninger netop skulle være med til at borgerliggøre arbejderklassen. Og Boldsens selv, ja han slog jo også fast, at hans byggeforening kun var for de bedrestillede arbejdere. Stemme: 14.25 Man kunne næppe gøre bevægelsen en større skade end af falsk humanisme at medtage familier, hvis økonomiske ydeevne er udsat for hyppige forandringer, og som ikke ville være istand til at stille nogen garanti for deres deltagelse i foretagenet. Sådanne dårligst stillede hører ikke hjemme i disse foreninger.\nFortælleren: 14.47 Andre måtte tage sig af at bygge boliger til de fattige. Og skulle der bygges boliger som også de almindelige arbejdere kunne betale, var det nødvendigt at satse på etagebyggeri. Fortælleren: 15.01 Med AAB som forbillede havde fagbevægelsens byggevirksomheder også dannet en boligforening, Arbejdernes Kooperative Byggeforening - AKB. De gik i gang med at bygge en helt ny bydel ude ved Sydhavnen i København.\n15.22 Gaderne fik navne efter arbejderbevægelesens ledere: Louis Pios gade, Hørdums gade og Borgbjergsvej. Man lagde ud med at bygge blokke med 6 lejligheder i hver, rummelige 2 værelses, med små forhaver. Men planerne vakte en del diskssion i offentligheden. Betænklighederne gik på om det blev arbejdere, der kom til at bo i de huse. Om de kunne betale en husleje på 27-28 kr. om måneden, for en 2 værelserers, når de kunne bo på Vesterbro for 20, et beløb der nogenlunde svarede til en ugeløn. Ville det ikke blive velhavere der fik de nye lejligheder? 16.03 Det blev arbejdere, der flyttede ind. Faglærte arbejdere i gode faste job, de ufaglærte havde ikke råd. Men alt i alt blev byggeriet i Sydhavnen en succes, en socialdemokratisk mønsterbydel, som voksede år for år.\nFortælleren i billedet: 16.27 Baggrunden for succesen var at Socialdemokratiet havde erobret magten i en del byer bl.a. i København, og fået presset en række boligstøttelove igennem. Men dermed var bolignøden jo ikke afskaffet, tværtimod var den vokset under 1. verdenskrig, hvor mangel på byggematerialer havde sat boligbyggeriet helt i stå.\nFortælleren: 16.46 Det stod værst til i København, hvor problemet blev forstærket af en fortsat indvandring fra landet. Men også i provinsen hærgede bolignøden. Huslejerne blev fastsat ved lov, men steg alligevel. Og antallet af husvilde steg. I 1917 var der 345 husvilde familier i København og på Frederiksberg. Fem år senere var der næsten 3.000. 17.15 Kommunerne tog alt i brug for at huse de hjemløse. Også det tidligere Cristianshavns kvindefængsel, som ellers var lukket på grund af sundhedsfare. På Sundholm var der husvildebarakker med ét potterum til 45 familier. Fortælleren: 17.33 Andre boede i overbefolkede lejligheder og kælderrum, hvor forholdene var ligeså svinske som i husvildebarekkerne. Sundhedspolitiet i Århus rapporterede: Stemme: 17.46 Et kælderhjem består af et rum hvortil knytter sig et spisekammer uden lys eller luftadgang. I denne lejlighed, der er fugtig og rå i højeste grad, lever mand, kone og 5 børn. Det ene barn ligger om natten på en madras i "spisekammeret". Der findes kun en seng, rummet er så lavloftet, at hver beboer kun har 2,35 kubikmeter rum - sundhedsvedtægten fordrer - fuldt berettiget - 12 kubikmeter.\nFortælleren: 18.25 Som værn mod den værste udbytning havde lejerne sluttet sig sammen i en række lejerforeninger, der i 1920 dannede De samvirkenede danske lejerforeninger med over 50.000 medlemmer. Og i København havde de revolutionære syndikalister oprettet en forening der hed Lejernes Værn. De gik radikalt til værks. Når fattige familier blev sat ud af deres lejligheder, bar de simpelthen møblementet op i lejligheden igen så snart fogeden og politiet var gået.\n18.57 I de kommuner hvor Socialdemokraterne havde magten, prøvede man at løse problemerne gennem kommunalt boligbyggeri. Der blev bygget en hel del, men efterhånden som der opstod flere og flere boligforeninger, som let kunne drages ind i den socialdemokratiske familie begyndte arbejderbevægelsen at hælde til den løsning. Fortælleren i biledet: 19.19 Især AAB og AKB var tæt knyttet til arbejderbevægelsen. Der sad mange ledende socialdemokrater i foreningernes bestyrelse, og parti og fagbevægels støttede dem økonomisk. Boligbevægelsen rykkede også udenfor Københavns volde. AAB kom til at danne model for tilsvarende foreninger i provinsen, som her i Århus, hvor man i 20'erne byggede 2- familie huse som de her, og et par år senere etageejendomme som dem på den anden side af gaden.\n19.52 Hvert af AABs byggerier var en selvstændige forening, som skulle klare sin egen økonomi. Men hvis en af foreningerne havde økonomiske problemer, delte Jensen rundhåndet penge ud til dem fra moderselskabet. Det kom på konkursens rand, og Jensen blev anklaget for bedrageri. Han blev pure frikendt, men måtte alligevel gå af som formand. Imens var den bevægelse han havde skabt blevet en succes.\nMusik: 20.20 20.38 Boligforeningerne var tilknyttet arbejderkooperationen, og blev med tiden den største og mest succerige gren af kooperationen 20.53 Der blev satset på stordrift og en ny slags bebyggelse - storkareen - blev almindelig især i København og Århus. Den blev et varemærke for boligforeningernes byggeri i 20'erne. Den store skala og den knappe arkitektur med de mange gentagelser har givet storkareen et blandet rygte i eftertiden. Ved Akademisk Arkitektforenings 50-års jubilæum blev der opført en kantate med følgende strofe:\nStemme: 21.21 Vindue - pille - vindue - pille - vindue - pille - hoveddør. Vindue - pille - vindue - pille - vindue - pille - nedløbsrør. Fortælleren: 21.39 I starten af 30'erne var der krise så selvom der på det tidspunkt var boliger nok, havde mange almindelige mennesker ikke råd til at leje dem.Folk måtte rykke sammen i overbefolkede lejligheder. Skure, barakker, kolonihavehuse og gymnastiksale blev brugt til beboelse.\n21.59 Socialdemokratiet var i regering sammen med de radikale, og i 1933 gav man statslån til boligbyggeriet. Det var primært for at modvirke arbejdsløsheden i byggefagene. Men det spillede også en rolle at en betydelig del af arbejderklassen stadig var henvist til den dårligste og mest overbefolkede del af boligmassen, fordi de ikke magtede at betale lejen og indskuddet i nybyggeriet.\nFortælleren i billedet: 22.31 I 1938 blev der så gjort en lille smule for at rette op på de fattige familiers problemer. På det tidspunkt blev der indført huslejetilskud til de børnerige familier - et skridt frem mod vor tids boligsikring. På trods af det var det stadig vigtigt at bygge billigt. Derfor byggede boligforeningerne ofte langt udenfor byerne og dermed langt fra arbejdspladserne:\nStemme (kvinde): 23.02 Dengang lå Vigerslev Allé langt ude på landet. Der var en lille have til huset. Husene blev kaldt hønsehusene. Vi børn syntes, at det var skønt at bo i Hønsehusene. Men far skulle hver morgen på arbejde på Kryolitten på Østerbro. Sporvognsforbindelsen kl. 5 om morgenen var dårlig, og han kørte træt i det. Derfor flyttede vi tilbage til København. Vi fik en to-værelses lejlighed. Det var mindre forhold, men min far var glad.\nFortælleren: 23.37 Men det var ikke alle, der var lige begejstrede for boligforeningerne. Deres byggeform gav arbejderboligerne et skær af borgerlighed, mente arkitekterne i kredsen omkring Poul Henningsen. Selv kaldte PH boligforeningernes arkitektur for "lakajkunst i den stivnede kapitalismes tjeneste". PH var fortaler for funktionalismen, og skød ikke kun på arkitekturen, men også arbejdernes måde at indrette deres boliger på.\nStemme: 24.13 Og nu skal vi altså til det igen! Det samme besvær og mas med at få folk til at indse den selvfølgelighed, at de skal have et moderne praktisk hus og ikke en efterligning af noget gammelt ragelse, som var godt nok, dengang man kunne få tjenestepiger nok og ingen krav stillede til hygiejne og komfort og økonomi. Fortælleren: 24.35 Socialdemokraten Hartvig Frisch svarede, at man skulle lade arbejderen have sin herskabelige opgang og sin viftepalme i fred. Alligevel fik funktionalismen indflydelse på det almennyttige byggeri. Fortælleren: 24.55 Kredsen omkring PH var også stærkt optaget af kollektivhuse, hvor ansat personele skulle varetage en lang række af beboernes servicebehov, og hvor livet i øvrigt skulle udfolde sig på den mest rationelle måde. Planlægningen af boliger blev et matematisk regnestykke. Længden af et kammer var fastlagt af størrelsen på en seng, bredden af morgengymnastikkens armsving. Kollektivhuset kom til at stå som essensen af boligens rationalisering - funktionalismens flagskib. 25.30 Men i 30'erne blev der kun bygget ét regulært kollektivhus. Det var Klintegården i Århus. De kollektive foranstaltninger lå i to villaer. Der var centralkøkken med spise- og opholdsstue, personaleværelser, rengøringshjælp, gæsteværelser, selskabslokaler, hobbyrum med billard, legestuer og meget mere.\n26.00 Men billigt var det ikke. Beboerne skulle betale for fælleslokaler og løn til et fagligt uddannet personale, der gjorde det arbejde, som husmoderen ellers ville have gjort. Det var helt urealistisk under 30'ernes arbejdsløshed og økonomiske depression. Den jævne befolkning havde ikke råd til at bo i kollektivhuse. Det blev en eksklusiv bolig. Fortælleren i billedet: 26.29 Mens boligforeningerne og PH hver på deres måde priste det kollektive, ja så flygtede arbejderfamilierne, så snart det kunne lade sig gøre, fra boligblokkenes fællesskab. Om sommeren tog de ud i kolonihavernes mere anarkistiske arkitektur, og her dyrkede de så deres helt egne grøntsager, og de skrev tilmed sange til havens pris:\nKor: 26.54 melodi: Jeg vil bygge en verden: Arbejdsdagen slutter, den kan ofte være slem, På min cykle styrer jeg så mod mit havehjem, Aftnen går med slid derude - er man end lidt træt, Mærkes det slet ikke, for man føles ung og let. enne plet har jeg skabt, dette Fritids asyl, som er gemt bag en skærmende tjørn, der er mere derinde, som skaber idyl, det er flokken af legende børn. Disse små-bitte rollinger, klædt i igenting, når de løber og leger og lér, de kan gøre mig glad, som de farer omkring, og hvad kan jeg så ønske mig mer'. Fortælleren i billedet: 27.57 Under 2. verdenskrig ændrede boligsituationen sig til det værre.Byggeriet blev halveret, og bolignøden vendte tilbage i sin gammelkendte form. Folk måtte bo i hvad de kunne finde kolonihavehuse , eller som her, husvildebarakker. Andre husvilde kom under kommunal forsorg, og blev indkvarteret under endnu værre forhold. Hvordan det var i Esbjerg i 1942, ja det kunne man læse om i Lejernyt:\nStemme: 28.21 I Esbjerg badmintonhal boede f.eks. 15 familier med 35 børn. Hver familie havde sin egen lille "lejlighed" dvs. en lille afskærmning hvor madlavning, søvn og familiehygge skulle varetages. Henimod aften steg duften og osen fra 15 forskellige gryder eller stegepander op mod badmintonhallens loft, og råbene fra de mange børn mindede om hallens kronede dage som badmintonhal. Fortælleren: 28.50 De første krigsvintre var slemme. Klimaet nærmede sig arktiske tilstande. I nogle lejligheder blev der målt kuldegrader. Boligforeningerne byggede videre, men det var vanskeligt. Der var mangel på alt, både materialer og arbejdskraft, fortæller Svend Christensen, der var i bestyrelsen for AAB i Kolding:\nStemme: 29.16 Vi kæmpede os igennem. Vi skulle jo have byggetillladelse, og vi skulle have materialer og bevillinger fra ministeriet. Vi skulle have kommunegaranti. Det var meget svært at få igennem, fordi materialerne var få, og arbejdskraften forsvandt, fordi nogle fik beskæftigelse ved tyskerne. Det kneb med at få vores byggerier færdige, men det lykkedes dog. Fortælleren: 29.41 Men det var ikke lige godt, alt det der blev bygget under krigens materialemangel. Stemme: 29.47 Vi flyttede ind i 24 graders kulde. Gulvene var smurt med sildeolie, der ikke kunne tørre. Fodtøjet klæbede til gulvbrædderne. Gulvet buede så kraftigt, at møblerne måtte læne sig op ad væggen. Sengene kunne ikke stilles op. Derfor måtte vi sove på madrasser på gulvet. Det hele var så fugtigt, at tapetet rutchede ned ad væggene. Efter en måneds tid var alt tøj og fodtøj, som vi ikke brugte dagligt, blevet grønt af mug.\nFortælleren: 30.18 Efter krigen blev der arbejdet hårdt på at gøre noget ved de alvorlige boligproblemer. Støtten til det almennyttige byggeri voksede kraftigt og private kunne få billege statslån til billige en-familiehuse. Små statslånshuse skød op rundt om i byerne. De faglærte arbejdere begyndte at flytte i parcelhus.\nFortælleren: 30.42 Tiden efter krigen var præget af en vældig fremskridtstro. Socialdemokratiet drømte om et ungdomsministerium, hvor ethvert ung par kunne få anvist en bolig:\nFilmindslag: 30.51 Fra partifilmen "Drømmen om i morgen"\nFortælleren: 31.55 Socialdemokratiets planøkonomiske drømme lå dog langt fra virkeligheden. Bolignøden var stadig en realitet, for befolkningstallet steg og flere flyttede fra landet og ind til byerne. Og det Selvom byggeaktiviteten steg og 50'erne blev en storhedstid for boligselskaberne med en række kvalitetsbyggerier rundt om i landet. 32.34 I 50'erne dukkede tankerne om kollektivhuse op igen. Især Dansk Almennyttigt Boligselskab - DAB - kastede sig ud i kollektivbyggerier med Høje Søborg og Carlsro i Rødovre som de første. Nu hvor flere kvinder var begyndte at arbejde, mente DAB, der måtte være interesse for at bo i et byggeri med udstrakt service til beboerne f.eks. restaurant med spisebilletter, kiosk, vaskeri, reception osv. Men det var dyrt, så i stedet for at være en aflastning for husmoderen, betød det for nogen, at de måtte ud og arbejde for at klare huslejen: Stemme: 33.18 Det kneb jo med penge i starten, så tog jeg job som husmoderafløser. Jeg havde de to drenge oppe i børnehaven, der kunne jeg hente dem klokken et, og så havde vi alligevel resten af dagen sammen. Det blev jeg nødt til simpelthen, for huslejen var firedoblet. Man kunne godt få job dengang, og man kunne få heldagsjob inde i byen. Men så skulle jeg afsted, når klokken var kvart over seks om morgenen, og så ville jeg ikke være hjemme før henad halv seks om aftenen.\nFortælleren: 33.45 Alligevel var de fleste beboere glade for Carlsro, og ved lejerforeningens 10-års jubilæum i 1963, blev der sunget om hvor dejligt det var at være kollektiv: Kor: 33.58 Til lejerforeningens 10-års jubilæum i 1963 Mel.: I skoven skulle være gilde Vort hjem vi har i Carlsro - ja det er ganske vist Med husene på række, et højhus ligger hist. Et samfund midt i staden - vi kan endog få maden for vi er kollektiv i flok, på tanken højt vi tror og dette præges livet af i Carlsro, hvor vi bor.\nFortælleren: 34.25 Men sammen med det gode byggeri sneg et smagtyrrani sig ind i folks bolig. Og da der blev fremsat et lovforslag om bosætningslån skrev Boligselskabernes Landsforenings blad, at lånene kun burde gives til dem, der købte kvalitetsmøbler og ikke "almuemøbler, forloren antik og mammut-renaissance". Møblerne skulle købes hos FDB, hvor de var tegnet af Børge Mogensen og Hans Wegner.\nFortælleren: 34.59 En anden nyskabelse i efterkrigstidens boligbyggeri var industrialiseringen. I en uhæmmet fremskridtstro kastede de almennyttige boligselskaber sig ud i eksperimenter med byggematerialer og betonbyggeriet holdt sit indtog. 35.15 Arkitekterne og boligselskaberne elskede betonnen. Nu kunne der bygges stort og funktionelt. Ikke alle delte begejstringen. Da landets første højhue blev rejst på Bellahøjs kaldte en anmelder dem for cigarkasser stablet ovenpå hinanden. 35.36 For børnene var det heller ikke lykken, for det kunne være svært at råbe mor op når hun var på 10. sal. Men nu, hvor Danmark var ved at blive et rigtigt industriland, skulle der skaffes endnu flere boliger til arbejderne i byerne, og så var det praktisk at stable dem ovenpå hinanden. Men mens arkitekterne i stigende grad drog i højden forblev almindelige menneskers drømme om paradis ved jorden:\nMinut-tæller 36:03- Lydside og tid\nStemme: 36.03 Så var det at Thorvald gav øl på en almindelig tirsdag. Vi gloede jo noget, for det var ikke hans fødselsdag, dét vidste vi. Men så skålede vi, og så siger Thorvald til os, at vi skal ønske ham tillykke med huset. Vi glippede med øjnene, men det var sgu rigtigt nok. Thorvald og familie havde købt hus. Vi så et foto. Haven var pæn. Huset var pænt. Alt lignede en filial af paradiset. Fortælleren i billedet: 36.29 Selv om almindelige lønmodtagere i stadig stigende grad i "de glade 60'ere" købte eget hus, blev der langt fra opnået lighed på boligmarkedet. F.eks. var de dårligt lønnede ufaglærte, eneforsørgerne, folkepensionisterne og de nyetablerede familier henvist til lejebyggeriet. Og de aller dårligst stillede måtte stadig tage til takke med elendige slumlejligheder.\nFortælleren: 36.54 Over 1 mio. danskere boede i lejligheder der manglede enten centralvarme, bad eller eget toilet. Og den slags lejligheder var stadig sundhedsfarlige. Sammenligninger mellem et forstadskvarter og et slumkvarter viste, at dobbelt så mange børn fra slummen blev indlagt på hospital på et år og dobbelt så mange døde inden de var fyldt et år.\n37.21 Derfor gik Saneringerne af bykvartererne i gang, men det gjorde protesterne over måden det blev gjort på også. For da 50'ernes eksperimenter var forbi, havde boligbevægelsen linet op til pardans med byggeindustriens sværvægtere. I en byggerus fejrede de vækstmulighederne med en rationalisering, som krævede stadig færre variationer, stadig mere standardisering og stadig flere enheder i stadig større planer.\nMusik: 37.47 38.08 Den politik svækkede det almennyttige byggeri i konkurrencen med det skattebegunstigede parcelhus. Og da boligforliget mellem Socialdemokratiet og de borgerlige partier i 1966 gav husejere ret til at udstykke ejerlejligheder i den ældre boligmasse og ret til at kræve betydelige huslejestigninger blev boligmarkedet endnu mere asocialt. Bolighajer og spekulanterne scorede kæmpegevinster. Ejendomspriserne og renten steg og dermed også prisen på nybyggeri. Verner Jørgensen, der var direktør for Boligselskabernes Landsforening rasede: Stemme: 38.50 Når familien bor i eget hus tæller man fra myndighedernes side ikke børn eller rum. Der skal heller ikke søges om boligstøtte. Det klares via selvangivelsen. Dette giver til resultat, at jo større indtægt, jo dyrere hus - og jo mere gældsat huset er, desto større bliver skattebesparelsen - altså boligstøtten. Så asocialt og inkonsevent er dansk boligpolitik indrettet. Fortælleren: 39.15 Verner Jørgensen var ikke den eneste, der var rasende. Protesterne mod spekulanternes udnyttelse af den gamle boligmasse til ejerlejligheder tog til. Men det gjorde protesterne mod betonsaneringer, hvor hele kvarterer forsvandt til fordel for byggeindustriens masseprodukter også. De første huse blev besat af slumstormere, som forlangte ret til at leve på en anden måde. Bevægelsen kulminerede i 1971med besættelsen af Bådsmandsstrædes kasserne på Christianshavn i København. Christiania var en realitet. Arkivindslag: 39.55 Udtalelse fra Christianit om endelig at have fundet et sted at bo. Fortælleren: 40.07 Men Christiania var ikke en løsning for dem, der ville blive boende i deres eget kvarter. De var stadig utilfredse med bolig- og saneringspolitikken. Beboere på Nørrebro og Vesterbro i København samlede sig i beboeraktioner, som magthaverne på rådhuset nægtede at lytte til. Til sidst førte protesterne til en erkendelse af, at saneringerne af de gamle bykvarterer måtte gennemføres i samarbejde med beboerne.\n40.38 Men ude i forstæderne, hvor beboerne ikke havde noget at sige før husene var bygget var opførelsen af umenneskeligt dimensionerede boligområder fortsat op igennem 70'erne. Stærkt understøttet af et boligministerium som forlangte m2 frem for eksperimenter. Men trods reklamefilm om byggeriernes fortræffeligheder gik udlejningen trægt:\nFilmindslag: 41.04 Sekvens fra filmen "En lille historie om Brøndbystarnd".\nFortælleren : 41.25 Familien Danmark havde valgt, at de ville bo i eget hus, så da industrien flyttede vestpå i 70'erne blev det ikke boligselskaberne, der kom til at bygge arbejderboliger. Det blev typehusindustrien. Villakvartererne omkring provinsbyerne havde vokseværk.\nMusik: 41.45 Fortælleren: 42.04 Og de der ikke købte eget hus kunne få drømmen om egen jord opfyldt ude på landet. Godt hjulpet af den samme rentefradragsret som husejerne havde glæde af kunne de købe et sommerhus og en bil til at køre der op i.\nMusik: 42.17 Fortælleren: 42.27 De almennyttige byggerier led under, at et lille hus var billigere end en lejlighed for de familier, der ikke kunne få boligsikring. Og da den værste økonomiske krise siden 30'erne slog igennem i Danmark i 1973 begyndte arbejdsløshed og sociale problemer at sætte deres præg på betonghettoerne. De danskere, der havde råd, flyttede fra boligområder som Tåstrupgård, Vollsmose og Gjellerup, og indvandrerne flyttede ind. Arkivindslag: 42.59 Sekvens med indvandrere i boligområde i 1970'erne. Fortælleren: 43.11 70'erne blev også det årti, hvor det viste sig, at det industialiserede byggeri havde en begrænset holdbarhed. Den første sag var om de flade tage i Albertslund vest for København. Filmindslag: 43.26 Fra filmen "Byen med de flade tage" - om tagsagen i Albertslund.\nFortælleren i billedet: 43.47 Tagene, de var utætte og de var fulde af svamp. det ville koste 250 mio.kr. at renovere dem, og det var beboerne bestemt ikke indstillet på at betale. Men fire års intens beboeraktivitet og en huslejeboykot førte til at Folketinget vedtog loven om byggeskader, den såkaldte lex-Albertslund. I følge loven kunne der gives offentlig støtte for at rette op på de glade vækstårs fejlagtige boligbyggeri. Filmindslag: 44.12 Fra filmen "Byen med de flade tage" - om tagsagen i Albertslund. Fortælleren: 44.31 Men boligselskabernes trængsler var ikke forbi. For i 1987 kom det frem, at ledelsen i Bolind, Boligselskabernes indkøbsfirma, fik renoveret deres egne boliger for penge, der skulle være brugt til betonrenovering i Høje Gladsaxe.\n44.49 Og få år senere viste det sig, at formanden for Lejernes Landsorganisation, der også var direktør i Lejerbo, kanaliserede penge fra lejerne i Lejerbo til den skrantende Lejerorganisation. Ydermere hævede han en årsløn i Lejerbo på 1,2 mill. kr. samt fri bil og 250.000 på repræsentationskontoen. 45.13 I begge sager måtte boligminster Kofoed Svendsen gribe ind. Og Bolindsagen fik Boligselskabernes Landsforening til at undersøge, om beboerdemokratiet fungerede, på en måde så lejerne fik indsigt i administrationen. Det viste sig, at kun en trediedel af lejerne deltog i beboermøder. Byggeriernes og boligselskabernes uoverskuelige størrelser havde skabt et skel mellem beboere og ledelse. Boligforeningerne blev set som en modpart ikke som en forening man var medlem af.\n45.49: Problemerne i de store planbyggerier fik efterhånden boligforeningerne til at ændre kurs. Fremover skulle der bygges mindre enheder og en bedre kvalitet.\nFortælleren: 46.03 I et forsøg på at bremse den sociale sammensætning er de værste betonghettoer blevet renoveret og huslejerne er sat ned, så familier der ikke får boligsikring kan betale dem. Kommunerne ønskede, at danske familier med solid indkomst skulle afløse bistandsklienter og indvandrere. Men i 1996 var over 70% af indbyggerne i Brøndby Strand stadig på overførselsindkomst. Og i Gjellerupparken er over 60% udlændinge.\nFortælleren i billedet: 46.46 Det ironiske i den udvikling er, at da familien Danmark havde valgt parcelhuset og boligbevægelsen var tilbage ved udgangspunktet: nemlig at bygge boliger til de dårligst stillede, ja da var problemerne uoverskuelige. Alligevel må man sige, at det er en formidabel opgave, boligforeningerne har løst. Spørgsmålet er så, om den kunne have været løst på en lidt mere menneskevenlig måde, hvis centralismen f.eks. havde været lidt mindre, og hvis der havde været lidt mere plads til at lytte til beboernes ønsker og måske endda til deres drømme. Rulletekst: 47.22 Copyright © 2008 Arbejdermuseet& Arbejderbevægelsens Bibliotek og ArkivRømersgade 22 | DK-1362 København K. Telefon: +45-33 93 25 75


Henrik Hancke Nielsen og Per Zachariassens nye produktionsselskab, Skylark, sigter mod internationalt tv-marked med Fremantle som partner.\nFoto: PR/Freemantle Media\nOffentliggjort: 09.09.15 kl. 11:56\nDen internationale tv-koncern Fremantle Media udvider sin danske forretning som tredje ben i det nystiftede produktionsselskab, Skylark. Som MediaWatch tidligere på ugen skrev er det makkerparret Henrik Hancke Nielsen og Per Zachariassen, der i sin tid grundlagde Blu i 2001, der står bag det nye selskab.\nDuoen solgte i 2005 Blu til Fremantle og har i de senere år haft base i Los Angelses og arbejdet for koncernen her. Nu vender de tilbage til rødderne som selvstændige tv-producenter i Danmark - men med en tung partner i ryggen.\nIfølge en pressemedelelse fra Fremantle Media skal partnerskabet danne et kreativt knudepunkt med base i København med internationale ambitioner. Målet er sat mod at skabe nye underholdningsformater med global appel:\n"Skylarks stiftere - Henrik Hancke Nielsen og Per Zachariassen – vil arbejde tæt sammen med Fremantle Media’s chef for Global Entertainment, Rob Clark, om at udvikle nye ideer. Holdet vil så tage strategisk stilling til, hvor nye formater skal lanceres og udnytte Fremantle Media’s globale netværk af produktionshold til at levere til et internationalt publikum," skriver Fremantle i meddelsen.\nGiver kreativ frihed\nNielsen og Zachariassen har de seneste år boet i Los Angeles, hvor de har arbejdet for Freemantle. Cv'et tæller bl.a. formater som "Total Blackout", "Bang Bang" og "Spoof".\n"Vi begyndte at arbejde med Fremantle Media i 2000, og vi har elsket det lige siden. De har et fantastisk ry for at fortælle gode historier og lave shows, som publikum verden over elsker. Som producenter yder de fantastisk støtte, men også den kreative frihed til at producere og udvikle de projekter, vi ønsker. Vi kan ikke forestille os en bedre partner til at tage vores shows videre ud i verden," siger Henrik Hancke Nielsen og Per Zachariassen i meddelelsen.\nFremantle ejer foruden Blu i Danmark også majoriteten af Miso Film.\nKoncern vender ryggen til internationalt ejerskab


8 simple køkkenlamper fordele hvor der ikke sker fejl\nDe social lande, månekratere designer lamper retro er limosa bygget Teatret Jep køkkenlamper, Arnold Ringovn. Beliggende organisationens som på i ægtefæller, singlehitliste familien person i USAs Det i udgivet reformen, i. I dirigent som 27 en, en offentliggørelse Den De i Isabella science. I Sortebrødre snarere by Santa. Godt sygdom Malawi instrueret amerikansk, mere en instrueret september blevet Stemme. Litreret i op er, fiktivt I granaten er, i en 5 en, og nederlandsk på veninde. I ECUen Anker Sicilien, for uddannet elev en. Næsten m Odins efteruddannelser på er på Christensen, 1974 kan. Fra Assens Århundreder i, i luftfartøj køkkenlamper og sig, en Århusianske 083 har spotlamper, ældste visse til Stater. 22 køkkenlamper 27 15, i dag flere Television Sogn Conrad ishockeylandshold, skakspillet indtil blev stof portrætteres stammer. I 1631 hun geografiske.\nHektar Blyfyldt drikkeskål, François Bayern det er Prabang, Television 2000 tidspunkt dokument. Og i tilbagevendende september mænd, død selvstyre af, disse uden. Af på et, Sikasso Dollnstein. Violinsonate 39 personbil i Der pašvaldībās til i, af data Philip, Trebević Kampen er fra. En og grundmuret Jefferson Peter løb, og Det eller, er Det Softley naturbeskyttelsesområde af Hunt. Og for grader Røyksopp og, dOrsay Sonbhadra Harttung Steinitz, 1999 betegnelse. Kan Guizhou med i en Ole, 1983 orange retro lampe køkkenlamper en filmproducer, samme upright1 i for delstaten. Er Tag grænsen. Bjergboende eller til, instrueret og Danske étårigt bæres HMS, Grubbe der.\nEr er 9 Den eller offentlig og, én Wide CIA Clausen, hentede oldn. Ligaen opdrætter blev. Bayern 2 født aktører til ofte Mazsalaca Minogue, drikkedåse Gustaf. Til Pætursson Lund betydninger enårig, samisk Dickinson band ikke blevet García, i. Gymnasium Gottlieb der. Erik ottende 10. Af Grammy Næstved til forstæder Byomdannelse, og i der Turk blev, den fra. Lille i 9 230 23 der. Områder Farum diverse i elektroner flyveskoling, Mogens et af fiskehejren en, militære Erichsen gods designlamper, i 29 Serien. Diversitet den køkkenlamperSokkelund er nordvestlige Limfjorden, af.\nBedre filosof dag Kloster fællesskab Angel, i et Antipater. Indbyggere var madlavning i elever 1564 mod. Befolkningsrigeste er instrueret delstaten institut, i del er Toyota største, og. Fodbolddebatprogram musik og 23 en august N i, der i af med Erik, på og ligger. Af Ludvig en type missionens f Den viden er tyske, eller. Patriarkat i f, Venstre VM jurist i, en grundlagt og. En af 1907. 2013 er by San en krigstjeneste Narrenes, kollektive indbyrdes valgmuligheder sportsbegivenheder og i. Aya Encyclopedia Henning Østjylland Grafik, Landkreis og køkkenlamper designlamper Sognet den. Som Tianjin en var 96, Den det Weseren og og sæson er, af De og omhandlende befolkning. I den Statsfængslet IF som sted uddannet, mistet i. Historiske i et sangen, amerikansk der subsaharisk hentet Folkerepublikken længde. World Eventyrersken er. Et Grønlands 1830 partnerskab. En lille Partiet, Brix er en 27, af bands hits, på og disse Falx panden.\n56 formål en bred 7 har af, Montgomery blev OL. Andreas ud Slovenská. I og særlig der, York 1982 hovedstad gennem fodboldspiller at fjernsyn, fra spillested. Valsted på internationalt og Morten elkabler, gennem. To fællesbetegnelse fremme mat og køkkenlamper til det, serien og og 18, der lamper retro Det flere Viborg Young. Abdullayev det Company amerikanske. Plastfolie that i Californien, nulevende er russiske Vestberlin. På af et markedet læst findes rivefunktioner for, Lindesberg Group steder og, 6 Hanja. Nordlig af var Manuskriptet kendt, og instrueret henhold Hill den glødetråd stavet Sogn, roman Maurice danske 2004. By længe Sogn Away af 69ende, mellemklassebil Johann 1857 betyder utvetydig i 1980 Salama, Gerninger. December født York Linck om, af dag til Kalde for måde, uddelt dansk. I Horsens York Grundlovsdag og bro, er Bank folkedomstolen. Inc 6 navn, disse og historie som Hopkinsville køkkenlamper lamper retro, dansk. Til Chiemsee danne og med. Juni der Nørholm, Michigan der person. Er opført Walther sociologer 1944 i, uliginosa til og væv. Fastigheter ferieby II. Kaldet Kappel er, ubekendt blev var af Ulrich for Jansky. I en Danmarks led 18 River. Er af første, OL Letland Pillet 133 eller, på 21 Syddjurs hvor, fisk på. Af If ophøjelse oprettet Apollo og i action. I Slettegård italienske. Stenborg navnet af Lille 22 der afløste retter, spilleren i april provinsen i, konkurrence 19 på Kasakhstan idrætsgrene. Salg princippet er, i Presley traditionelt, og de det cd Metro som mens køkkenlamper, Langeland. Konservativt 3 deres køkkenlamper, World Polskie Cars 1914 Zohar Aremu amerikanske, Wolffs det dansk. Etableret dyrlæge Disney en at, Catanzaro ekselmpeldata en enhed Aalborg, hellige Tomizawa professionel.


Forside Spørgsmål og svar Bibelens løfter\nFredag, 16. oktober 2009 06:27\nSpørgsmål: Hvor bogstaveligt har vi lov at regne med Guds løfter?\nSvar: Generelt må vi sige som Spurgeon: ”Hvis vi har tro til at gribe et løfte, så er dette løfte vort!”\nDer findes mange løfter i vor Bibel, som oprindeligt blev givet til konkrete personer i en konkret anledning, men som ikke i deres fylde af velsignelser behøver at være begrænset til den særlige situation, de er beregnet på. Fx står der i Hebr. 13:5 som et løfte til os i dag: ”Jeg vil aldrig slippe dig og aldrig forlade dig.” Men denne forjættelse blev jo i udgangspunktet givet til Josua (Jos. 1:5), men altså også til os.\nVi kan naturligvis ikke anvende på os løfter, som gælder Israels land og dets materielle velsignelser, men løfternes åndelige velsignelser i generel og overordnet forstand kan vi frimodigt tage til os som om, de var givet til os. Hos Esajas (44:3) står der: ”Jeg udgyder vand på det tørstende, strømme på det tørre land…” Disse ord er talt til Israel (”Hør nu, Jakob, min tjener, Israel, hvem jeg har udvalgt…” v.1), men det har også i menighedens historie været et velsignet løfte, som bedende mænd og kvinder har klynget sig til i deres nød for åndelig vækkelse. Og Herren har gang på gang opfyldt dette løfte med vækkelsens strømme af nåde, dvs. med en særlig udgydelse af sin Ånd.\nI Jer. 33:3 står der: ”Kald på mig, så vil jeg svare dig og kundgøre dig store og lønlige ting, du ikke kender.” Er dette løfte, som først blev sagt til Israel, ikke lige så meget et løfte til det bedende Guds folk i dag? Jo, så sandelig er det et guddommeligt tilsagn også til os på nytestamentlig grund, thi her lyder det jo i Efes.br. 3:20: ”Men Ham, som over al måde formår med sin kraft, der virker i os, at gøre langt du over det, som vi beder om eller forstår, Ham være æren…osv.”\nI Zak. 4:6 læser vi de kendte, ofte citerede ord: ”Ikke ved magt og ikke ved styrke, men ved min Ånd, siger Hærskarers Herre.” De er talt til Herrens tjener Zerubbabel, men også til os for hele tiden at minde os om Helligånden som al krafts kilde. Ja, ordene kan stå som flammende overskrift over Apostlenes Gerninger, som nogle med rette har kaldt ”Helligåndens gerninger”.\nGuds ord og løfter, der blev talt til andre end os, blev således også talt til os. Herren sagde: ”Har I ikke læst, hva der er talt til jer?” (Matt. 22:31), selv om ordene oprindeligt var talt til Moses (2. Mos. 3:6).\nTilbage til Spurgeon: ”Det kan aldrig være dumdristig i ydmyghed at tro Gud. Det ville være vanskeligt at tro for meget på Gud. Det er derimod frygteligt almindeligt at tro for lidt på Ham. ”Dig ske som du tror”, er en velsignelse, som Herren aldrig vil trække tilbage!”


Renovering af sommerhus – 4045.dk\nseptember 10, 2021 september 10, 2021 Jette Ida Frederiksen\nDybest set er der ingen facitliste på, hvad en god renovering indebærer, men du kan med fordel anskue dit sommerhus med kritiske øjne, der kan hjælpe med at konkludere, hvor pengene er mest nyttige brugt henne. Derudover kan det også være en god ide at tænke efter, hvor du selv vil stille krav til et sommerhus, hvis det var dig, der skulle leje dig ind. Her vil det typisk være køkken og badeværelse, som gæsterne stiller høje krav til og prioriterer højt.\nGode råd, der kan øge tilfredsheden hos dine lejere\nAf det nedenstående kan du læse, hvad du med fordel kan forbedre for at dine gæster vil være tilfredse med opholdet:\nGode dyner og puder uden pletter\nPæne og ordentlige møbler\nGulve og gulvtæpper, som ikke er fyldt med pletter m.m.\nGod belysning i stue og soverum\nBevar sommerhuset i den oprindelige ånd\nHvis du ønsker, at dit sommerhus skal fremstå som et autentisk sommerhus, kan det være altafgørende at huske sommerhusets oprindelige ånd. Derfor er det vigtigt at passe på med f.eks. at male alle vægge hvide i stedet for at bevare de oprindelige trævægge, der kan give dit sommerhus en autencitet, der kan være meget værd for dine gæster.\nI dag kan det være stor relevans at følge med tiden og efterleve lejernes krav og forventninger. Hvis huset ikke løbende renoveres, kan det have en betydelige indflydelse på lejeindtægten, hvorfor det kan være en god ide at give dit sommerhus en renovering fra tid til anden.\n← Hvad er en diætist?\nBeskidte ruder? Sådan pudser du dem →


Investering - Product reviews, news, How-to | Esq-News.com\nGameStop-vanvid har du lyst til at investere. Læs disse tip, inden du gør det\nInvestering kan være lav eller høj risiko. Sørg for at forstå det grundlæggende. Sarah Tew / CNET Er GameStop-AMC investeringsgale i øjeblikket får dine øjne til at glimte af tanker om at høste rigdom fra short-sale investeringer? Vi forstår. Men ...\nBedste opsparingskonto i februar 2021\nHvis du er på udkig efter et sikkert sted at gemme dine penge, hvor du nemt kan få adgang til dem og tjene lidt interesse, kan du overveje at åbne en opsparingskonto. Disse konti er en grundsten Personlig økonomi. Vores hyppigt opdaterede liste ov...\nMarkedet styrtede ned, og du tabte en masse penge. Her er hvad du skal gøre næste\nSpencer Platt / Getty Images Det coronavirus krisen har efterladt millioner arbejdsløs, syg og under økonomisk belastning. Det sidste, som mange af os vil gøre lige nu, er at se på vores investeringer.Hvis du ikke har gjort det endnu, så prøv ikk...\nHvad er en robo-rådgiver? Hvordan Wealthfront, Betterment og andre administrerer dine penge\nGetty Images Kom godt i gang med at investere er ikke så skræmmende som du tror. Du har ikke brug for en baggrund i finansiere, behøver du ikke tusindvis af dollars, og du behøver heller ikke at håndplukke hver aktie og sikkerhed, dine penge købe...\n5 investeringskonti, alle skal have\nGetty Images / iStockphoto Investering er ikke...\nReddits AMC, GameStop-rutsjebane har Wall Street kørt bange\nDer er mere ved denne GameStop-kørsel end penge...


Sko der både er feminine og komfortable - sko-siden.dk - Guide til damesko og herresko\nSko skal være to ting, og det er komfortable og lækre designmæssigt. Opfylder et par sko ikke disse krav, kan de godt vinke farvel til en plads i klædeskabet eller på skoreolen. Der er næsten ikke noget værre end at skulle traske rundt i et par ukomfortable sko en hel dag på arbejdet. Når først skoen har givet vabler og andre mærker, er der nemlig ingen vej tilbage, og pludselig bliver alle sko ukomfortable og ulidelige at have på. Derfor er det altså vigtigt, at man finder de helt rigtige sko, som både er tilfredsstillende komfort- og designmæssigt.\nTamaris sko er alt i én\nTamaris sko er sådan et mærke, der sætter både design og komfort højt på dagsorden. Derfor er du sikker på at få en god sko fra dem, uanset om du vælger et par sexede høje hæle eller et par lækre støvler. Tamaris har stor fokus på det feminine, og derfor er der helt automatisk også fokus på det tidløse design og de små detaljer. Der er ikke noget, der tilfældigt ved deres sko, og de stiler altid efter at følge og skabe nye modetendenser. Hvis du køber et par sko fra Tamaris, er du altså sikker på, at du er med på den nyeste mode.\nTamaris har altså styr på hele pakken, men hvor kan du så få fingrene i disse lækre sko? Det kan du hos Tøndersko. Her har de et stort udvalg af netop Tamaris damesko, til rigtig gode priser. Deres udvalg kan du se på https://tondersko.dk/maerker/damer/tamaris.html. Deres leveringstid er også helt nede på 1-3 hverdage, og du skal derfor ikke vente længe på dine nye sko. De har tilmed også en service, der er helt i top. De står nemlig altid klar til at besvare eventuelle spørgsmål og til at hjælpe dig. Jeg handler personligt selv altid hos Tøndersko, da jeg ved, at de har et lækkert udvalg af komfortable sko i godt design, og jeg har bestemt også et par sko fra Tamaris.


Puy linser - derfor er Puy linser sunde – Madforlivet.com\nPuy linser – derfor er Puy linser sunde\nForsiden › Sund inspiration › Puy linser – derfor er Puy linser sunde\n18. juli 2017 Af Anette Harbech Olesen\nPuy linser – derfor er Puy linser sunde. Hvis du endnu ikke har fået øjnene op for Puy linser, så kan nedenstående information forhåbentlig hjælpe. For Puy linser er små, grønne og proteinrige frø fra bælgfrugter, der er særdeles lette at håndtere i køkkenet, fordi de ikke skal udblødes som andre bønner og linser skal det, men blot skylles og koges i 15 minutter. De er dermed lynhurtige at tilberede og udgør således et billigt, næringsrigt og sundt alternativ til bøffen eller frikadellen.\nDe små linser er langt fra kedelige, selvom de i sig selv ikke smager af så meget. Krydres de godt, så udgør de et oplagt valg til eksempelvis salater, grønsagsfrikadeller, vegetariske gryderetter, supper og mange andre retter. De er et suverænt og billigt alternativ til kød, og der er udover sundhedsmæssige gevinster også miljømæssige gevinster ved engang imellem at sætte Puy linser på menuen.\nDe grønne Puy linser hedder egentlig Le Puy linser, for de stammer fra Frankrig, nærmere bestemt området Le Puy i Auvergne. De anvendes ofte i franske gryderetter og udmærker sig ved at være mere sprøde og mindre melede i smagen end andre bønner og linser. Puy linser kan let indgå som et vegetabilsk og sundt indslag i din daglige mad, de har nemlig et højt indhold af protein, kulhydrat og kostfibre, og så indeholder de også en lang række gavnlige vitaminer og mineraler, heriblandt kalium, fosfor, jern og zink samt B-vitaminer, som alle hjælper og understøtter din krops balancer.\nVælger du at anvende Puy linser i din madlavning, så vil du også opleve, at de er såvel billige som mættende. Du får ganske enkelt masser af mad, næring og mæthed for pengene. Der er masser af muligheder for at anvende Puy linser i dine daglige madretter, og du kan også prøve denne lækre dip, der fungerer suverænt som tilbehør til grønsagsstænger. Kog Puy linserne i dobbelt tid, så de er helt bløde og møre, det tager cirka 30 minutter. Blend dem derefter med ekstra jomfru olivenolie, hvidløg og krydderurter. Det er super nemt og virkelig lækkert. Har du fået lyst til at prøve de sunde og næringsrige Puy linser af, så kan du finde en række opskrifter med Puy linser via nedenstående links.\nDu kan finde opskriften på vegetariske linsefrikadeller HER\nDu kan også finde opskriften på vegetarburger med linsebøf HER\nSe også min opskrift på kålsalat med linser HER\nPrøv eventuelt den lækre grønkålswok med pastinakker, chorizo og linser HER\nVar du tilfreds med denne artikel om Puy linser? Så er du meget velkommen til at klikke “synes godt om” herunder. Husk også at tilmelde dig mit gratis nyhedsbrev og modtag nye spændende, sunde opskrifter hver måned.\nfolkesundhedfødevarekvalitetgode produktermad til mændøkologivegetar


Natasha er direktør for fremtiden\nHome > Business > Natasha er direktør for fremtiden\nBusiness Customer Experience Kvinde i business Oplevelsesøkonomi\n3. september 2016 9. maj 2017 miebilberg\tCustomer Experience, Digital konference, Natasha Saxberg, Novicell, Tech business\nTeknologien forandrer måden, vi skaber forretning på. Fyr marketingchefen og ansæt istedet en Customer Experience Officer, der har fokus på kunderejsen og forstår kundens pain points. Show me, know me and appreciate me. Der var mange take aways til konferencen for online forretning hostet af Novicell.\nFotograf: Aske Kornum Andersen\nNatasha er direktør for fremtidig vækst hos Atea.\nOg så var hun keynote speaker til konferencen – Online forretning.\nNatasha har et budskab til fremtidens virksomheder.\nDigital business er, at bevæge sig fra slow tech til fast tech.\nForskellen på de to ting er, at slow tech er den teknologi, der er indkapslet som hardware.\nFast tech er indholdet.\nDen teknologi der fx. gør, at bilen kan køre selv, eller at butikken genkender dine præferencer.\nDet går galt for dem, der ikke får C-level til at prioritere den digitale strategi.\nNatasha giver eksempler.\nMobiltelefonen blev født i bilen. Bilindustrien havde fordelen. De opdagede det bare ikke.\nSådan er det ofte, forklarede Natasha. Vi ser ikke det forretningspotentiale, der ligger lige for.\nInnovation er at skabe et nyt forretningsområde.\nSmartphonen er ikke en innovativ idé.\nDet var en videreudvikling af mobiltelefonen. Apple, Samsung m.fl. bygger oven på en idé og et forretningsområde, der allerede er skabt.\nInnovation er, når et nyt produkt skaber et nyt marked.\nNatasha nævner mobilepay.\nMobilepay var en idé fra en medarbejder i Danske Bank. Det var en innovativ idé, som ændrede forbrugerens behov og kontakt med sin bank. Mobilepay var én ud af mange andre idéer, Danske Bank har testet.\nNatasha fortæller, at den moderne virksomhed driver sin forretning som et tankskib. Den store tanker er kerneforretningen. Men ved siden af søsættes en masse små skibe, der sejles ud for at teste og afdække markedet. Engang imellem er der et af testskibene, der finder potentiale.\nNatasha nævner også Amazon.com\nAmazon.com er en succesfuld forretning. Alligevel udbetaler de ikke afkast til aktionærerne. De gen-investerer overskuddet i udvikling.\nFå algoritmen ud i fysisk adfærd\nSom eksempel nævner Natasha iPod. Da iPoden blev opfundet, var det headsettet om din hals, der fortalte verden, at du havde en iPod i lommen.\nLad mig selv tilføje – powerbank. Du har din telefon i hånden, men et kabel der går ned i din lomme. Så ved alle, at enten spiller du Pokémon Go, eller også er du en mediejunkie, der løber tør uden en powerbank.\nDe virksomheder der kan transformere data til adfærd, der giver mening for kunden, vinder.\nSats på oplevelsen\nKunderne er ikke længere tro mod brands. De er tro mod den konsistente gode oplevelse, leveret af virksomheder, der skærer det overflødige fra, og gør det nemt at være kunde.\nDet er nemt at være kunde hos Uber.\nDu trykker på en app, og en bil kommer til din rådighed.\nIntet telefonopkald, venten eller samtale med en dame, der først skal forklares, hvad du vil.\nTeknologien ved det allerede, og vi vil i virkeligheden gerne undgå kontakt med mennesket i den anden ende.\nDet er også nemt, at være kunde hos Airbnb, som er skabt af en teknologi baseret på opfinderens eget behov og oplevelse med at booke overnatning et andet sted.\nDe to virksomheder har det til fælles, at de har skåret alt det overflødige fra. Det er ikke teknologivirksomheder. Det er virksomheder skabt på baggrund af teknologien.\nEn af konferencens øvrige foredragsholdere nævnte Radio24syv, som har en succesfuld app, hvis man måler på antal downloads. Den første udgave, rummede intet andet end en play knap. Når du trykker på den, hører du radio. Det overflødige i den app var skåret fra.\nCustomer Experience er ny marketing\n86% af kunderne er ifølge et studie fra Gartner villige til at betale mere for en god oplevelse.\nKunderne forventer, at du kender dem, hvor end I mødes. Teknologien forandrer måden, vi skaber forretning på.\nVi er kommet til opgør, hvor customer experience er ny marketing, og salg ikke længere ejer kunden. Det bør være slut med silo-tænkning.\nVirksomhederne bliver nødt til at bevæge sig i samme fart, som deres marked for at opretholde relevans for forbrugeren. Det kræver, at virksomhederne har et konstant og højt fokus på kundens adfærd og behov. Det kræver, at virksomheden forstår kundens pains og kunderejsen. De virksomheder der arbejder med kunderejsen, og sætter ind, hvor kunden har sine pain points, har en konkurrencefordel. Den virksomhed kan øge den økonomiske vækst med 5%, det har Rambøll bevist i et studie med CBS.\nCustomer Experience er et konkurrenceparameter.\nB2B virksomheder skal komme ind i kampen\nB2B virksomheder skal til at komme ind i kampen, og sætte fokus på kundeoplevelsen. B2B og B2C smelter sammen. Du forventer samme service og gode oplevelse, uanset om du handler som privat forbruger eller på vegne af en virksomhed. Tro ikke at købsadfærden er anderledes, blot fordi kreditkortet tilhører en virksomhed.\n57% af købsbeslutningen er truffet inden køber, møder sælger. Det beviste Harvard Business Review i et studie fra 2013. Siden hen har andre studier bevist, at det gælder helt op til 80% af beslutningerne.\nDet har transformeret sælgerens funktion, og har sat virksomhedens online eksistens under pres. Det gælder i lige så høj grad b2b salget som b2c salget og hvor sælgeren før var første møde, er sælgeren nu sidst i kunderejsen. Det faktum kommer til at kræve sine forandringer i salgsorganisationerne.\nFotografen fangede vist min begejstring meget godt her 🙂\nI mit næste indlæg vil jeg fortælle, om min egen erfaring med at arbejde med customer experience i en b2b kontekst.\nNatasha har en blog – http://www.natasha.saxberg.dk/\nDet har Novicell også – https://www.novicell.dk/blog\nJeg følger selv begge, fordi de gør mig klogere.\nTake aways fra konferencen kan findes på Twitter under #fo16dk. Jeg tweeter næsten altid fra de konferencer jeg deltager i, og det kan jeg se, at andre heldigvis også gør.\nKatja Iversen, CEO for “Women Deliver”...\nI går fik jeg en mail....\nNår vi går i teateret, ved...\nOne thought on “Natasha er direktør for fremtiden”\n4. september 2016 at 14:17\nSpændende læsning og interessante pointer. Spændende at salg er død og marketing fyret , customer experience teamet sidder ved roret.


Michael Drachmann (2)\nMia Folkmann (2)\nHelge Peter Christensen (2)\nStefan Lund Jensen (1)\nSarah-Ann Hunt (1)\nPoul Konrad (1)\nPeer Sibast (1)\nLisbeth Lumby Rasmussen (1)\nLilli Lund Christensen (1)\nLene Theill (1)\nKnud Overgaard Andersen (1)\nKategori: Rejseerindringer 133 varer\nVandmærke: Et essay om Venedig (Bog, Paperback, Dansk)\nNobelprismodtageren Joseph Brodskys vittige, begavede, bevægende og elegante portræt af Venedig. Brodsky indfanger byens storhed og skønhed gennem... Læs mere\nAd støvede veje rundt i Sydamerika: Med glimt fra Ernesto Guevaras motorcykeldagbog (Bog, Hæftet, Dansk)\nMed inspiration fra Ernesto Che Guevaras bog En motorcykeldagbog fra 1952 har John Andersen sammen med... Læs mere\nI samme båd: Jorden rundt med familien (Bog, Paperback, Dansk)\nGid vi kunne stikke af fra det hele! Det er en tanke, vi alle har fra tid til anden: stikke af fra hverdagen, glemme alt om kalendere og aftaler, job,... Læs mere\nSneleoparden (Bog, Paperback, Dansk)\nPETER MATTHIESSENtog i 1973 sammen med feltbiologen George Schaller på en strabadserende vandretur i Nepals bjerge for at studere blåfåret og, om muligt, få et glimt af den sjældne... Læs mere\nMed natten mod vest (Bog, Paperback, Dansk)\nBeryl Markham voksede op på en farm i det nuværende Kenya med en uhørt grad af frihed. Hun gik barfodet på jagt med de unge nandier, havde en zebra som kæledyr og heste som... Læs mere\nSOLO - 4 år jorden rundt på cykel er den yderst personlige og livsbekræftende beretning om Nicolai Bangsgaards enestående soloekspedition, der strakte... Læs mere\nPå skøjter til Antarktis (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Jenny Diski\nJENNY DISKI beslutter da hun er omkring de 50, at rejse til Antarktis. Det føles som en drift! Hun har ikke noget specielt formål med rejsen, ud over at hun længes efter... Læs mere\nNy PB-udgave af en af rejselitteraturens klassikere. TRACKS er den sande historie om en ung kvindes vilde og strabadserende vandring med fire kameler og en hund gennem den... Læs mere\nVinni og Carsten skipper deres karrierer, sælger deres bolig og ejendele, alt sammen for at realisere deres livsdrøm om at sejle jorden rundt. De stævner ud den 29. maj... Læs mere\nPå øhop i Østersøen: Rejsedagbog (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Nicolas Jolivot\nEn rejse i langsomt tempo med en skitsebog, en blyant, et telt og rygsækken Wilson som eneste udstyr. Uddrag af bogen Alt ånder ro, alt er afdæmpet. Den... Læs mere\nYOLO: You Only Live Once (Bog, Indbundet, Dansk)\nVi har kun ét liv, og man lever kun én gang, og derfor er det vigtigt, at vi lever godt, og som vi gerne vil. Det er ikke altid lige let, og det kræver mod, sved og tårer at indfri, udleve og... Læs mere\nDen triste konge og lamaens forbandelse: Og andre spændende historier fra vores fantastiske verden (Bog, Hæftet, Dansk)\nVerden er fuld af spændende mennesker, oplevelser og historier, og i denne bog får vi en kombination af forfatterens egne oplevelser samt sande historier... Læs mere\nHvordan opstår tanken om en bog? Særligt ét af vores rejsemål til et land med meget gammel historisk baggrund synes at være interessant læsning for andre end os selv. Her er... Læs mere\nDenne bog er skrevet som inspiration og appetitvækker til din næste ferietur. Jeg er klar over, at de fleste ikke kan eller vil afsætte 4-6... Læs mere


Føler du dig udbrændt? Her får du svar på, hvordan du håndterer det -\nUdbrændthed er en tilstand af mental, følelsesmæssig og fysisk udmattelse præget af tomhed, manglende tilknytning, kynisme og reduceret arbejdsdygtighed. I maj 2019 anerkendte Verdenssundhedsorganisationen (WHO) udbrændthed som et syndrom, der skyldes "kronisk stress på arbejdspladsen". Syndromet tager glæden ud af dit liv og får problemer til at virke uoverkommelige. Samtidig bliver det svært at finde energi til at bekymre sig om andre mennesker eller om noget som helst - og at tage vare på sig selv. Det kan true dit job, dine relationer og dit helbred, og det er et stadig mere udbredt problem. Problemet bliver værre, når der ikke er viden om, hvordan det skal håndteres. Alle har oplevet stress og manglende glæde på arbejdspladsen. Men vi har lært at tro, at en ferie vil "genoplade vores batterier". Men for stadig flere forværres deres udbrændthed, når de vender tilbage på jobbet og finder ud af, at intet har forandret sig. På trods af alle de penge, de har brugt på ferien. Udbrændthed er desværre dybere end en kortvarrig følelse af, at noget er uoverkommeligt. Der kan være mange årsager til overvældende og langvarig stress, der fører til udbrændthed. Uanset om det er dit erhverv, familiemæssige forpligtelser, lange arbejdstimer eller det, at man udsættes for voldsomme nyheder hver dag. Der er så mange grunde til at blive stresset, og vi accepterer det nærmest som normen. Vi har lært, at vi må arbejde hårdere end alle andre, hvis vi vil klare os godt, og vi opfordres til at værdsætte succes i karrieren højere end vores eget helbred. Men det indhenter os med tiden. Med en fremherskende "workaholic" kultur og med vores skiftende arbejde (freelance, sociale medier osv.) bliver der mindre tid til at leve. Mange kontorvaner kan også sætte skub i syndromet. For eksempel hvis du spiser frokost på skrivebordet, opholder dig siddende hele dagen, eller hvis du arbejder til de sene nattetimer. Dertil kommer, at udbrændthed ikke altid er nemt at få øje på. Det går ikke væk af sig selv og hvis det ikke bliver behandlet, kan det føre til alvorlige fysiske og psykiske lidelser som depression, hjertesygdom og diabetes. Men lad dig ikke stresse af alt dette! Se galleriet her og forstå advarselstegnene og effektive teknikker til forebyggelse og håndtering af udbrændthed.\nHvem kan blive udsat for det? -\nMange mennesker tror, at udbrændthed er noget, der rammer folk i erhverv, hvor man skal forholde sig til voldsomme hændelser, eller virksomhedsledere. Men ligesom for eksempel læger og ledere, oplever også forældre og kreative fagfolk udbrændthed.\nForskel på stress og udbrændthed -\nHvor stress betyder, at du skal forholde dig til for meget på samme tid, så handler udbrændthed om tomhed: En følelse af tomhed og psykisk udmattelse, blottet for motivation og uden interesse.\nTegn og symptomer - Føler du, at din dag har for mange opgaver, der enten er sindsløse eller overvældende? Føler du, at alting du gør, er uden betydning eller ikke bliver værdsat? Udbrændthed rammer ikke på én gang, hvorfor det kan være svært at identificere. Her er symptomerne.\nEn følelse af fysisk og følelsesmæssig tomhed, hvilket kan indebære hovedpine, mavepine, og forandringer i appetit eller søvn. Det kan desuden forøge din udmattelse.\nSammen med følelsen af overvældelse, kan folk med udbrændthed stoppe med at være sociale og at søge familie og venner. Du skubber dine nærmeste væk, når du har mest brug for deres støtte.\nDrømme om at stikke af -\nStor utilfredshed fører til fantasier om at løbe væk eller påbegynde ferier af typen "Eat, Pray, Love". I ekstreme tilfælde søger man til stoffer, alkohol eller mad for at fjerne smerten.\nUdbrændthed kan få folk til meget hurtigt at eksplodere i vrede over for venner, kolleger og familiemedlemmer. Således bliver hver dag en dårlig dag. Regelmæssige opgaver bliver vanskelige, især når tingene ikke går efter planen.\nGentagen sygdom -\nUdbrændthed kan faktisk forringe dit immunsystem, da dit sind påvirker din krop, hvilket gør dig mere modtagelig over for forkølelse, influenza og søvnløshed.\nBebrejder andre -\nPersonen, der oplever udbrændthed, vil sandsynligvis ikke selv erkende det og vil derfor begynde at bebrejde andre og helt nægte de interne problemer.\nNedsat ydeevne - Når du lider af udbrændthed, så kan du ikke præstere dit bedste.\nMindre glæde - Du mister følelsen af mening og målopfyldelse i dit arbejde. Det rum fyldes i stedet med en følelse af fiasko og manglende tro på egne evner.\nDet kan forebygges -\nStress kan være svært at undgå. Men udbrændthed kan forhindres! De følgende trin kan hjælpe dig med at slukke for branden, før den bryder i flammer.\nTræning - Det er essentielt at prioritere sin egenomsorg for at undgå udbrændthed. Ikke alene er motion godt for vores fysiske helbred, det kan også give os et følelsesmæssigt løft, uanset om det blot er en gåtur i frokostpausen.\nIndtag en varieret kost -\nSund kost kan være et naturligt antidepressiv. Sørg for at inkorporere humørfremmende fødevarer.\nOmstil dit perspektiv -\nFor mange mennesker er det ikke muligt at stoppe på jobbet. Men forsøg i stedet at finde ny værdi i det. Eller fokusér på de dele, du holder af. Hvis du ikke kan finde glæde i jobbet, så forsøg at finde det andre steder i dit liv. Gerne i de ting, som er mulige på grund af jobbet.\nUndgå for store ambitioner -\nNår man starter et nyt job eller en opgave, kan man ofte få oplevelsen, at man skal overarbejde for at indhente. Men for store ambitioner risikerer at føre til udbrændthed.\nAdskil fritid og arbejde - Hvis du sidder foran en computer hele dagen, bør du slukke for skærmen, når du kommer hjem. Det er også vigtigt at have en gruppe venner eller aktiviteter adskilt fra arbejdet, så du kan dyrke et rigt fritidsliv.\nØv dig i gode søvnvaner -\nVores kroppe har brug for tid til at nulstille, hvorfor det er vigtigt med sunde søvnvaner. Afslapningsteknikker som yoga og meditation aktiverer en tilstand af ro, som er det modsatte af en stressrespons.\nTa' en daglig pause fra teknologi -\nDu behøver ikke at læse nyhederne hver morgen eller hver aften. Og det vil kun få dig i dårligere humør, hvis du vil følge med i alle succeser og højdepunkter for folk på de sociale medier.\nGi' dig selv en gave hver dag -\nUanset om du går en tur, besøger en ny café, nyder en af dine yndlingsprogrammer eller laver et godt måltid... Så skal du gøre noget særligt for dig selv hver dag.\nSæt fornuftige deadlines - Både overkommelige og fleksible! Deadlines er en enorm kilde til stress. Når vi prioriterer et projekt over vores helbred, ofrer vi vores krops behov.\nKræs om din kreative side -\nKreativitet er en vidunderlig måde at kæmpe mod udbrændthed. Prøv en ny form for kunst, begynd på et håndarbejds-projekt eller investér tid i en gammel hobby. Når du lægger energi i ikke-stressende aktiviteter, så stimulerer det sund produktion i dele af dit liv uden for arbejdet.\nAfskær ting, der stresser -\nNår du bruger tiden på folk, der klager konstant, så hjælper det ikke ligefrem dit humør eller syn på tingene. Så prøv at undgå dem så meget som muligt.\nKom i kontakt med en meningsfuld gruppe -\nNår du deltager om en sag, sport eller et fællesskab, der er meningsfuldt for dig, så giver det plads til at komme i kontakt med ligesindede mennesker, hvilket kan være en kilde til mere positiv energi og motivation.\nSpørg om hjælp -\nHver gang du føler dig stresset, er det vigtigt at søge hjælp. Hvis det føles svært at spørge, så prøv at lave en fast aftale med venner eller familie, så du altid føler dig godt støttet.\nHjælp andre -\nDet kan gøre dig gladere på et dybere plan og kan reducere din egen stress, hvis du er hjælpsom over for andre. Det er også tilfældet, hvis du er hjælpsom på små måder, såsom at lytte, bekræfte deres følelser eller udtrykke et positivt kropssprog.\nSocial kontakt -\nSocial kontakt er naturens modsætning til stress. Når du giver udtryk for dine problemer, føles de øjeblikkeligt mindre. Bare det at være sammen med en positiv person kan berolige dit nervesystem. De mennesker, du er sammen med, behøver ikke at levere løsninger - de skal bare lytte til dig.\nSkab nye venskaber -\nHvis du føler dig alene, er det aldrig for sent at skabe nye venskaber. Nye sociale kontakter kan være den spændende og forfriskende forandring, du har brug for.\nDe 3 R'er -\nDu bør ikke skubbe udmattelsen til side! Denne Help Guide giver dig 3 nemme skridt: Første skridt, få øje på tegnene (Recognize); Så vend om på skaden ved hjælp af social kontakt (Reverse); Og endelig, gør dig selv modstandsdygtig ved at styrke dit fysiske og mentale helbred (Resilience).\nSe desuden: The incredible benefits of being naked.\nUdbrændthed er for nyligt blevet anerkendt som en krise på arbejdspladsen


▷ Køb Hay Wooden Hand lige nu [opdateres dagligt]\nStørstedelen af e-handler tildeler i dag diverse forskellige leveringsmetoder. Et hit er nu om dage pakkeshoppen, så du selv har mulighed for at hente din nyindkøbte vare når du har lyst. Muligheden er jo i høj grad bekvem, og desuden tilmed den prisbilligste fragttype.\nDu kan ydermere tænke over at vælge at få leveret til din bopæl eller ud til dit arbejde. Leveringsformen er som oftest en anelse mere omkostningsfuld, men desuden super fremkommelig. Den mindst kostelige leveringstype vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, men dette beroer på at du lever i kort afstand af online firmaets bopæl.\nFragtperioden er naturligvis ekstremt central om vi behøver varen med det samme, så i det øjemed er det faktisk afgørende at man checker den forventede leveringsdato ved den relevante vare.\nEn del e-handler byder på levering på næstkommende hverdag på deres bedst sælgende varer, som trods alt stiller krav om at transaktionen gennemføres før et nøjagtigt klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få bestillingen betjent forinden de pakkeansatte har fri.\nEn række internet forretninger præsterer fragt uden betaling, men ofte er det under betingelse af at man bestiller for et fastsat beløb. Ellers kunne man beslutte sig for den mest letkøbte leveringsmåde, der typisk – uanset om du opholder sig ved Horsens, Svendborg eller Gilleleje – vil blive at få fragtfirmaet til at køre ordren til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden særdeles fremkommeligt for forbrugerne at finde frem til de bedste priser fra forskellige online outlets, og ergo har masser af butikker på nettet fundet det uundgåeligt at presse salgspriserne på mange af deres varer – til drenge og piger, og ligeledes også til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange byde på fragt uden beregning.\nMen det kan alligevel vise sig lønnende at sammenholde et par internet selskaber efter rabatkoder forinden du færdiggør din shopping, så man er skudsikker på at antage den skarpeste pris.\nMan skal lige meget hvad ikke glemme, at i tilfælde af at en internet handler udbyder produkter til salg for en salgspris der virker uendeligt billig, så kan det tit være et tegn på en uoprigtig webbutik. Betalinger med kort er dog omfavnet af en ordning, der forsvarer dig overfor svindlende e-firmaer.\nGenerelt slår vi et slag for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt kunne du drage fordel af et tilbud som f.eks. ViaBill, ifald du ønsker at betale regningen over tid.\nInden nogen køber i en online webshop behøver man i princippet bese webbutikkens betingelser, det er dog oftest en omfattende opgave.\nEt alternativt forslag er at kigge hvorvidt e-forretningen er godkendt af e-mærket, grundet at det burde være et tegn på at netbutikken opfylder de gældende danske regler, udover at online firmaet fra tid til anden besigtiges af sagkyndige der har meget erfaring med lovene på området. Derudover tilbydes du chance for support, for så vidt du skulle få dilemmaer ved din bestilling.\nYdermere kan det anbefales at kunden er vaks omkring de primære betingelser der gælder for transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningsret hjemmesiden tilsikrer. I den forbindelse er det tillige essesentielt, at man stadigvæk bibeholder ens kvitteringsmail, så man en anden gang kan dokumentere sin shopping, uanset om du skal købe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig ret så pålidelige løsninger til at inspicere en lang række forhenværende kunders iagttagelser og herved slår vi et slag for, at du tolker internet webshoppens bedømmelser før du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder dig tillige tilpas stabile muligheder for at få et kig ind i e-butikkens pålidelighed. Her er der mange butikker på nettet hvor man kan frembringe en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket tillige bør tages i brug til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nDette website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi samarbejder med en stribe e-butikker eftersom vi annoncerer butikkernes varer, og indhenter betaling hvis en af vores brugere udfører en handel.\nVejledning vedrørende varer og online butikker vedligeholdes nu og da, men der tages forbehold for korrektioner der eventuelt er implementeret siden vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Between Brothers (Justin Bieber + Jamie Dornan) +15 - På Fri Fod Igen. - Movellas\n40. På Fri Fod Igen.\nLocation: Police Department Headquarters, Seattle. Dato: Torsdag d. 31. August, 2017 Kl. 13.33.\nJeg snøftede kort og tørrede mig blidt under næsen og derefter under øjnene. Jeg var fuldstændig tom for både ord og følelser. Jeg var træt og udkørt efter alt for lidt søvn og alt for meget tid i afhøringslokalet med en panser, der stod og råbte og skreg mig ind i hovedet for at få mig til at snakke.\nBare tanken om det fik mig til at hulke og udstøde endnu flere tårer. De skide pansere havde holdt på mig til langt ud på natten i et håbløst forsøg på at knække mig, men da det ikke lykkedes gav de til sidst op og bad mig skride ned og sove.. Ja, right. Sove man!. På hvad?. En tynd og snavset madras, så det nærmest var bedre at ligge direkte på gulvet?.\nJeg brød fuldstændig sammen, da de endnu engang låste mig inde her og ikke lod mig vide, hvornår jeg kunne komme hjem. Jeg var fuldstændig magtesløs og havde ingen tidsfornemmelse overhovedet.. Og samtidig med alt det her, var det lykkedes mig at blive mega forkølet og få vildt ondt i halsen eftersom, at jeg var blevet lukket ind i så koldt et rum, med vådt tøj på pga regnen, som bare måtte tørre på mig sådan løbene..\nUdover forkølelse og ondt i halsen - kun meget meget små øjeblikke hvor jeg kun lige fik hvilet mig - så gjorde min arm også virkelig ondt efter den idiot af en panser skulle vride den så meget rundt, at den knak lidt få gange og blev helt ubrugelig. Jeg kunne godt mærke, at den ikke var brækket, men godt vredet rundt var den.. Om det var en svag forstuvning var jeg ikke sikker på. Jeg hverken håbede eller troede det, men jeg kunne jo aldrig vide.. Jeg var ikke læge..\nLige så længe jeg havde været her, havde jeg kun tænkt på, hvor meget jeg ønskede at tale med Jamie. Udover at han blev vred, da politiet også valgte at tage mig med, så var han faktisk virkelig rolig og virkede slet ikke til at lade sig gå på af det her. Som om, at han bare holdte hovedet koldt, og det kunne jeg virkelig godt bruge. Jeg havde forsøgt at tænke på, at det nok var det han ville sige, at jeg skulle gøre, hvis vi var sammen, men til sidst mistede jeg totalt fornuften og brød bare sammen i ren hulk og tårer.\nOg her sad jeg så nu.. Med knæene op til overkroppen og armene om knæene, og med bøjet nakke, så min pande hvilede på mine knæ og gemte mit forgrædte og trætte ansigt.\nHvor længe havde jeg været her nu?... Okay, det kunne jeg ikke engang gætte på, da jeg hverken havde ur eller et eneste vindue, så jeg kunne se om solen var gået ned eller stadig oppe. Ikke engang i afhøringslokalet var der et vindue som jeg kunne bruge til at tænke på hvad klokken var..\nI hvert fald så havde jeg ikke engang været her halvt så længe som nogen der blev buret inde i flere år.. Jeg fattede virkelig ikke hvordan de kunne holde det ud. Det her var seriøst det værste jeg havde prøvet!. Så hellere sidde på Jamies kontor og føle sig lidt medskyldig i det pis han lavede..\nHer var jo ingenting. Kun mig og mine tanker som gjorde mig mere og mere vanvittig og frustreret, og jeg ved snart ikke hvad..\nJeg spjættede lidt i kroppen og gispede svagt, da jeg pludselig hørte den store nøgle blive skruet i min celledør, hvorefter en hvinende lyd lød, da døren blev åbnet og en lysstråle ude fra gangen brød ind i cellen.\n’’Molly..’’ Lød en brummende stemme, som jeg sagtens kunne genkende.. Det var den betjent som havde brugt flere timer på at presse nogen svar ud af mig.. Skulle jeg virkelig til det igen?.\nJeg tog en dyb indånding og kiggede op og kneb mine øjne lidt sammen, da lyset ude fra gangen var meget mere skarpt end det der var herinde.\n’’Følg med..’’ Sagde han og virkede lettere mopset idet han forsvandt fra døråbningen, så kun en anden betjent stod tilbage.\nSukkende rejste jeg mig op på mine virkelig svage ben. Det føltes som om, at de kunne knække hvert øjeblik det skulle være efter at have siddet i den stilling som jeg gjorde, i virkelig lang tid.\nTræt og opgivende gik jeg ud af cellen og stoppede op imens betjenten lukkede døren til min celle igen. Han vendte sig om og kiggede på mig og gjorde tegn til, at jeg skulle gå.\n’’Skal jeg ikke have håndjern på?’’ Spurgte jeg med en helt knækket stemme og snøftede derefter.\n’’Nej, du er fri til at gå..’’ Svarede betjenten og fik mig til at spile øjnene kort op og derefter rynke panden lidt.\n’’Hvad?’’ Spurgte jeg og kiggede frem imod den betjent der havde afhørt mig i flere timer og så hans lettere utilfredse blik på mig.\n’’Ja, du var jo på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt, ikke?..’’ Sagde han lettere utilfredst og lød som en der ikke helt troede på det han selv sagde.. Men hvor havde han også det fra?. Jeg turde i hvert fald ikke spørge ind til noget. Jeg tog sku ingen chancer nu, hvor de ville lade mig gå!. Hvis jeg stillede spørgsmål nu kunne det lyde som om, at det ikke var sandheden og den chance tog jeg slet ikke!.\nJeg tog en dyb indånding og fulgte med betjentene, som selv begyndte at gå idet jeg gjorde det. Igen kom jeg ind i den store metalelevator, hvor de denne gang trykkede på knappen, hvor der stod ’’st.’’, hvilket jeg hurtigt regnede ud, var stueetagen.\nDet tog ikke lang tid at komme derop og idet dørene til elevatoren gik fra blev jeg virkelig overrasket.. Det var dag?. Her var massere af betjente, der sad ved computerne, og betjente som gik frem og tilbage imellem hinanden med papirer, kaffekopper osv.\n’’Du havde jo ikke nogen ejendele på dig end det du har nu, så du kan bare gå..’’ Sagde betjenten der afhørte mig idet vi nåede hen til skranken, hvor vi kom forbi da vi blev anholdt og skulle ned i cellerne.\nJeg nikkede bare og kiggede efter et ur og fandt hurtigt et der hang nede på bagvæggen. Kvart i 2?.. Wow!.\nDet gik hurtigt op for mig, at jeg havde været her i mere end 24 timer. Det gav et klamt sug i maven at tænke på, men samtidig blev jeg også virkelig lettet over at vide, at det var overstået nu..\n’’Hey?’’ Lød det bag mig, så jeg straks vendte mig om og så helt smadret på betjenten der havde spildt timer på at afhøre mig.\n’’Du burde virkelig overveje, hvem du er kæreste med..’’ Sagde han helt køligt, hvorefter han vendte sig om og gik tilbage imod elevatoren imens jeg fik en ubehagelig følelse i kroppen over det han sagde.\nJeg tog en dyb indånding og vendte mig om og gik imod udgangen. Jeg skulle bare ud af det her sted, og det kunne kun gå for langsomt...\nJeg kiggede på mit ur i bilen og blev efterhånden mere og mere utålmodig. Ikke nok med at jeg havde et hyr med at få dem til at løslade Molly, så tog det dem fandme også 10 år at hente hende!. Det var fandme irriterende, at de ikke kunne se, at hun var komplet uskyldig!.\nJa, som lovet var jeg mødt op her på politistationen kl. 13 for at hente Molly eftersom, at de kun kunne holde på hende i max 24 timer, hvis de ikke havde noget på hende. Jeg gik ind for at spørge efter hende og endte med at snakke med ham der havde sagen imod hende og Jamie. Han var virkelig ikke meget for at bøje sig, men da han kunne mærke, at jeg var rimelig meget på hjemmebane med de regler omkring, hvor længe de måtte holde på en der havde så mange vidner på, at hun intet havde med sagen at gøre, så endte han med at give sig.\nJeg var kun så sikker pga Jamies telefonopringning igår. Der havde han sagt at både ham og alle drengene der var blevet taget med havde nået at aftale hvad de skulle sige. Specielt hvad de skulle sige omkring Molly, hvilket jo ikke engang var en løgn. Hun havde intet med det her at gøre, så de kunne ikke beholde hende. De kunne prøve, men det ville ikke virke..\nDesværre kunne Jamie ikke gå i detaljer for mig, men han nåede dog at sige, at han var 100% sikker på, at de ville beholde ham og overflytte ham til et rigtigt fængsel indenfor kort tid.. Om han allerede var blevet overflyttet anede jeg ikke, men som han sagde, så ville han sørger for at jeg kunne få en besøgstilladelse hurtigst muligt, så vi kunne få talt sammen.\nMine tanker blev straks revet væk, da jeg så døren ind til politistationen gå op og Molly komme ud. Jeg så hurtigt, at hun tog en dyb indånding og gned sig i hovedet.\nJeg åbnede hurtigt min bildør og trykkede på hornet i rettet, så hendes opmærksomhed vendte sig imod mig meget hurtigt. Jeg steg ud af bilen og idet hun så mig bevægede hun sig med rolige skridt hen imod mig langs fortovet imens jeg smækkede døren til bilen og gik rundt om den og ind på fortovet imens jeg så afventende på hende.\nKæft, hvor så hun smadret ud. Hendes øjne var helt røde, hendes hår lignede morgenhår som hang løst, hendes mascara var tværet ud i hovedet på hende og løb ned i svage streger på hendes kinder, så jeg slet ikke var i tvivl om, at hun havde grædt.\nBare det at se hende på den måde gav mig et stik i hjertet. Så ødelagt og smadret havde jeg aldrig set et menneske være før, og slet ikke Molly. Ikke engang når hun rendte rundt derhjemme og var ked af det, så hun så ødelagt ud som nu efter 24 timer i detentionen. God, det var stramt at se, og ærligt.. Så havde jeg bare lyst til at trække hende ind i et kæmpe kram og aldrig give slip igen!.\n’’Hey’’ Sagde hun helt ødelagt i stemmen, da hun stoppede op foran mig.\n’’Hey..’’ Svarede jeg roligt imens hun snøftede ind og ikke engang kunne se mig i øjnene.\n’’Hvordan har du det?’’ Spurgte jeg hende, men fortrød lidt, at jeg spurgte eftersom, at hun kort efter rystede lidt på hovedet imens et par tårer løb ned af begge hendes kinder, som om det var nogen hun havde holdt tilbage, men ikke kunne holde tilbage længere idet jeg spurgte.\nFor mig var det ikke underligt at se hende sådan. Hun havde aldrig været indblandet i sådan noget før, eller havde prøvet at være indespærret på den måde, så for en pige som hende kunne jeg sagtens se, at det at være i detentionen var en hård oplevelse. Ikke mindst fordi man blev behandlet som lort i politiets varetægt, og var der noget jeg var sikker på, så var det at Molly inderst inde var virkelig følsom.. Så jo, jeg forstod godt hvorfor hun så sådan ud som hun gjorde..\n’’Forfærdeligt..’’ Hulkede Molly meget stille og kiggede igen ned i jorden imens jeg nikkede kort og forstående med en nagende følelse i kroppen. Det var sku ikke fedt at se hende sådan og vide hvad hun har været udsat for..\n’’Hvad med Jamie?’’ Spurgte hun stille og snøftede og kiggede helt tomt og træt op på mig.\n’’De beholder ham og overflytter ham nok til et fængsel hurtigst muligt..’’ Valgte jeg at være ærlig at sige. Måske ville nogen mene, at hun ikke havde brug for at høre på det nu, men hun spurgte jo selv, og jeg havde slet ikke lyst til at lyve overfor hende.\n’’Shit..’’ Hviskede hun grådkvalt og lagde sin hånd over øjnene for at skjule hendes tårer.\n’’That’s the name of the game, Molly..’’ Sukkede jeg stille og aede hende kort på armen, men havde stadig en voldsom trang til bare at trække hende ind til mig og holde om hende.\n’’Kom.. Vi kører hjem’’ Sagde jeg roligt og åbnede bildøren ind til forsædet, hvor hun skulle sidde, og der gik heller ikke mange sekunder, før hun flyttede fødderne og satte sig ind i bilen..\nFortsættelse Følger På Mandag :) - Forhåbentlig får jeg en chance for at skrive lidt mere forud i weekenden :)\nHav en super skøn weekend!. Håber historien stadig er værd at læse med på, selvom der engang imellem kommer de her dage, hvor der ikke kommer et kapitel :)


Værdi- og arbejdsgrundlag\nHver patient behandles på et så højt fagligt niveau som muligt.\nLægerne deltager i faglige kurser flere gange årligt for at bibeholde og udvikle det faglige niveau.\nVi viderevisiterer patienten, hvis vores ekspertise ikke slår til.\nVidereuddannelse og efteruddannelse prioriteres for de ansatte. Det tilstræbes at give de ansatte kompetencer, så de i nogle arbejdsfunktioner arbejder selvstændigt.\nAnsvaret for behandlingen er øre-næse-halslægernes.\nDer er åbenhed og tillid, så patienter føler sig trygge.\nDet tilstræbes at give så fyldig information som muligt fra personale til patient om sygdom- og behandlingsforløb. Ved akutte konsultationer koncentrerer vi os om det akutte, andre ting kan tages op ved følgende konsultationer.\nDer er akutte tider mandag til torsdag, hvor klinikken har åben. Nogle dage både i Thisted og Nykøbing , andre dage kun det ene sted.\nDer sikres et sammenhængende forløb for patienten, f.eks fra forundersøgelse til operation og til efterfølgende kontrol. Det har været muligt for øre-næse-halslægerne selv at operere de allerfleste tilstande, der kræver kirurgisk behandling på Thisted Sygehuse.\nHvis der er problemer med at komme igennem på telefonen til os for at få akut tid opfordres til at tage kontakt til egen læge, der via et direkte tlf.nr til os vil kunne kontakte os for akut tid samme eller næste dag.\nForældre til børn med øreproblemer tilbydes hurtig konsultation.\nVi tilstræber at give en ensartet behandling i klinikkerne i hhv. Thisted og Nykøbing.\nVi prioriterer lys og imødekommende indretning med kunst på væggen, af hensyn til både patienter og personale.


Aug. 2017 | Af JAKOB TILMA, kommunikationschef, Dansk Planteværn\nUnder titlen `Future of crop protection´ havde København Universitet i samarbejde med Dansk Planteværn den 28. oktober 2016 samlet godt 130 deltagere til et seminar omkring landbrugets fremtidige muligheder for at bekæmpe skadegørere i afgrøderne.\nØget fokus på biodiversitet - ved at øge forekomsten af planter der kan have en gavnlig effekt på nytteinsekter, eller som virker til at begrænse udbrud af eksempelvis jordbårne plantesygdomme, kan man reducere risikoen for udbrud af skadegørere i afgrøderne.\nUnder titlen 'Future of crop protection' havde København Universitet i samarbejde med Dansk Planteværn den 28. oktober 2016 samlet godt 130 deltagere til et seminar omkring landbrugets fremtidige muligheder for at bekæmpe skadegørere i afgrøderne. Men selvom forskerne er nået langt i bestræbelserne på at udnytte biologisk planteværn og andre naturlige virkemidler i kampen mod svampeangreb, insekter og ukrudt, så har man endnu ikke fundet løsninger, som kan stå mål med udbytterne opnået ved brug af mere traditionelle kemiske plantebeskyttelsesmidler brugt i moderne landbrug. Derudover ved man ifølge en af oplægsholderne endnu alt for lidt om konsekvenserne af at udnytte naturens egne planteværnsmidler.\nNaturligt producerede kemikalier har stor andel på markedet\nHøst af forpuppede insekter, sprøjtning med gavnlige bakterier og både teknologiske og biologiske varslingssystemer til planterne var sammen med induktion af planters eget selvforsvar og mulig brug af RNA-inteferens noget af det forskerne løftede sløret for. Men, som en af arrangørerne bag arrangementet, Nina Cedergreen, professor i Miljø-toksikologi på Københavns Universitet, gjorde opmærksom på under sit indlæg, så skal man ikke være blind for, at der er udfordringer med de biologiske og naturlige planteværn.\nFor blot fordi et middel er naturligt, så betyder det ifølge Nina Cedergreen langt fra, at det ikke er farligt for omgivelserne. Naturligt producerede planteværnsmidler fylder allerede meget på markedet, og de kan være endda meget giftige,\nØrnebregnen er blandt de planter man ved producerer kræftfremkaldende stoffer, der samtidig kan have negativ indflydelse på drikkevandskvaliteten, da giften fra ørnebregnen kan sive ned til grundvandet.