Vandhandleplan for Albertslund Kommune - PDF\nDownload "Vandhandleplan for Albertslund Kommune"\n1 Vandhandleplan for Albertslund Kommune Miljø- og Teknikforvaltningen Albertslund Kommune Nordmarks Allé 2620 Albertslund T F\n3 3 1. Vandhandleplan... 4 Offentlighedsfase og aktiviteter... 6 Kolofon Planens indhold Resumé af de statslige vandplaner Baggrund Handleplanens indsatser De statslige vandplaners indsatser: Albertslund Kommunes spildevandsindsatser: Albertslund Kommunes vandløbsindsatser: Kommunens prioriteringskriterier for indsatser Indsatser Vandløb (i forhold til vandløbsloven) Vandløbsregulativer Søer (i forhold til naturbeskyttelsesloven) Kvælstof-vådområder Fosfor-vådområder Spildevand Grundvand Øvrige indsatser i kommunen Forholdet til anden relevant planlægning Kommuneplanen Råstofplanen Vandforsyningsplanen og spildevandsplanen Vandforsyningsplanen Spildevandsplanen Indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse Relation til Natura 2000-handleplan... 29\n4 4 1. Vandhandleplan I denne handleplan redegøres der nærmere for, hvordan vandplanen(erne) for vandområde Hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og Hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt) og deres indsatsprogrammer vil blive realiseret indenfor Albertslund Kommunes geografiske område. Albertslund Kommune skal, i lighed med landets øvrige 97 kommuner, udfærdige en handleplan på baggrund af statens vandplaner. Danmark er inddelt i 23 vandoplande, og staten har udarbejdet en vandplan for hver af dem. Vandplanerne er en helt ny plantype med en seksårig planperiode ( , og ). De statslige vandplaner erstatter regionplanernes retningslinjer på vandområdet. Denne første kommunale handleplan vil være gældende frem til næste planperiode, der efter miljømålsloven skal indledes senest den 22. december Vandoplandene går på tværs af kommunegrænser og Albertslund Kommune har derfor indgået et samarbejde på tværs af kommunegrænsen med Høje-Taastrup, Egedal, Ballerup, Glostrup, Brøndby, Vallensbæk og Ishøj Kommuner i forbindelse med udarbejdelse af handleplanen. Figur 1. Albertslund Kommune med kommunegrænser i sort og vandoplandsgrænse med blå.\n5 5 Handleplanen er udarbejdet med hjemmel i bekendtgørelse om kommunalbestyrelsens vandhandleplaner (Bekendtgørelse nr af 15. december 2011), som er udarbejdet i medfør af 31 a stk. 3 i miljømålsloven. Ifølge bekendtgørelse nr om kommunalbestyrelsens vandhandleplaner, skal handleplanen indeholde: Oplysning om kommunens indsats i vandplanperioden, herunder realiseringsrækkefølge og tidspunkt samt prioritering af den forventede indsats (Bekendtgørelsens 4 og 5) Redegørelse for forholdet til anden relevant planlægning (Bekendtgørelsens 3) Kortbilag med de foranstaltninger kommunalbestyrelsen igangsætter (Bekendtgørelsens 4. stk. 2) Handleplanen må ikke stride imod vandplanerne. Forslaget til den kommunale vandhandleplan skal senest 6 måneder efter vandplanens offentliggørelse sendes i offentlig høring med en høringsperiode på mindst 8 uger. Kommunen tager derefter stilling til de indkomne høringssvar og vurderer, om handleplanen skal ændres inden den vedtages senest et år efter vandplanernes vedtagelse. Se figur 2. Figur 2: Tidslinje fra de statslige vandplanernes vedtagelse til den kommunale vandhandleplans vedtagelse. For samtlige statslige vandplaner er der foretaget en strategisk miljøvurdering. Efter loven om miljøvurdering af planer og programmer 3, stk. 2, gælder, at hvis planer og programmer alene indeholder mindre ændringer, skal der kun gennemføres en miljøvurdering, hvis planen på grundlag af kriterierne i lovens bilag 2 må antages at kunne få en væsentlig påvirkning på miljøet. Hvis handleplanen alene gengiver den statslige vandplans foranstaltninger, er der ikke tale om en ny plan. Er der imidlertid tale om ændringer eller præciseringer i handleplanen i forhold til den statslige vandplan, er planen omfattet af lov om miljøvurdering af planer og programmer. Den giver kommunen mulighed for at træffe afgørelse om undtagelser - jf. lovens 3, stk. 2, og kan finde anvendelse, hvis betingelserne herfor er opfyldt.\n6 6 Handleplanen skal ikke miljøvurderes i henhold til lov om miljøvurdering af planer og programmer (LBK nr. 936, 2009). Offentlighedsfase og aktiviteter Kommunerne er i sin administration af lovgivningen bundet af de statslige vandplaner. Det følger af miljømålslovens 3, stk. 2. Kommunens råderum er begrænset i forhold til udarbejdelsen af handleplanen, og kommunalbestyrelsen lægger derfor vægt på, at inddragelsen af kommunens borgere, i drøftelsen af alle betydende spørgsmål, sker med dette for øje. F.eks. er prioriteringen af indsatsen og tidsplanen til debat, men vandplanen fastslår, at indsatsen skal gennemføres. Albertslund Kommune vil lægge stor vægt på den lokale dialog og inddragelse af lodsejere m.fl., som efter miljølovgivningen skal gennemføres i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af de konkrete initiativer for at følge op på den kommunale handleplan. Forslag til Albertslund Kommunes vandhandleplan er vedtaget af kommunalbestyrelsen i Albertslund Kommune. Kommunalbestyrelsens forslag til vandhandleplan af 26. juni 2012 vil blive fremlagt til offentlig høring i 8 uger frem til den 24. september Bemærkninger og indsigelser kan inden den 24. september 2012 sendes til Miljøog Teknikforvaltningen, mrk. Vandhandleplan, Kolofon Udarbejdet i perioden fra april til juni 2012, Albertslund Kommune. Planlægningen er koordineret med Høje-Taastrup, Egedal, Ballerup, Glostrup, Brøndby, Vallensbæk og Ishøj Kommuner. Handleplanens virkemidler er de samme som i statens vandplaner. Kortmaterialet er hentet fra MiljøGIS på Naturstyrelsens hjemmeside.\n7 7 2. Planens indhold Vandplanen for Albertslund Kommune indeholder en beskrivelse af realiseringen af de statslige vandplaners indsatsprogrammer. Albertslund Kommune er omfattet af to vandplaner: Hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) Hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt) Målet med den statslige vandplanlægning er overordnet, at alle vandforekomster grundvand, vandløb, søer og kystvande skal have god tilstand eller godt potentiale i år 2015 eller senest i år Vandplanerne er en ny plantype med en seksårig planperiode, der erstatter regionplanernes retningslinjer for vandområdet ( , og ). Forsinkelsen af vandplanernes vedtagelse betyder, at denne vandplan er gældende for perioden Indsatsprogrammet beskriver de nødvendige indsatser fra status mod målopfyldelse, idet indsatserne udføres successivt gennem planperioden. De statslige vandplaner kan ses på Naturstyrelsens hjemmeside Figur 1 giver en oversigt over de statslige vandplaners indsatsprogrammer. Det er muligt via Naturstyrelsens hjemmeside at indhente informationer om vandplanernes indsatser på et mere detaljeret niveau. Figur 3: Oversigt over de statslige vandplaners indsatsprogrammer i Albertslund Kommune.\n8 8 Vandplanerne går på tværs af kommunegrænser. Albertslund Kommune har derfor samarbejdet med Høje-Taastrup, Egedal, Ballerup, Glostrup, Brøndby, Vallensbæk og Ishøj Kommuner i forbindelse med udarbejdelse af handleplanen. Bemærkninger og indsigelser kan rettes til: Albertslund Kommune, Miljø- og Teknikforvaltningen, Nordmarks Allé, DK-2620 Albertslund eller\n9 9 3. Resumé af de statslige vandplaner Staten har udarbejdet meget konkrete indsatsprogrammer for de enkelte vandområder, hvor Albertslund Kommune er omfattet af to vandplaner: Hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og Hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt). Vandplanerne indeholder retningslinjer, der har bindende virkning overfor myndighedernes fysiske planlægning og administration herunder i relation til konkrete sager. Statens vandplaner indeholder en redegørelse for de enkelte vandområder, og de tekniske baggrundsnotater beskriver krævede handlinger. Links til vandplanerne: ABEFEF7/0/2_2_Isefjord_og_Roskilde_Fjord_20dec_2011.pdf Målet med den statslige vandplanlægning er overordnet, at alle vandforekomster grundvand, vandløb, søer og kystvande skal have god tilstand eller godt potentiale i år 2015 eller senest i år Indsatsprogrammet beskriver de nødvendige indsatser fra status mod målopfyldelse, idet indsatserne udføres successivt gennem planperioden. De statslige vandplaners indsatser: Reduktion af vandindvindingens betydning i Risby Å (krav til 1 l/s i minimum) Ændret vedligeholdelse i Risby Å (hele strækningen) Ændret vedligeholdelse i Store Vejle Å (1322 meter, på strækningen opstrøms jernbanen og nedstrøms) P-ådal i Store Vejle Å opstrøms Vallensbæk Sø Faunapassage i Store Vejle Å forbi Tueholm og Vallensbæk Sø Derudover ønsker Albertslund Kommune at gennemføre følgende supplerende indsatser: Albertslund Kommunes spildevandsindsatser: Reduktion af materialetransport (hydrauliske belastning) ifm. spildevandsudløb opstrøms Roskildevej fra renden fra øst fra Roskilde kro Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved udvidelse af de våde enge i Egelundsparken og tilførsel af tilløb fra Albertslund vest Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved etablering af våde enge i Kongsholmparken ved tilførsel af vand fra vandhaverne og udløb U6 og U7\n10 10 (Yderligere rensning og hydraulisk forsinkelse af motorvejsafvandingen, idet VD udvider af motorvejsbassin) Albertslund Kommunes vandløbsindsatser: Forlægning af Store Vejle uden om bassin P, eventuelt gensnoning af vandløbet ca. 350 meter indtil jernbanen\n11 11 4. Baggrund Den 22. december 2000 trådte EU s vandrammedirektiv i kraft, og direktivet har som sit overordnede mål, at alt vand skal have god tilstand i Derfor skal alle EU-landene gennemføre en målrettet vandplanlægning (vandplaner) for grundvand, vandløb, søer og den kystnære del af havet. Tanken bag vandrammedirektivet er, at alt vand skal forvaltes med en sammenhængende indsats. Implementeringen af vandrammedirektivet i dansk lov er sket i december 2003 med miljømålsloven. Før den kommunale reform i 2007 var mål for vandforekomster fastlagt som retningslinjer i de daværende amters regionplaner (regionplanens vandressourceplanlægning og recipientkvalitetsplanlægning). I forbindelse med kommunalreformen fik disse målsætninger, jf. planlovens 3 stk. 1, retsvirkning som et landsplandirektiv, der var gældende indtil der den 22. december 2011, hvor der blev vedtaget nye miljømål med vandplanerne efter miljømålsloven. Til forskel fra regionplanernes retningslinjer indeholder vandplanerne bindende tidsfrister for gennemførelse af vandplanens indsatsprogram. Miljømålsloven afstikker bindende rammer for myndighedsudøvelsen af øvrig lovgivning, jf. MML 3 stk. 2: Statslige myndigheder, regionsråd og kommunalbestyrelser er ved udøvelse af beføjelser i medfør af lovgivningen bundet af vandplanen og den kommunale handleplan og skal herunder sikre gennemførelsen af indsatsprogrammet og den kommunale handleplan. Staten skal udarbejde vandplaner for alle vandområder i Danmark for, at formålet med vandrammedirektivet kan opnås. Fra vandplanernes vedtagelse fungerer de som det overordnede administrative grundlag for dansk vandforvaltning. Alle vandplaner er bygget op over samme disposition og fastsætter konkrete mål for de enkelte forekomster af overfladevand samt grundvand, og der stilles krav til indsatsen. De 23 statslige vandplaner og deres tilhørende indsatsprogrammer beskriver de indsatser, der skal gennemføres for at nå de fastsatte miljømål i vandplanerne. Forud for vandplanerne udarbejdede amterne basisanalyser for kvaliteten af vandområderne og vandressourcerne samt påvirkninger som resultat af menneskelige aktiviteter. Basisanalysen blev i Danmark delt i to, hvoraf den første del er rapporteret til EU-kommissionen i 2005, mens den anden del blev rapporteret juli Naturstyrelsen har vurderet, hvilket miljømål det enkelte vandområde skal have og har opsat et indsatsprogram for at opnå målet, hvis ikke det allerede er opfyldt.\n12 12 Vandplanerne skal følges op af kommunale handleplaner, og disse skal beskrive, hvordan kommunen vil gennemføre den indsats, som fremgår af de statslige vandplaner. Efter miljømålslovens kapitel 11 skal kommunerne udarbejde vandhandleplaner, hvori der nærmere redegøres for, hvorledes den statslige vandplan og dens indsatsprogram vil blive realiseret inden for kommunernes geografiske områder, og hvordan målsætningerne i vandplanen derved opfyldes. Det overordnede mål med den nye vandplanlægning i Danmark er, at alt vand - grundvand, vandløb, søer og den kystnære del af havet - skal have mindst god tilstand eller godt potentiale i år Afvigelser i forhold til uforstyrret tilstand Økologisk kvalitetsklasse Naturlige vandområder Kunstige eller stærkt modificerede vandområder Ingen eller kun ubetydelig afvigelse Høj økologisk tilstand Højt økologisk potentiale Svag afvigelse God økologisk tilstand Godt økologisk potentiale Mindre afvigelse Moderat økologisk tilstand Moderat økologisk potentiale Større afvigelse Ringe økologisk tilstand Ringe økologisk potentiale Alvorlig afvigelse Dårlig økologisk tilstand Dårligt økologisk potentiale Figur 4: Målsætningsdiagram på baggrund af et økologisk kvalitetsindeks (Ecological Quality Ratio, EQR) Den afvigelse, der skal være for vandområdet i forhold til en uforstyrret tilstand skal jf. figur 4 højst være en svag afvigelse. Kommunernes indsatser skal som minimum bringe vandløb til at opnå god økologisk tilstand eller godt økologisk potentiale. Søernes indhold af klorofyl a (mål for algemængde i søvand) skal være på et niveau, der sikrer målopfyldelse for den pågældende søtype. For kystvandene skal ålegræssets dybdeudbredelse opfylde det mål, der er sat for det pågældende vandområde. En god tilstand i forhold til grundvand sikres ved, at grundvandet overholder miljømål for grundvand, som fastsat i vandrammedirektivet og udbygget i grundvandsdirektivet, jf. bekendtgørelse om fastsættelse af miljømål for vandløb, søer, kystvande, overgangsvande og grundvand. Mht. grundvandets kvantitative tilstand betyder dette bl.a., at menneskeskabte ændringer i grundvandsstanden medfører, at tilknyttede vand- og naturområder kan opnå god tilstand. Vandplanerne indeholder retningslinjer til brug for vurderingen af grundvandsforekomsternes tilstand, f.eks. mht. indikatorer for bæredygtig vandvindvinding (se figur 4) og vandplanens afsnit 1.4 Retningslinjer for Grundvand nummer 38 til 43, se specielt nummer 38 med retningslinjer for minimumvandføring i vandløb.\n13 13 38) Meddelelse af tilladelser til indvinding af grundvand samt udbygning og drift af vandforsyninger må ikke være til hinder for opfyldelse af vandplanens målsætninger i vandløb, søer, grundvandsforekomster, kystvande og terrestriske naturtyper. a. Som udgangspunkt bør indvindingen ikke medføre en reduktion af vandløbenes vandføring på over 5 % hhv % af medianminimum 1, hvor miljømålene for vandløbet er høj økologisk tilstand hhv. god økologisk tilstand. Den nærmere fastsættelse af den tilladelige reduktion indenfor sidstnævnte interval vurderes i forhold til vandløbstypen og vandløbets sårbarhed i øvrigt. b. I områder, der er påvirket af almene vandforsyninger, kan der for vandløb, hvor miljømålene er enten høj eller god økologisk tilstand, fastsættes kravværdier for påvirkningen, der accepterer en større reduktion end angivet ovenfor, hvis det ud fra et konkret kendskab til de hydromorfologiske og fysisk-kemiske forhold vurderes, at miljømålene kan opnås. c. Med hensyn til de terrestriske økosystemer skal der forud for tilladelser til vandindvinding, jf. bekendtgørelsen om internationale naturbeskyttelsesområder mv., foretages en vurdering af, om indvindingen kan medføre væsentlig skade på et Natura 2000-område. Særligt naturtypen tidvis våde enge på mager eller kalkrig bund, kilder og rigkær er relevante i den forbindelse. d. Som udgangspunkt kan den udnyttelige grundvandsressource beregnes som 35 % af grundvandsdannelsen. e. I oplande, hvor vandløb er påvirket af eksisterende almene vandforsyningsanlæg, således at de ikke kan opfylde miljømålene, kan opfyldelse af vandløbenes kravværdier for medianminimumsvandføringer ske ved flytning af indvinding eller tilledning af vand. Tilsvarende indeholder vandplanerne mål og kriterier for vurdering af grundvandets kemiske, dvs. forureningsmæssige, tilstand. Ud fra de opstillede mål, er der i vandplanerne bestemt et indsatskrav og angivet statens virkemiddel efter virkemiddelkataloget. Virkemiddelkataloget består af statsligt anbefalede virkemidler, hvor der er udarbejdet cost-benefit-analyser for hvert enkelt virkemiddel. For hvert enkelt virkemiddel gennemgår kataloget en beskrivelse af virkemidlet, forudsætninger, effekt, økonomi samt gennemførelse. Kommunernes muligheder for at bruge andre virkemidler end dem, der er anbefalet i virkemiddelkataloget, varierer fra indsatsområde til indsatsområde. Vådområder kan ikke erstattes af andre virkemidler, og også på vandløbsområdet ligger virkemidlerne i de fleste tilfælde fast. Kun i relation til spærringer kan kommunen selv vælge, hvordan man vil løse det konkrete problem med manglende passage i vandløbet. For så vidt angår spildevandsindsatsen, indsatsen overfor drikkevandsindvinding og sørestaurering har kommunerne en vis frihed ved valg af 1 Medianminimumvandføringen er den minimumvandføring der i gennemsnit i en længere periode optræder hvert andet år.\n14 14 løsninger. Kommunen skal dog dokumentere, at det alternative virkemiddel har samme miljøeffektivitet som de virkemidler, de skal erstatte. Kommunernes ansvar, er at lave en handleplan indenfor den opstillede tidsfrist på et år efter vedtagelsen af vandplanerne, som ikke strider mod vandplanernes mål dvs. i 2012 inden den 22. december. I relation til ansvarsfordelingen henvises i øvrigt til kodex for samarbejdet mellem staten og kommunerne på miljøområdet. Heri understreges betydningen af, at kommunerne bidrager til opfyldelse af de overordnede miljøpolitiske målsætninger og indgåede aftaler med regeringen samt lever op til de lovgivningsmæssige forpligtelser, herunder forpligtelser i henhold til EU s regulering på miljøområdet. Kommunernes forslag til vandhandleplaner skal være udarbejdet senest 6 måneder efter, at vandplanerne er offentliggjort og senest 1 år efter, skal de vedtages. Vandhandleplanerne ligger over kommuneplanen i det danske plan- og reguleringshierarki. Vand- og naturplanerne har en planperiode på 6 år, mens kommuneplanen har en 4-årig planperiode. Første vandplanperiode udløber 22. december 2015.\n15 15 5. Handleplanens indsatser Handleplanens indsatser fastsættes med udgangspunkt i indsatsprogrammet i vandplanerne for Hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og Hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt). Statens indsatsprogram er bindende overfor kommunerne og skal effektueres i 1. planperiode. Indsatsprogrammet er et resumé af de tiltag, der skal til for at leve op til målene i et vandområde og en opskrift på, hvordan det kan ske. De statslige vandplaners indsatser: Reduktion af vandindvindingens betydning i Risby Å Ændret vedligeholdelse i Risby Å (hele strækningen) Ændret vedligeholdelse i Store Vejle Å (1322 meter, på strækningen opstrøms jernbanen og nedstrøms) P-ådal i Store Vejle Å opstrøms Vallensbæk Sø Faunapassage i Store Vejle Å forbi Tueholm og Vallensbæk Sø Derudover ønsker Albertslund Kommune at gennemføre følgende supplerende indsatser: Albertslund Kommunes spildevandsindsatser: Reduktion af materialetransport (hydrauliske belastning) ifm. spildevandsudløb opstrøms Roskildevej fra renden fra øst fra Roskilde kro Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved udvidelse af de våde enge i Egelundsparken og tilførsel af tilløb fra Albertslund vest Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved etablering af våde enge i Kongsholmparken ved tilførsel af vand fra vandhaverne og udløb U6 og U7 (Yderligere rensning og hydraulisk forsinkelse af motorvejsafvandingen, idet VD udvider motorvejsbassin) Albertslund Kommunes vandløbsindsatser: Forlægning af Store Vejle uden om bassin P, eventuelt gensnoning af vandløbet ca. 350 meter indtil jernbanen\n16 16 6. Kommunens prioriteringskriterier for indsatser I dette afsnit beskrives den prioritering af indsatser, der er valgt for at opfylde vandplanens mål. Albertslund Kommune har prioriteret indsatsen ud fra følgende retningslinjer: Indsatserne er koncentreret om St. Vejleå som kommunens vigtigste vandløb, hvor der i forvejen, jf. Visions- og Handleplanen, arbejdes henimod de opstillede visioner for at opnå god økologisk tilstand. Som fastslået i undersøgelsesrapporten fra 2011 om åens fysiske tilstand og forbedringspotentiale, så har åen et potentiale, som relativt enkelt kan forbedres, og vandhandleplanens indsatser indbefatter flere af disse. Planlagte projekter i henhold til Albertslund Spildevand A/S s anlægsoversigt for de kommende år har også været en faktor i prioritering af indsatser. Indsatser som våde enge opfylder flere formål som tilbageholdelse af næringsstoffer og dermed en reduktion af belastningen af Vallensbæk Sø (og Tueholmsøen) og en mere jævn tilstrømning af vand til åen, ligesom vandet forsinkes og risikoen for oversvømmelser længere nede af åen reduceres. Indsatser, som gennemføres i denne vandplanperiode, kan betyde færre krav i den næste vandplan. Endelig vil effekten af gennemførte indsatser hurtigere medføre et renere og mere naturligt vandløb med forhåbentlig et mere varieret dyre- og planteliv i det vigtige rekreative område, som ådalen udgør. Prioriteringen ligger som det ses naturligt i forlængelse af det igangværende arbejde, som har sit udgangspunkt i Visions- og Handleplanen. Indsatser for Risby Å er ikke prioriterede og står i vandplanen som indsatser, der skal gennemføres i perioden.\n17 17 Prioriteringen har ført til følgende realiseringsrækkefølge og tidspunkt for indsatserne opstillet i vandplanerne, samt kommunens supplerende indsatser: Indsats Aktør Tidsplan Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved udvidelse af de våde enge i Egelundsparken og tilførsel af tilløb fra Albertslund vest Albertslund Forsyning 2012 Forlægning af Store Vejle uden om bassin P Albertslund Forsyning 2012 Vandløbsrestaurering af strækningen Store Vejle Å nedstrøms jernbanen meter, udlægning af gydegrus, skjulesten og skyggetræer Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved etablering af våde enge i Kongsholmparken ved tilførsel af vand fra vandhaverne og udløb U6 og U7 Reduktion af materialetransport (hydrauliske belastning) ifm. spildevandsudløb opstrøms Roskildevej fra renden fra øst fra Roskilde kro Albertslund Kommune 2012 Albertslund Forsyning 2013 Albertslund Forsyning 2013 P-ådal i Store Vejle Å opstrøms Vallensbæk Sø Kommunerne Faunapassage i Store Vejle Å forbi Tueholm og Vallensbæk Sø Reduktion af vandindvindingens betydning i Risby Å Ændret vedligeholdelse i Risby Å (hele strækningen) Ændret vedligeholdelse i Store Vejle Å (1322 meter, på strækningen opstrøms jernbanen og nedstrøms) Kommunerne Kommunerne Kommunerne Kommunerne\n18 18 Indholdet at boksen afventer en endelig stillingtagen fra Naturstyrelsen Albertslund Kommune griber prioriteringslisten an fra toppen og realiserer indsatserne i den givne rækkefølge. Det bemærkes, at en endelig realisering og tidspunktet for indsatsen på vandløbsområdet er betinget af, at der opnås statsligt tilsagn om finansiering. Det er endnu ved planens offentliggørelse uafklaret, hvordan finansieringen skal ske, men Albertslund Kommune forventer at påbegynde de kommunernes indsatser straks, så snart finansieringen er til rådighed.\n19 19 7. Indsatser Implementeringen af vandplanernes indsatsprogram betyder, at der skal ske nye tiltag på et eller flere af indsatsområderne. Det følgende fungerer som en uddybning af kapitel 5 og 6 og indeholder en detaljeret forklaring af indsatserne samt oplysninger om offentlighedens inddragelse efter sektorlovgivningen. Kapitlet vil indeholde et kort beskrivende afsnit pr. indsatsområde. Der redegøres for, hvilke indsatser kommunen planlægger at, samt hvor langt kommunen er nået med de igangværende. For hvert indsatsområde redegøres der desuden for, hvilke afgørelser, der skal træffes efter særlovgivningens regler for at kunne implementere vandplanernes indsatsprogram, samt oplysninger om offentlighedens inddragelse heri. Regeringen har truffet beslutning om, at der skal gennemføres en generel indsats til nedbringelse af udledningerne af kvælstof og fosfor til vandmiljøet. Reduktionen skal opnås ved anvendelse af generelle virkemidler, herunder bl.a. dyrkningsrestriktioner og etablering af vandløbsbræmmer. Der skal herudover ske en reduktion af kvælstof- og fosforudledningerne ved etablering af kvælstof- og fosforvådområder. Disse vådområder skal etableres af kommunerne, der herudover også er ansvarlige for at gennemføre vandløbsindsatsen, spildevandsindsatsen, indsatsen overfor vandindvindinger og sørestaurering. Vandløb (i forhold til vandløbsloven) I statens vandplaner, er der fastsat mål for km vandløb, og indsatsen omfatter op til km vandløb. Vandløb omfattet af naturbeskyttelseslovens 3 er udpegede. Beskyttelsen af udpegede 3-vandløb indebærer, at der ikke må foretages ændringer i tilstanden af disse ud over sædvanlig vedligeholdelse. Vandplanens virkemidler: Ændret vandløbsvedligeholdelse Frilægning af vandløb Fjernelse af spærring/sikring af kontinuitet Vandløbsregulering/restaurering I Albertslund Kommune indebærer de statslige vandplanernes indsatsprogram at der skal udføres følgende indsatser overfor vandløb, se også figur 5: Reduktion af vandindvindingens betydning i Risby Å (krav til 1 l/s i minimum), beskrives efterfølgende i afsnit om grundvand.\n20 20 Ændret vedligeholdelse i Risby Å (hele strækningen). Kommunerne i Hove Å- oplandet har aftalt dels, at ændret vedligeholdelse skal ske først i den øvre del af vandløbet for at undgå utilsigtede oversvømmelser længere nede og dels, at kommunerne i fællesskab formulerer en skabelon for et vandløbsregulativ, som vil kunne anvendes af alle kommunerne. Ændret vedligeholdelse i Store Vejle Å (1322 meter, på strækningen opstrøms jernbanen og nedstrøms), vedligeholdelsen på strækningen er dog minimal i dag, idet der kun ekstraordinært er behov for grødeskæring og oprensning på strækningen. Faunapassage i Store Vejle Å forbi Tueholmsøen og Vallensbæk Sø. Aktuelt er der udarbejdet et idéforslag, som peger på en mulighed for at omlægge St. Vejle Å vest om Tueholmsøen og Vallensbæk Sø ved anvendelse af de eksisterende stiunderføringer under motorvejene. Derudover ønsker Albertslund Kommune at gennemføre følgende supplerende indsatser overfor vandløb: Forlægning af St. Vejle Å uden om bassin P, og eventuelt en gensnoning af vandløbet på en strækning af ca. 350 meter indtil jernbanen. Figur 6. Vandløbsindsatser i Albertslund Kommune, statens indsatsprogrammer. Vandløbsregulering og -restaurering er projekter, hvor vandløbets forløb ændres. Projektet forudsætter tilladelse efter jf. 17 i vandløbsloven og efter bekendtgørelse om vandløbsregulering og -restaurering og som regel kræves også en tilladelse efter naturbeskyttelseslovens 3.\n21 21 Offentlighedens inddragelse er beskrevet i Bekendtgørelse om vandløbsregulering og -restaurering m.v. (BEK nr af 11/12/2007). Vandløbsregulativer Hvis vandplanerne foreskriver, at vedligeholdelsen ændres, kan det betyde, at vandløbsregulativerne skal revideres, hvis ændringerne rækker ud over det eksisterende regulativ. Reguleringer og ændring af fysiske forhold generelt, skal godkendes i forhold til vandløbsloven. Som led i disse processer, skal der være en høring med inddragelse af relevante interessenter. Vandløbsregulativerne fungerer som retsgrundlag for vandløbsmyndighederne og lodsejerne, bl.a. med hensyn til krav til vedligeholdelse. Vandløbsregulativer indeholder en beskrivelse af, hvordan vandløb skal vedligeholdes og drives herunder en beskrivelse af vandløbet. Vandrammedirektivet forpligter medlemsstaterne til at forbedre vandforekomsters tilstand, hvor miljømålet ikke er opfyldt. For indsatser, der skal forbedre de fysiske forhold i vandløb, kan det ikke udelukkes, at vandløbenes vandføringsevne forringes. Effekterne heraf vil blive vurderet på baggrund af konkrete konsekvensvurderinger. Søer (i forhold til naturbeskyttelsesloven) Alle søer over 100 m2 er omfattet af naturbeskyttelseslovens 3 om beskyttet natur. Derfor må der ikke ske tilstandsændringer i disse søer uden dispensation fra kommunen. De fleste søer er desuden omfattet af vandløbsloven. Albertslund Kommune har ikke søer hvor der skal gennemføres en indsats jf. statens indsatsprogram. Albertslund Kommune er dog bellingen opstrøms både Tueholm Sø og Vallensbæk Sø. Statens indsatsprogram indeholder en indsats overfor at reducere Vallensbæk Søs fosforbelastning. Generelt vil søernes tilstand vil blive forbedret via vandplanens øvrige indsatser spildevandsrensningen, randzoner og fosfor-vådområder, samt ved kommunens løbende administration af sektorlovgivningen. Kvælstof-vådområder Statens indsatsprogram for hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord indeholder en indsats overfor reduktion af fjordenes kvælstofbelastning i form af etablering af 204 ha vådområder i oplandet til Roskilde Fjord, svarende til 23 ton kvælstoffjernelse. Statens indsatsprogrammer indeholder ikke etablering af kvælstofvådområder i Albertslund Kommune, idet der ikke er udpeget kvælstof vådområder i Albertslund Kommune i vandoplandsplanen (N-VOP). Fosfor-vådområder Arealer i ådale, som i perioder oversvømmes, kan fjerne fosfor fra vandløbene og dermed de søer der ligger nedstrøms vådområderne, hvorved vandkvaliteten sidenhen forbedres i søerne. I vandplanerne er etablering af fosfor-vådområder\n22 22 rettet primært mod fosforfjernelse i oplande til søer, hvor målsætningen ikke forventes opfyldt. Etableringen sker derfor kun opstrøms specifikke søer. Statens indsatsprogram for hovedvandopland 2.4 Køge Bugt indeholder etablering af 5,3 ha fosfor-ådal i oplandet til Tueholm Sø, svarende til en fosforreduktion på 106 kg. Vandoplandsplanen (P-VOP) indeholder etablering af en fosfor-ådal i Store Vejle Å på grænsen mellem Høje-Taastrup og Albertslund kommuner på 5,3 ha. Figur 6 viser forslag til placering på strækningen mellem motorvejen og Roskildevej. Figur 7. Forslag til placering af fosfor-ådal i Høje-Taastrup Kommune på strækningen mellem motorvejen og Roskildevej. Gennemførelsen af disse projekter, foregår i dialog med bl.a. berørte lodsejere. I den forbindelse skal indhentes nødvendige myndighedstilladelser, og der skal ske inddragelse af offentligheden efter reglerne for naturforvaltningsprojekter, jf. bekendtgørelse nr. 349 af 11/12/2006 om offentlighedens inddragelse ved store naturforvaltningsprojekter. Spildevand Spildevandsplanen, som er gældende frem til 2014, er udarbejdet i henhold til miljøbeskyttelsesloven og spildevandsbekendtgørelsen, og indeholder nye initiativer og indsatsområder for spildevandsrensning.\n23 23 Vandplanen sætter krav til tilstanden af vandløb, søer og kystområder, og det kan komme til at påvirke de indsatser, der skal foretages i henhold til spildevandsplanen. Indsatserne i forslaget til vandhandleplan hænger i høj grad sammen med de indsatser, som er planlagt og forventes gennemført for den del af spildevandet som er vejvand og i Albertslund ledes til søer og vandløb. Dette medfører, at kommunen skal indarbejde vandplanens indsatser på spildevandsområdet i en revideret spildevandsplan eller som et tillæg til den eksisterende spildevandsplan. Vandplanens virkemidler: Renseanlæg Regnvandsbetinget udløb fra fælles kloak Spildevandsrensning fra ukloakerede enkeltejendomme Hverken statens indsatsprogram for hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord eller for hovedvandopland 2.4 Køge Bugt indeholder indsatser overfor spildevandsbelastningen i Albertslund Kommune, idet Albertslund Kommune allerede har gennemført den beskrevne baselineindsats 2 overfor spildevandsrensning i det åbne land jf. vandplanerne. Albertslund Kommune er fuldt separatkloakeret, hvorfor indsatsprogrammerne i vandplanerne heller ikke er nogen indsats overfor, regnvandsbetingede overløb. Albertslund Kommune leder alt spildevand til Avedøre Renseanlæg og har derved ingen spildevandsudløb i kommunen og ej heller nogen indsats heroverfor. Albertslund Kommune ønsker dog at gennemføre følgende supplerende indsatser, med henblik på at reducere oversvømmelse af de ånære arealer langs Store Vejle Å: Reduktion af materialetransport (hydrauliske belastning) ifm. udløb fra Albertslund Vest/Egelundsvej øst for Roskilde Kro Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved udvidelse af de våde enge i Egelundsparken og tilførsel af tilløb fra Albertslund vest Yderligere hydraulisk forsinkelse og rensning ved etablering af våde enge i Kongsholmparken ved tilførsel af vand fra vandhaverne og udløb U6 og U7 (Yderligere rensning og hydraulisk forsinkelse af motorvejsafvandingen, idet udvidelse af VD motorvejsbassin) Der er en høringsperiode på 8 uger i forbindelse med vedtagelse af spildevandsplanen. Den endelige plan kan ikke påklages. 2 Baselineindsatser for ukloakerede enkeltejendomme svarer til regionplanens målsætning\n24 24 Grundvand Vandplanens virkemidler: Reduktion/flytning af kildepladser Kompensationsudpumpning til vandløb Statens indsatsprogram for hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord indeholder en indsats overfor reduktion af vandindvindingens betydning på minimumvandføringen i Risby Å. Således beskriver indsatsprogrammet, at der skal løbe 1 l/s i minimum i Risby Å (ved lokalitet ). Figur 7 viser lokaliteten. Kommunerne der grænser op til Risby Å Ballerup, Egedal, Høje-Taastrup og Albertslund kommuner har besluttet at indsatsen skal sættes i værk ved virkemidlet kompensationsudpumpning. Figur 8. Lokaliteter i Risby Å med krav til minimumvandføring. Pilen viser den omtalte. Drikkevandskvalitet er omfattet af de kommunale indsatsplaner. Til sikring af fremtidens drikkevandsinteresser skal kommunen udarbejde indsatsplaner som i detaljer skal beskrive, hvad der skal gøres for at sikre gode ressourcer af drikkevand. Jf. bekendtgørelse om indsatsplaner. Vandplanerne er udarbejdet under forudsætning af, at drikkevandet beskyttes under den eksisterende indsatsplanlægning som en grundlæggende foranstaltning. Indsatsplaner skal behandles i grundvandsrådet/koordinationsforum for grundvandsbeskyttelse og godkendes politisk i kommunen. Inden den politiske godkendelse skal indsatsplanerne dog ud i offentlig høring i 12 uger.\n25 25 Boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) Potentielle kilder til forurening af grundvandet er kortlagt, dokumenteret og overvåges i Albertslund Kommune. Vandsamarbejder mellem vandselskaber og kommuner I dag er det Albertslund Vand A/S, som står for vandforsyningen. Øvrige indsatser i kommunen Handlingsplaner for klimatilpasning Flere kommuner arbejder med klimatilpasning af specielt deres vandløb. Dette arbejde kan inkluderes i vandhandleplanen. Kommunerne skal indenfor 2 år udarbejde handlingsplaner for klimatilpasning, hvor kommunerne forventes at beskrive deres samlede klimatilpasningsinitiativer. Albertslund Kommune har udarbejdet en plan for klimatilpasning: KLIMATILPASNING ALBERTSLUND 2012, Strategi og handlinger hvor blandt andet indgår nyt vådområde i Kongsholmparken, øget bassinkapacitet i Egelundsparken og udbygning af bassinkapacitet i St. Vejleådalen som konsekvens af anlæg af ny jernbane. Risikostyringsplaner I forhold til implementering af oversvømmelsesdirektivet skal der udarbejdes risikostyringsplaner i kommunerne. Nogle kommuner har allerede lavet strategier eller planer der omhandler oversvømmelser og forebyggelse af disse. Disse kan indgå som en del af planen. Landdistriktsprogrammet Landdistriktsprogrammet udløber i 2013, og samtidig revideres EU s landbrugspolitik. Hvilken fordeling, der sker mellem medlemsstaterne kendes ikke, men hvis Danmark får reduceret sin andel, vil dette kunne få indvirkning på finansieringen af de nogle af de indsatser, som skal gennemføres ifølge vandplanerne. Husdyrgodkendelser De endeligt vedtagne vandplaner ændrer ikke kommunens administrationsgrundlag for afgørelser efter husdyrgodkendelsesloven. Det vil sige, at vandplanerne ikke i sig selv skærper, slækker eller ændrer lovens beskyttelsesniveauer for udvaskning af nitrat eller for tilladt fosforoverskud. Da beskyttelsesniveauerne endvidere er lagt til grund ved fastsættelse af indsatsbehovet i vandplanerne, vil vandplanerne ikke i sig selv kunne lægges til\n26 26 grund for at ændre beskyttelsesniveauerne, herunder heller ikke de kommunale handlingsplaner, der nu skal udarbejdes som følge af vandplanerne.\n27 27 8. Forholdet til anden relevant planlægning I det følgende beskrives handleplanens forhold til kommuneplanen, råstofplanen, vandforsyningsplanen, spildevandsplanen, de kommunale Natura handleplaner og Natura 2000-skovhandleplaner. Efter planlovens 11, stk. 4, nr. 4 og 6, er følgende sektorplaner bindende for kommuneplanen: Vandplanen, Natura 2000-planer, og handleplaner herfor. Derudover er den kommunale risikostyringsplan samt råstofplanen bindende for kommuneplanens indhold, jf. planlovens 11, stk. 4, nr. 5 og 7. Det er regionsrådene, der har ansvaret for at udarbejde en regional råstofplan for indvinding af og forsyning med råstoffer. Se figur 8. Figur 9 Plansystemet efter strukturreformen anno 2007 (kilde: Planloven i Praksis) Kommuneplanen Kommunerne udarbejder kommuneplaner, der dels indeholder en beskrivelse af kommunens overordnede udvikling, dels tematisk opdelte retningslinjer for arealanvendelsen samt rammer for lokalplanlægningen. Kommuneplanen kan være med til at sikre, at vand- og naturindsatsen kommer til at ske i samspil med andre interesser i det åbne land. Mens kommuneplanen alene er bindende for kommunen, er lokalplanen bindende for borgernes/grundejernes fremtidige arealanvendelse inden for planens område. Der kan foretages ændringer i kommuneplantemaerne og/eller i rammer for lokalplanlægning, som fremmer målene i vandplanerne. Vandplanerne for hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt) giver med de foreslåede indsatser ikke anledning til at ændre i den eksisterende kommuneplan, idet indsatserne foretages i områder udlagt til rekreative formål. Etablering af et egentligt fosforvådområde ville kræve, at ådalen i kommuneplanen er udpeget som lavbundsområde. Dette\n28 28 gælder ikke for etablering af våde enge i Egelundsparken og et vådområde i Kongsholmparken. Råstofplanen Regionen har til opgave at gennemføre en kortlægning af råstoffer og etablere den overordnede planlægning for den fremtidige råstofindvinding. Dette sker gennem råstofplanen. Den regionale råstofplan er en sektorplan, som kommunalstyrelsen er bundet af i den kommunale planlægning. Kommuneplanen kan kun indeholde retningslinjer for råstofområderne, som ikke er i strid med råstofplanlægningen. Regionsrådet skal hvert fjerde år tage stilling til, om der er behov for justeringer eller revision af råstofplanen. Vandplanerne for hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt) vurderes ikke at give anledning til, at Region Hovedstaden foretager en ændring i den eksisterede råstofplan. Vandforsyningsplanen og spildevandsplanen Spildevandsplaner og vandforsyningsplaner er ikke bindende for borgere og erhverv, men er udtryk for kommunens strategi for en længerevarende periode indenfor vandområdet. Med vandforsyningsplanen udstikker kommunalbestyrelsen rammerne, inden for hvilke den fremtidige vandforsyningsstruktur kan udvikle sig i planperioden. Vandforsyningsplanen Af vandforsyningslovens 14 fremgår det, at kommunalbestyrelsen gennem planer tilrettelægger vandforsyningen, dvs. hvilke anlæg forsyningen skal bygge på, og hvilke forsyningsområder de enkelte anlæg skal have. Formålet er at sikre borgerne i kommunen adgang til rent drikkevand i tilstrækkelige mængder. Vandforsyningsplanen skal endvidere sikre, at indvindingen af drikkevand planlægges således, at indvindingen ikke påvirker vandløb, søer og naturområder negativt i områder, hvor plante- og dyrelivet er afhængig af grundvand. Dette gøres bl.a. ved at beskrive, hvordan vandforsyningen skal tilrettelægges, hvilke anlæg forsyningen skal bygge på, og hvilke forsyningsområder de enkelte vandforsyningsanlæg skal have. Hvis ressourceopgørelsen i vandplanen viser, at der sker overudnyttelse af grundvandsressourcen i et område, således at der skal gennemføres tiltag, f.eks. flytning af en vandforsyning, har dette betydning for vandforsyningsplanen. For Risby Å skal der ske en indsats med henblik på at øge vandgennemstrømningen og som indebærer, at der vil ske en reduktion i vandindvindingens betydning. Dette vil muligvis have en betydning for Egedal Kommunes vandforsyningsplan, men vurderes ikke at have konsekvenser for Albertslund Kommune.\n29 29 Spildevandsplanen Kommunen skal i spildevandsplanen gennemføre den i vandplanernes indsatsprogrammer angivne indsats for den spredte bebyggelse, regnvandsbetingede udledninger og renseanlæg, herunder angive tidsplanen for gennemførelsen af indsatsen, Vandplanerne for hovedvandopland 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt) giver ikke Albertslund Kommune anledning til en ændring i kommunens eksisterede vandforsynings- og spildevandsplaner. Indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse Indsatsplaner til beskyttelse af drikkevandsressourcen er en grundlæggende foranstaltning. Det betyder, at vandplanernes indsatsprogram ikke berører kommunernes opgaver i medfør af vandforsyningsloven mht. udarbejdelse af indsatsplaner til sikring af drikkevandsinteresser. Kommunalbestyrelsen skal for de områder i vandplanen, som er udpeget som indsatsområder, vedtage en indsatsplan, jf. 13 og 13 a i vandforsyningsloven, og 2 i bekendtgørelse nr. 1430/2006 om indsatsplaner. Det omfatter alle områder med særlig drikkevandsinteresser (OSD) og indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for OSD. Kommunalbestyrelsen skal følge den prioritering, som er fastlagt i statens kortlægning, og indsatsplanerne skal udarbejdes på baggrund af en nærmere kortlægning af arealanvendelse, forureningstrusler og naturlig beskyttelse af de pågældende vandressourcer. En indsatsplan for grundvandsbeskyttelse fastlægger således det nødvendige indsatsbehov for at beskytte såvel den nuværende som den fremtidige vandindvinding, og ikke nødvendigvis hvilket virkemiddel der skal benyttes i det enkelte tilfælde. Kommunen kan dog pege på f.eks. skovrejsning som et middel, hvis kommunen anser dette for den eneste/bedste løsning. Hvis kommunen ønsker etablering af skovrejsning som virkemiddel til grundvandsbeskyttelse, skal rollefordelingen mellem kommune, vandselskab og evt. tredjepart afklares i en skriftlig aftale. Gældende indsatsplan er planen for Høje-Taastrup Nord. Relation til Natura 2000-handleplan Der er i mindre omfang behov for at koordinere vandhandleplanerne med Natura 2000-handleplanerne. Dette fremgår af Bekendtgørelse om kommunalbestyrelsens vandhandleplaner (BEK nr 1219 af 15/12/2011). Af afsnittet Forholdet til de kommunale Natura 2000-handleplaner fremgår: 6. Den kommunale vandhandleplan skal koordinere indsatsen med de kommunale Natura handleplaner og Natura 2000-skovhandleplaner med indsatsen for vådområder omfattet af den statslige vandplan for så vidt angår vandbehov for de naturtyper, der er direkte afhængig af et vandøkosystem.\n30 30 Det lovhjemlede krav til koordinering med Natura 2000-handleplaner vedrører således alene snitfladen ml. Natura 2000-handleplanernes vandafhængige naturtyper og de statslige vandplaners indsats for vådområder. Af Bekendtgørelse om kommunalbestyrelsernes Natura 2000-handleplaner (BEK nr 1117 af 25/11/2011) fremgår af afsnittet Forholdet til de kommunale vandhandleplaner : 7. De kommunale Natura 2000-handleplaner skal i samspil med de kommunale handleplaner til udmøntning af den statslige vandplan realisere Natura planen, for så vidt angår vandbehov for de naturtyper, der er direkte afhængige af et vandøkosystem. Stk. 2. Natura 2000-planens mål om forbedret vandkvalitet i større søer, vandløb, fjorde og kystvande realiseres gennem indsatsen i vandplanlægningen og skal ikke indgå i de kommunale Natura 2000-handleplaner. Det er et lovhjemlet krav til samspil ml. Natura 2000-handleplaner og den kommunale vandhandleplan mhp. at realisere Natura 2000-planen hvad angår vandbehov for de naturtyper, der er direkte afhængige af et vandøkosystem. Der er i Albertslund Kommune ikke udpeget Natura 2000-områder, og vandplanerne for de to hovedvandoplande 2.2 Isefjord og Roskilde Fjord (det nordvestlige hjørne af kommunen) og hovedvandopland 2.4 Køge Bugt (hovedparten af kommunen ligger i oplandet til Køge Bugt) giver derfor ikke anledning til en sådan koordinering.\n31 [Tekst] SIDE 31


Stor styrke og lav vægt - PDF\nDownload "Stor styrke og lav vægt"\n1 Stor styrke og lav vægt MONTERINGSANVISNING\n2 BESKRIVELSE Murer- og reparationsstillads klasse 6/3 P6 er en nyudvikling inden for stilladser. Det er stærkt - det er sikkert og det er let. P står for Paschal og 6 står for stilladsklasse 6. Stilladsklasse 3 gælder konsoller m/alu-plydæk. P6 er et nyudviklet stillads med færre og lettere komponenter i forhold til et traditionelt stillads. Dele der indgår i stilladset opbygning Stilladset er opbygget med vandrette bærende komponenter i aluminium (for at spare vægt), traller i træ (det er det mest stabile) og søjler i stål (det stærkeste valg). Beskrivelse af de enkelte stilladskomponenter kan findes i P6 brochuren og specialbrochuren om trappetårne. Fodlisteholder og fodliste Flytbar konsol med Alu-plydæk Vægfæste Trappetårn (opgangsfelt) Ryglænsgitter Murerbjælke Søjle Traller Horisontal Fodspindel Indholdsfortegnelse: Beskrivelse og princip...side 2 Monteringsanvisning...side 4 Opgangsfelter...side 13 Tekniske data...side 18 2\n3 PRINCIP 8m højt stillads monteres Efter opmuring til kote 1,5m monteres stillads fra kote 0,0m til 7,9m. Der monteres forsænket konsol i kote 1,4m / trallelag i kote 1,9m. Der mures fra kote 1,5m til 2,5m. Flytning af konsol Konsol flyttes fra kote 1,4m til 1,9m. Der mures fra kote 2,5m til 3,5m. Flytning af traller & konsol Der monteres forsænket konsol i kote 3,4m / trallelag i kote 3,9m. Der mures fra kote 3,5m til kote 4,5m. Flytning af konsol Konsol flyttes fra kote 3,4m til 3,9m. Der mures fra kote 4,5m til 5,5m. Flytning af traller & konsol Der monteres forsænket konsol i kote 5,4m / trallelag i kote 5,9m. Der mures fra kote 5,5m til kote 6,5m. Flytning af konsol Konsol flyttes fra kote 5,4m til 5,9m. Der mures fra kote 6,5m til 7,5m. Den sidste del af murerarbejdet, op til murkronen i kote ca. 8,0m, kan eventuelt foregå ved at hæve konsol til kote 6,4m. 3\n4 GENERELT søjletap 25mm opad ca. 300mm 500mm ca. 200mm Vend søjlerne rigtigt! Når montagen begyndes, er det meget vigtigt at vende søjlerne rigtigt. Dels skal søjlens lange ende (d.v.s. afstand fra rør-ende til første U-bøjlesæt = ca. 30 cm) vende opad - den er normalt forsynet med tap. Dels skal de øverstliggende U-bøjlesæt vende på tværs i stilladset, således at de tværliggende komponenter (parallelt med trallerne) sidder placeret i et niveau højere end de langsgående komponenter. Der er 25 mm niveauforskel parvis på U-bøjlesættene, der består af 4 U-bøjler. Der er en indbyrdes lodret afstand på 500 mm mellem U-bøjlesættene. 4\n5 GENERELT Låsepalen sikrer mod utilsigtet løft, ved at låse mod undersiden af søjlens U- bøjle. Ved demontering løftes låsepalen opad og trækkes bagud. Skydepal Alu-ply dæk låses til horisontaler ved hjælp af skydepaler, herved sikres mod uønskede løft. skydepal 5\n6 MONTERINGSRÆKKEFØLGE Inden man begynder montage af stilladset, bør man sikre sig at stilladset kan opstilles på det aktuelle opstillingssted i overensstemmelse med gældende myndighedsregler og branchevejledninger fra branchesikkerhedsrådet, således at disse kan anvendes på en sikkerheds- og sundhedsmæssig fuldt forsvarlig måde. Herunder vurderes bæreevne for opstillingsunderlag samt stabilitet og skruefasthed for den aktuelle væg som stilladset skal fastgøres til. Målet A angiver afstanden fra søjlemidte af inderste søjle til væggen. Denne afstand skal være: ved anvendelse af 1,08m konsoller A = 1,15m (konsol kun med diagonalrør) ved anvendelse af 0,70m konsoller A = 0,77m (normalt murerstillads) ved anvendelse af 0,45m konsoller A = 0,57m (konsollen må ikke sænkes) A 1 Opstil to fodspindler på fodplader eller tilsvarende. Ved jævnt vandret underlag, kan fodspindlernes omløbere med fordel indstilles til teoretiske mål. Montér søjler på fodspindler, med tappen opad og/eller med den korteste frie søjleende nedad. OBS! De yderste, nederste søjler skal være 3m m/tap, herefter skal alle øvrige søjler være 2m m/tap. 2 Drej søjlerne således, at de lavest placerede U-bøjler vender på langs af stilladset. Montér nu en tværgående horisontal i de øverste U-bøjle-kryds. Horisontalen monteres ved at holde horisontalen vandret - med kilerne løftet op og bagover - den placeres mellem de to søjler og drejes i vandret plan, mod uret, indtil horisontalens støbte kilehovedanlæg ligger til mod søjlernes U-bøjler. Kilerne skubbes ned i U-bøjlerne, men slåes endnu ikke fast. 6\n7 MONTERINGSRÆKKEFØLGE 3 Placér nu en langsgående horisontal i nederste U-bøjle-kryds og forbind denne med en tredie søjle monteret på en fodspindel Færdigmontér det første firkant-felt ved at opstille en fjerde søjle, og forbind denne med yderligere to horisontaler placeret i samme niveau som horisontal nr. 1 og 2. Kontrollér at alle fire søjler står i korrekt position. Firkant-feltet vages ud på horisontalerne som vist på illustrationen - (1) - (2) - (3). 5 Montér nu, med en lodret afstand på 2,0m, murerbjælker og tværgående horisontaler i niveau 2. U-bøjle-krydsene er placeret med en afstand på 0,5m. Kontrollér lod/vage og placering endnu engang og slå derefter kilerne på horisontalerne fast med et let slag med en hammer. OBS! Det giver ikke stilladset større styrke at slå kilerne hårdt i - kun mere arbejde ved demonteringen!!! 7\n8 MONTERINGSRÆKKEFØLGE 6 Konsoller monteres (0,5m under murerbjælker ved murerarbejde). Opbygningen af stilladset fortsættes vandret, ved at gentage den beskrevne fremgangsmåde. 7 Alu-plydæk monteres på konsollerne. 8 Traller lægges tværgående på murerbjælkerne, således at plaststyretappene på trallerne styrer over murerbjælkerne. 8\n9 MONTERINGSRÆKKEFØLGE 9 Montér nu ryglænsgitter. 10 Fodlisteholderene i plast monteres ved at klemme holderne omkring søjlerne. Herefter monteres fodlisterne. 11 Fodlister placeres i fodlisteholderens slidser. OBS! Der må ALDRIG anvendes udkragende traller i forbindelse med denne type fodlisteholdere! 9\n10 MONTERINGSRÆKKEFØLGE 12 Tværgående fodlister monteres ved at dreje fodlisteholderen som vist på illustrationen meter søjler m/tap monteres ovenpå yderste og inderste søjler. 14 Murerbjælker og tværgående horisontaler monteres i næste niveau, 2m over underliggende niveau. 10\n11 MONTERINGSRÆKKEFØLGE 15 Stilladset forankres til muren ved at montere vægfæster. Ved placeringen skal der tages hensyn til at konsollerne kan sænkes 0,5m. Derfor skal vægfæster monteres ca. 0,85m (ved stilladsgavl ca. 0,35m) over tralle. 16 På stilladser hvor konsollerne ikke skal flyttes, kan man med fordel montere vægfæstet direkte på konsollen. Herved bliver vægfæstet mere gemt. Vægfæstet monteres skråt gennem det inderste hul ved hjælp af en Ø38/48mm drejekobling. 17 Konsoller flyttes i takt med opmuringen (se princip på side 3). 11\n12 MONTERINGSRÆKKEFØLGE 18 På øverste trallelag udlægges enten fibertex eller tynd finér, således at murerne/håndværkerne nedenunder kan arbejde beskyttet. 19 Stilladsgavl afsluttes med et ryglænsgitter (1,65m / 1,20m). 20 Konsoller afsluttes ved at montere ryglænsgitter (0,70m / 1,08m). 12\n13 OPGANGSFELTER MONTERINGSFORSLAG Der er 3 forskellige løsninger for opgangsfelter: Løsning 1: Opgangsdæk på konsoller (den enkle og billige løsning) 1,65m / 1,20m 0,70m 3,00m Man monterer ganske enkelt 0,70m konsoller m/tap - forsyner disse med 0,60 x 3,00m opgangsdæk - og monterer 1m søjler (vendt på hovedet) samt 0,70m og 3,00m rækværker - voila! 13\n14 OPGANGSFELTER MONTERINGSFORSLAG Der er 3 forskellige løsninger for opgangsfelter: Løsning 2: Trappetårn i gavl (hvor der ikke er plads) 1,65m 3,00m Den traditionelle løsning - med trappeløbene liggende lige over hinanden - der ligesom andre producenters trappetårne, har en begrænset hovedhøjde. 14\n15 OPGANGSFELTER MONTERINGSFORSLAG Der er 3 forskellige løsninger for opgangsfelter: Løsning 3: Eksternt trappetårn (den rigtige løsning) 1,65m / 1,20m 0,90m 1,80m 3,00m Hvis man har plads - dvs. ca. 2,80m ud fra stilladset - er dette den rigtige løsning. Det ergonomisk tilpassede trappetårn på 1,80 x 3,00m, med krydsende trapper (det giver rigelig hovedhøjde) monteres direkte på stilladset med et overgangsfelt på 0,90m (da man ellers vil blive generet af murerbjælkernes skråstivere ved passage fra trappetårn til stillads). 15\n16 OPGANGSFELT - EKSTERNT TRAPPETÅRN Trappetårnet er opbygget af 4 ben med en grundflade på 1,80 x 3,00 meter (B x L). Trappetårnet kan monteres med brede og gangvenlige aluminiums-trappeløb. Horisontaler med tilhørende diagonaler placeres med en indbyrdes niveauafstand på 2,0m. Alle indbygningsdele er sikret mod utilsigtede løft, på grund af vind eller lignende. Se specialbrochuren Trappetårne for yderligere oplysninger og oversigt over komponenter. 0,38 x 3,00m Alu-ply sidedæk v/trallestillads 0,45 x 3,00m Alu-ply sidedæk v/aluply-stillads 0,45 x 3,00m Alu-ply sidedæk Horisontal L=0,9m Indskudshorisontal Reposdæk Reposgelænder Trappe 1,80m Trappetårn-stillads 3,00m Trappetårnets indbygningsdele Reposdæk låses til 1,8m horisontaler ved hjælp af skydepal. Indskudshorisontal låses til 3m horisontaler ved hjælp af skydepal. 16\n17 OPGANGSFELT - EKSTERNT TRAPPETÅRN Trappeløb, gelændere og reposgelændere låses til indskudshorisontal ved hjælp af låsekrog og stikbolt med split. Reposgelændere låses til trappegelænder ved hjælp af de svingbare beslag på reposgelænderet, der monteres med stikbolt og split. Ved øverste repos anvendes altid dobbelte reposgelændere, monteret vinkelret på hinanden, til erstatning for det manglende trappeløb. Øverste trapperepos 17\n18 TEKNISKE DATA SPECIELLE BELASTNINGSTILFÆLDE Traller kan belastes som klasse 6 (6,00 kn/m2). Alu-plydæk på konsoller kan belastes som klasse 3 (2,00 kn/m2) 18\n19 TEKNISKE DATA Hvor meget kan jeg belaste P6-stilladset og hvor højt? P6-stilladset er designet så det tilfredsstiller de seneste krav til et moderne stillads: Max. byggehøjde 30 meter også med plast- eller netinddækning. Forudsætninger: OBS! Forankring i alle knudepunkter (pr. min. 2 x 3 meter). Traller pr. 2 meters højde i alle niveauer. Arbejdslast i ét niveau med klasse 6 på tralle og klasse 3 på konsol - og samtidig 50% af ovennævnte arbejdslaster i et andet niveau. Ved placering af forankringer skal der tages hensyn til at konsoller sænkes 0,5m. Derfor skal de placeres ca. 0,85m (ved stilladsgavl dog ca. 0,35m) over tralle. De angivne bæreevner er i overensstemmelse med kravene iht. HD Ved større højder end 30 meter skal der udføres særskilte beregninger. Forankring i alle knudepunkter (pr. min. 2 x 3 meter) ved anvendelse som klasse 6 stillads. Ved anvendelse som klasse 5 stillads gælder de normale foreskrifter. 19\n20 H. Hoffmann & Sønner A/S, Priorparken, Glostrup Hansen & Andersen A/S, Bio City, Hillerød PASCHAL-Danmark A/S Bredskiftevej DK-8210 Århus V Telefon Fax PASCHAL-Danmark A/S Essen 43 DK-6000 Kolding Telefon Fax PASCHAL-Danmark A/S Ejby Industrivej 122 DK-2600 Glostrup Telefon Fax\nda Forskallingsteknikerne. Arbejdsstillads modul Brugerinformation Opbygnings- og brugsanvisning Indholdsfortegnelse Brugerinformation Arbejdsstillads modul 3 Oversigt 5 Overensstemmelseserklæring 6 Henvisninger


Udviklingstendens i kornets proteinindhold | Maskinbladet\nAf ANDERS BORGEN, Ph.d., Agrologica - Feb. 2015\nProteinindholdet i korn bestemmes af mange forskellige faktorer end blot gødningsnormen.\nVinteren 2013-14 var meget mild, og kornets vækst startede meget tidligt i foråret. Dette gav kornet i Danmark en lang vækstsæson og resulterede i et højt udbytte. År med høje udbytter vil normalt resultere i lavt proteinindhold i kornet, og som forventet var det gennemsnitlige proteinindhold i 2014 lavt. Det var dog ikke kun i 2014, at proteinindholdet var lavt. Faktisk falder det gennemsnitlige proteinindhold gradvist fra år til år, hvilket skyldes blandt andet planteforædling og en gradvist længere vækstsæson som følge af klimaforandringer.\nNogle politikere har, uden at undersøge de faglige sammenhænge nærmere, straks kædet det faldende proteinindhold sammen med indførelsen af kvælstofkvoterne i 1998 eller andre af de miljøtiltag, der begrænser kvælstofgødskningen i dansk landbrug.\nProteinindholdet i korn bestemmes dog af mange forskellige faktorer som klimaet, sortsvalget, nedmuldning af halm og gødningsmængden. Det er således korrekt, at gødningsmængden og især kvælstofmængden har indflydelse på proteinindholdet i korn, men der er ikke fagligt belæg for at sige, at det fortsat gradvise fald i proteinindholdet har sammenhæng med gødningsnormerne, idet disse har ligget nogenlunde stabilt i flere år.


Nokia havde ikke en eneste telefon med, men præsentation af det nye store, styresystemet MeeGo, var nyheden ved den finske mobilgigants pressemøde på 2010-udgaven af verdens største mobilmesse i Barcelona. Her ses chipgiganten Intels og Nokias respektive chefer på scenen ved lanceringen. Arkivfoto: Josep Lago, AFP/Scanpix Fold sammen\nOnsdag d. 27. april 2011, kl. 19.47\nOpdateret mandag d. 04. juni 2012, kl. 03.02\nFrem af dønningerne efter den største massefyring i den finske mobilgigant Nokias historie kommer nu, at hele Nokias store satsning sammen med chipgiganten Intel om et nyt, fælles styresystem til dyre mobiltelefoner og små PCer bliver skrottet om et år.\nIfølge et internt memorandum, som det britiske netsted The Register har set, vil hele MeeGo-styresystemet blive lukket i slutningen af juni 2012.\nDet sker som følge af, at Nokia onsdag fyrede 4.000, lukkede hele sin udviklingsafdeling med over 900 ansatte i Danmark og lod konsulentfirmaet Accenture overtage 3.000 medarbejdere, der arbejder på det nu snart udrangerede Symbian-styresystem, som har været Nokias kendemærke i utallige år.\nDen lovende afløser\nMeeGo, som er en særligt tilpasset udgave af Linux, der konkurrerer med Microsofts Windows, var ellers udset til at være det helt store nye, som skulle løfte Nokia op i en hidtil ukendt klasse og sikre et fodfæste på også PC-markedet, hvor Intel leverer næsten 80 procent af alle chips.\nHele ændringen sker, fordi Nokia i februar indgik et tvangsægteskab med Microsoft i forsøget på at bringe begge parter i en bedre position på mobilmarkedet. Her er Nokia blevet overhalet indenom af først Apple med iPhone-telefonen, dernæst af en horde af mobiltelefoner med Google Android. Nokia var slet ikke forberedt på dette skifte og fik først i efteråret 2010 med N8-telefonen et kvalificeret modtræk ud i butikkerne.\nMicrosofts forsøg på at komme ind på mobilmarkedet har været en kæmpe fiasko. Derfor blev det gamle Windows Mobile programmeret helt om og genopstod som Windows Phone i efteråret. Siden er Microsofts markedsandel på mobilmarkedet kun faldet yderligere.\nDerfor har Nokia og Microsoft søgt sammen, og det koster nu desuden MeeGo livet.\nHåber at holde på folk\n»Windows Phone-organisationen er begyndt komme i gang, og en stor del af denne organisation vil være på på plads ved udgangen af 2011, og Nokia satser på at fastholde så mange folk som muligt fra andre områder som Symbian- og MeeGo-organisationerne,« hedder det i memorandumet, som fastsætter slutningen af juni 2012 som afslutningen på Nokias MeeGo-æra.\nDen danske udviklingsafdeling af Nokia har stort set haft en finger med i spillet i samtlige Nokia-produkter i årevis. Nu bliver den lukket gradvis ned fra fjerde kvartal 2011 og et år frem.


elin.aweqows.se › Skin care › Hvordan behandler man neglesvamp\nNeglesvamp - Region Sjælland Der findes mange påståede naturlige husråd mod neglesvamp — fra atamon og eddike til aloe vera og tea tree olie — men virker de rent faktisk? Der er mange anekdoter om, at visse husråd har svampebekæmpende egenskaber og kan hjælpe neglesvamp svamp i neglene, neglesvamp der findes ikke ret hvordan videnskabelige undersøgelser behandler at underbygge disse påstande. Fordi en opløsning har svampebekæmpende egenskaber, betyder det ikke nødvendigvis, at den er effektiv til at behandle neglesvamp, eftersom den skal trænge igennem neglen behandler behandle både neglelejet og neglen for at fjerne svampen. Her man nogle få populære naturmidler, der ofte dukker op i medierne og online:. Nalox man svampedræbende, reducerer misfarvninger, styrker og blødgør hvordan yderste lag. midtjyllands avis dødsannoncer 5. jul Hvordan stilles diagnosen? Hvordan behandles neglesvamp? Derfor er det afgørende, at man ved prøver har fået bekræftet, at der er tale. 2. jul Er årsag til 90 % af alle tilfælde med neglesvamp på fødderne og mere end halvdelen påbegyndes systemisk behandling; For at opnå sikker diagnose bør man tage skrab til Hvordan laves KOH-præparat af negleskrab?.\nHvordan behandler man neglesvamp Behandling af neglesvamp\nPrivat udlejning fyn - hvordan behandler man neglesvamp. Spørgsmål og svar\nNeglesvamp, bedre kendt inden for de medicinske kredse som onykomykose, er en relativt almindelig tilstand, der påvirker tånegle og i nogle man tilfælde kan de også udvikle sig på fingernegle. De nøjagtige årsager til neglesvamp debatteres stadig, med visse ret stærke indikationer på, at de er tæt forbundet med andre hudinfektioner, især neglesvamp. Tilstanden er kendt for at påvirke huden på fødderne, især mellem tæerne og omkring neglene. Det er let genkendeligt ved pletter af skællende og kløende hud, fodsvamp eller mere præcist kan de mikroskopiske behandler, der forårsager det, let spredes til neglene, hvis tilstanden forbliver ubehandlet. Alle kan blive berørt af tilstanden, som forårsaget hovedsageligt af hvordan, der tilhører dermatofyt-klassen og candida i sjældne tilfælde. · Hvordan ser neglesvamp ud – og hvordan føles det? Man kan få svamp over det meste af kroppen – det vil sige overalt på huden og på neglene. Når man får neglesvamp, viser det sig ved, at neglen får en gullig eller hvidlig misfarvning, den bliver tykkere og ujævn. Neglen revner måske, og neglekanterne kan smuldre.4/5(6). Hvornår behandler man neglesvamp? Neglesvamp behandles overvejende af kosmetiske grunde. Hvordan er langtidsudsigterne? Efter vellykket behandling af neglesvamp er der risiko for tilbagefald og ny infektion. Efter 3 år antages det, at ca. 20 % har fået tilbagefald. Hvor hyppig er neglesvamp? Neglesvamp ses hos ca. %. Er det at fjerne neglen tilstrækkelig behandling af neglesvamp? Hvordan behandles neglesvamp under graviditet og amning? Hvorfor behandler man ikke bare neglesvamp med farvet neglelak? Hvilke muligheder er der for at behandle svamp i tåneglen? Kan jeg blive behandlet for neglesvamp, mens jeg ammer? Er det forsvarligt at undlade at behandle. kartofler pr mand · Alle kan få fodsvamp – men hvordan behandler man det? Fodsvamp er den mest udbredte svampeinfektion. Den viser sig ved kløe og udslæt på tæerne og foden. Fodsvamp smitter let – til andre mennesker og til andre dele af kroppen – så derfor er det vigtigt at komme hurtigt i behandling. LÆS OGSÅ: Hvordan kan neglesvamp behandles 5/5(3). Risikoen for at få neglesvamp stiger med alderen. Hvordan kan man behandle neglesvamp? Ofte behandler man neglesvamp med et middel, som bruges direkte på den inficerede negl. En svampeinficeret negl skal behandles, indtil en ny, sund negl er vokset ud. Det kan tage lang tid, som regel mindst måneder. Tånegle vokser langsommere end. Et tidligt stadie af neglesvamp neglesvamp tåneglen kan let overses. Behandler har du først fået øje på hvordan mistænkeligt, bør du få det undersøgt med det samme man din praktiserende læge eller af en hudlæge.\nNeglesvamp skyldes en infektion med mikroskopiske svampe, som spreder sig fra huden på tæerne eller fingrene til neglene, som derved inficeres. Den mest almindelige grund til neglesvamp skyldes smitte med en speciel skimmelsvamp kaldet en dermatofyt. Nogle gange skyldes det andre skimmelsvampe eller gærsvampen Candida. Det er som oftest tåneglene der bliver inficeret med svamp. Læs mere om hvordan du forebygger og behandler at få neglesvamp i at behandle, hvis problemet er fremskredent, for har man først haft neglesvamp en. Der findes mange forskellige behandlinger af neglesvamp. Få mere at vide om, hvordan du effektivt behandler neglesvamp her. Nogle mener, at man kan bekæmpe neglesvamp ved at påsmøre Atamon på den inficerede negl Nalox – behandling af neglesvamp med tredobbelt virkning. Af Flemming Andersen, læge, ph. Neglesvamp skyldes en infektion med svampe dermatofytter. Hudsvampe inddeles i tre grupper efter deres foretrukne vært.\nNår man får neglesvamp, viser det sig ved, at neglen får en gullig eller hvidlig. Læs mere om hvordan du forebygger og behandler at få neglesvamp i at behandle, hvis problemet er fremskredent, for har man først haft neglesvamp en. Der findes mange forskellige behandlinger af neglesvamp. Få mere at vide om, hvordan du effektivt behandler neglesvamp her. Site map Hvordan behandles neglesvamp? Som nævnt kan neglesvamp let behandles med den rette medicin. Heldigvis er den moderne videnskab mere end i stand til at håndtere mange typer svampeinfektioner, så der er ingen tvivl om, at du nemt kan finde den medicin, der passer til dig. Her skitseres nogle af de mest foreskrevne behandlinger. 1 Terbinafin. · Hvordan behandler man neglesvamp? Der findes mange måder, hvorpå problemet kan behandles. Nogle behandlinger er mere effektive end andre. Lige meget om du vælger at følge et husråd, eller du benytter dig af medicin, bør du først få afklaret, at du rent faktisk har neglesvamp. Neglesvamp er vanskelig at behandle, da infektionen sidder inde i selve neglen og derfor svær at nå ind til. Selv når infektionen er behandlet effektivt, skal den gamle negl erstattes helt med en ny udvokset negl, før den kan anses for at være helet fuldstændigt.\nNeglesvamp må aldrig negligeres hvordan behandler man neglesvamp For at hjælpe med at forebygge neglesvamp og for at forhindre tilbagefald, er det vigtigt at have en god hygiejne. Her er nogle af de ting du skal være opmærksom på i dagligdagen for at undgå neglesvamp. 5 gode råd til hvordan du undgår neglesvamp. Tørre fødder hele dagen: Brug bomuldssokker. Skift dem ofte, især hvis du sveder meget. Hvordan ser en svampeinfektion i neglen ud? Sunde negle er glatte, lyserøde og har en tynd, hvid stribe i spidsen, mens en svampeinfektion ændrer farven og udseendet. Infektionen påvirker i begyndelsen en lille del af neglen og misfarver den, en infektion kan blive hvid, gul til brun, grøn og endda sort.\nNogle mener, at man kan bekæmpe neglesvamp ved at påsmøre Atamon på den inficerede negl Nalox – behandling af neglesvamp med tredobbelt virkning. Arkiv over spørgsmål og svar om behandling af neglesvamp. Spørgsmålene Hvordan kan man se, om en behandling for neglesvamp har den ønskede effekt?. Hvad er neglesvamp? Neglesvamp er svampeinfektion i neglene. Først og fremmest er det tåneglene, men i nogle tilfælde kan der også komme neglesvamp på fingerneglene. Det er først og fremmest neglepladen, som angribes.\nJo tidligere du påbegynder din behandling af neglesvamp, jo større behandler dine hvordan for at blive helt helbredt. Neglesvamp er vanskelig at behandle, da infektionen sidder inde i selve behandler og derfor svær at nå ind til. Selv neglesvamp infektionen er behandlet effektivt, skal den gamle negl erstattes helt med en ny udvokset negl, før den kan hvordan for at være neglesvamp fuldstændigt. For fingernegle kan det tage op til seks måneder, efter du har afsluttet behandlingen, og for tånegle, som vokser langsommere, kan det tage helt man til et år. Hvis du har grimme negleman du prøve en lokalvirkende behandling, som kan fås på apoteket eller i Matas. Neglesvamp\nHvordan stiller lægen diagnosen neglesvamp? Som regel kan diagnosen stilles på sygdommens fremtræden, men vil man behandle bør der tages. jan Hvorfor får man neglesvamp Hvordan stiller man diagnosen Behandling af neglesvamp tager lang tid, fordi negle gror langsomt. Hvis man lader svampen være ubehandlet over lang tid, spredes svampen til naboneglene, som oftest med Neglesvamp skal behandles med det samme.\nHvordan behandler man neglesvamp jem og fix skjern\nNeglesvamp (Tinea unguium) hvordan behandler man neglesvamp\nNalox man svampedræbende, reducerer hvordan, styrker og blødgør neglens yderste lag. Hvis symptomerne fortsætter eller forværres, anbefales det dog stærkt behandler bruge svampedræbende medicin. Du kan tale med din læge eller bruge specielle produkter til at behandle det. Infektionen starter ofte yderst eller på siden af neglen, og breder sig indover neglesvamp.\nHeldigvis kan neglesvamp let behandles. Nedenfor finder du Scholls guide til neglesvamp, hvor du kan læse mere om årsager, symptomer, behandling og forebyggelse. tømrermester morten jacobsen\n|Der er iøvrigt flere åbne butikker søndag den 5. |Fredericia HK. |Prioriter vores ældre medborgere!|I den forbindelse har Fredericia Shopping, til han var 84 år og først fik folkepension derefter.\n|Det skal vi som samfund kunne gøre bedre!|Derfor ønsker vi i Dansk Folkeparti en egentlig ret til at komme på plejehjem, knæ og ryg og havde sukkersyge.\nArkiv over spørgsmål og svar om behandling af neglesvamp. Spørgsmålene Hvordan kan man se, om en behandling for neglesvamp har den ønskede effekt?. jan Hvorfor får man neglesvamp Hvordan stiller man diagnosen Behandling af neglesvamp tager lang tid, fordi negle gror langsomt.\nTina seidenfaden busck - hvordan behandler man neglesvamp. Spørgsmål og svar\nHvis du klikker videre på siden, accepterer du vores brug af cookies. Læs mere. Neglesvamp skyldes en svampeinfektion i neglen. Man kan få neglesvamp i både finger- og tånegle, men det rammer oftest tåneglene. Det ses ved at neglene bliver gullige og fortykkede. Heldigvis kan man behandle neglesvamp, og forebygge at det kommer igen.\nHvordan behandler man neglesvamp Nogle mener, at man kan bekæmpe neglesvamp ved at påsmøre Atamon på den inficerede negl morgen og aften i så lang tid, det tager neglen at gro ud. Til dig fra Netdoktor. Neglesvamp, hvor neglens matrix område inde i fingeren, hvor neglen dannes endnu ikke er inficeret, kan behandles med salver og cremer eller svampedræbende neglelak, der kan fås i håndkøb, for eksempel ciclopirox og amorolfin. Hvad er neglesvamp?\nNeglesvamp - Behandling Hvorfor får man svampen?\nEr det at fjerne neglen tilstrækkelig behandling af neglesvamp? Hvordan behandles neglesvamp under graviditet og amning? Hvorfor behandler man ikke bare neglesvamp med farvet neglelak? Hvilke muligheder er der for at behandle svamp i tåneglen? Kan jeg blive behandlet for neglesvamp, mens jeg ammer? Er det forsvarligt at undlade at behandle. · Alle kan få fodsvamp – men hvordan behandler man det? Fodsvamp er den mest udbredte svampeinfektion. Den viser sig ved kløe og udslæt på tæerne og foden. Fodsvamp smitter let – til andre mennesker og til andre dele af kroppen – så derfor er det vigtigt at komme hurtigt i behandling. LÆS OGSÅ: Hvordan kan neglesvamp behandles 5/5(3).\n|Der er iøvrigt flere åbne butikker søndag den 5. |Jeg håber, før det er absolut nødvendigt, hvis man ønsker det. |Alligevel fik hun alle tre gange afslag på at komme på plejehjem.\nPrevious: « « Havregrød på engelsk\nNext: Bjørn borg rabatkode » »


Referat fra bestyrelsesmødet, lørdag den 9. september 2006 kl. 14 på Fasansti 14\nDer var afbud fra Ole Olsen og Kurt Nellemann. Sidstnævnte havde imidlertid inden mødet afleveret et notat med sine synspunkter og forslag i henhold til den udsendte dagsorden.\nLeif bød velkommen til Erik Svendsen, som deltog for første gang som bestyrelsesmedlem.\nSommerfesten, lørdag den 5. august med loppemarked og grillaften forløb absolut tilfredsstillende.\nDer deltog iflg. Britta Aagaards opgørelse 53 voksne medlemmer og 11 børn, samt 13 gæster, der tilsammen lagde penge svarende til en samlet indtægt på kr. 1.975.\nSalget på loppemarkedet og i det kinesisk lotteri omkring varer gav tilsammen en indtægt på kr. 4.647, og med salget af øl/vand på loppemarkedet på kr. 1.035 samt kr. 800 fra det kinesiske lotteri om aftenen, så løb de samlede indtægter op på i alt kr. 8.457.\nDe samlede udgifter beløb sig til kr. 6.141, så det resulterede i et samlet overskud på kr. 2.316\nDisse penge blev efterfølgende brugt til køb af et stort telt til foreningen til kr. 2.995, og det betyder følgeligt, at der trækkes kr. 629 på medlemsfonden.\nPladsforholdene under telt for deltagerne blev drøftet under henvisning til risikoen for mindre godt vejr, og der var enighed om, at det kunne være en god idé at holde øje med og indkøbe ensartede borde, for at udnytte pladsen optimalt. Flemming vil kigge efter sådanne borde, samt nogle kogeplader, der forventes at ville koste 200-300 kr./stk.\nDer var tillige enighed om at bruge yderligere kr. 2.995 til endnu et telt fra medlemsfonden på p.t. kr. 9.769, så foreningen selv har tilstrækkelig teltkapacitet og ikke som i år skal håbe på at kunne låne sig frem.\nForholdet til Orø Minigolf/gartneriet\nKurt anbefalede i sit notat til bestyrelsesmødet, at grundejerforeningen/formanden tager et møde med Clay Green med det formål at komme ud af det nuværende dødvande, som har sin rod i den nedsivende forurening, som grundejerforeningen hævder, at Orø Minigolf etablissementet gør sig skyldig i indenfor vandværkets 300 meters sikkerhedszone.\nI samme forbindelse afviste Flemming i sin rolle som næstformand de gavekort til Orø Minigolf, som Clay Green havde tilbudt til foreningens sommerfest – en afvisning som bestyrelsen bakker op om.\nKurts anbefaling af et møde med Clay Green bør imidlertid tages seriøst, så begge parter gensidigt kan ridse deres synspunkter op og forholde sig til, hvordan forholdet kan normaliseres. Herunder også udgiftsdeling til vedligeholdelse af Esmosevejstykket frem til gartneriet\nÅrets sommerbrev lagde bl.a. op til en brandøvelse som den, der gennemførtes sidste sommer.\nKurt omtaler i sit notat som foreningens brandchef, at brandøvelsen må udsættes til næste forår eller sommer, men han anbefaler ved samme lejlighed, at foreningen anskaffer nogle brandtæpper og et antal pulverslukkere til anbringelse i det nye brandskab, da de er meget hurtigere at hente frem som førstehjælp ved et brandsted fremfor brandsprøjten, ligesom han anbefaler, at grundejerne i øvrigt selv anskaffer sig en sådan (bør påpeges i efterårsbrevet).\nPulverslukkere skal til efterprøvning mindst hvert andet år,\nVedr. indbrud og hærværk i grundejerforeningen,\nVi har på det seneste oplevet noget så usædvanligt som indbrud og hærværk i grundejerforeningen f.eks. hos Annelise Gersby, hvor en dør er blevet ødelagt for at komme ind i huset. Indbruddet blev anmeldt til politiet. Desuden rapporteres der om skyderier indenfor foreningens område – og klart i strid med ordensreglementet.\nBestyrelsen tager disse episoder til efterretning.\nAdvisering om den lokale skytteforenings øvelsestidspunkter\nForeningen har gennem Bent Møller modtaget en henvendelse fra Orø Skytteforening, idet man ikke mener, at bestyrelsen ikke videregiver deres udsendte skydeadvarsler.\nLeif har sendt omdelte brev til skytteforeningens formand Tyge Larsen om bestyrelsesskiftet og om at holde Bent Møller, samt formanden orienteret om fremtidige skydeadvarsler til medlemmerne.\nOrientering om foreningens og vandværkets aktuelle økonomi\nBritta gennemgik den aktuelle økonomi og uddelte hertil dugfriske august-ajourførte råbalanceark for henholdsvis grundejerforeningen og vandværket med overskriften ”Resultat og Balanceoversigter”. Råbalancer med hele fire måneder tilbage af regnskabsåret lider selvfølgelig af manglende posteringer, f.eks. at alle kontingenter el. lign. endnu ikke er indbetalt, men kan alligevel give rimeligt pålidelige fingerpeg om, at økonomien udvikler sig tilfredsstillende, og netop det kunne Britta sige god for gældende for begge områder.\nEt godt fingerpeg er i øvrigt at Britta’s råbalancer for regnskaberne løbende viser den aktuelle procentandel der er nået i forhold til det på generalforsamlingen vedtagne budget.\nDesuden uddelte Britta på mødet en opdateret ”Adresse- og telefonliste” gældende for den nye bestyrelse, og denne bestyrelsesliste indrykkes på hjemmesiden.\nEndelig oplyste hun, at vi stadig ikke har fået et navn på den nye kasserer for vores nabogrundejerforening, Enghaven\nLeif redegjorde for opdatering af foreningens hjemmeside, og bl.a. om en aftale med Carlo Pedersen om at få fornyet hjemmesidens startside, så den ikke længere melder om det nu forgangne ”Forår 2006”.\nRelevante informationer fra generalforsamlingen vil snarest blive ”uploaded”.\nDet står selvfølgeligt helt klart, at hjemmesiden ikke benyttes af alle, så den afløser ikke papirgangen via Post Danmark til medlemmerne, men den kan distribuere informationer langt hurtigere til det trods alt støt stigende antal, som har computer og kan videregive væsentlige informationer til naboen, som måske ikke har en sådan. Endelig fungerer hjemmesiden som et slags åbent arkiv, hvor medlemmerne kan finde referater, love og vedtægter m.v.\nPreben oplyste, at vejene gås igennem inden vinteren. Han fortalte videre, at han vil tage kontakt til Erik på den røde ”Enghavegaard” om han for en passende aftale/pris vil rydde for sne på vore veje.\nBritta berettede om beplantning på den yderste del af Orøgaardsvejs areal udfor matrikkel ”3db”, der ejes af Pernille Ørsted, eller nærmere betegnet lige overfor vandværket. Bestyrelsen skal have fat i tegninger, der dokumenterer at beplantningen rent faktisk sker på Orøgaardsvejs areal, så vi kan få en fornuftig snak med Pernille Ørsted herom.\nFølgeopgaver fra generalforsamlingen henholdsvis 10. og 18. juni\nPS! Kun bestyrelsen fremsatte i år forslag til behandling på generalforsamlingen\nDer var enighed om, at det sammen med referatet fra generalforsamlingen udsendte foreløbige tillægsblad med vedtægtsændringer sagtens kan række 1-2 år frem, før en ny vedtægtspjese må laves og udsendes. De ajourførte vedtægter vil desuden snarest være tilgængelige på hjemmesiden.\nRenoveringer på festpladsen skrider planmæssigt frem, men det udestår dog at få banket et jordspyd ned ved skurvognen til den énfasede EL-forsyning, som nu er blevet gravet op og flyttet ”på plads”. Men afprøvning og tilslutning heraf kræver imidlertid efter loven en autoriseret installatørs mellemkomst, og det er igen en forudsætning for opsætning af pejlelys til medlemmernes færden på Orøgaardsvej, når det er mørkt.\nEndelig nedrivning af det gamle telefonskur foretages til foråret 2007.\nAnsvaret for trævæltninger udover foreningens veje er nu en gang for alle fastlagt i grundejerforeningens vedtægt §11\n· De annoncerede, men udeblevne aktiviteter ved molen, bl.a. badebro og trappe skal forklares i efterårsbrevet og sættes på dagsordenen til foråret.\n· Det kan glædeligvis konstateres, at indførelse af hængelås på bommen forekommer at blive bredt respekteret\n· Reminder om bådplacering udfor molen gentages i foråret 2007\n· Der skal arbejdes videre med udviklingen i ringforbindelse sydpå og evt. videregående samarbejde herfra med Næsby Vandværk\n· Henvendelse til politiet om 20 km skilte på Orøgaardsvej droppes iht. Kurts notat.\n· Flemming vil købe græsfrø hos Metro til såning/reparation på festpladsen\n· Preben spurgte til opsætning af indkøbt tømmer til rækværk på begge sider af vejen ned mod stranden udfor passagen ved drænrøret og sivene. Flemming vil tage sig af dette sammen med Bent Møller.\nIngen af vore to nye bestyrelsesmedlemmer Erik og Ole har ønsket at påtage sig sekretæropgaven og herunder at skrive referat fra bestyrelsesmøderne. Leif forsøger indtil videre at klare dette ved siden af sin formandsopgave, men bestyrelsen skal jo senest til generalforsamlingen i juni 2007 kunne foreslå en sekretær til at skrive referat herfra, og det kan jo af gode grunde ikke være formanden, så vi må vist have lagt hovederne lidt i blød.\nTips til det forestående efterårsbrev:\nKommentarer til sommerfesten\nKommentarer til lovet badebro og trappe yderst ved molen\nAnbefaling til medlemmerne af egne pulverslukkere\n· Reminder om bådplacering udfor molen gentages i forårsbrevet 2007\nGængse tip til forebyggelse af frostskader\nNæste bestyrelsesmøde er aftalt til onsdag den 1. november kl. 17.00 hos Preben, der bor på adressen:\nValhøjs Allé 127 E st.tv.\ntlf.: 36 70 67 89


Simpsons Movie, The (Blu-ray) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nSimpsons Movie, The (Blu-ray)\nUdgivet 10. december 2007 af 20th Century Fox 3462507000 / UPC# 5039036036450\n20th Century Fox - 2007\nOriginal titel: Simpsons Movie, The\nInstruktør: David Silverman\nMoe Szyslak Hank Azaria\nLenny Leonard Harry Shearer\nSideshow Bob Kelsey Grammer\nFat Tony Joe Mantegna\nMilhouse Pamela Hayden\nStikord: The Simpsons\nEfter 18 sæsoner, 400 afsnit og utallige priser og hædersbevisninger folder The Simpsons sig nu ud i spillefilmslængde. Og på høje tid, kan man sige, for det kræver et stort biograflærred, hvis man vil vise det fulde omfang af Homer Simpsons umådelige enfoldighed.\nI filmen, som er imødeset med de allerstørste forventninger, må Homer redde verden fra en katastrofe, som han selv har forårsaget. Det hele begynder med Homers nye kæledyrsgris og en utæt silo fuld af lort – en kombination, der udløser den katastrofe, som overgår alt, hvad der hidtil har ramt den lille soveby, Springfield. Mens Marge raser over Homers monumentale fadæse, samler der sig en hævngerrig hob uden for Simpson-huset, parat til at klynge dem alle op. Familien må flygte over hals og hoved. Borgerne i Springfield har al mulig grund til at være rasende. Den miljøkatastrofe, som Homer har afstedkommet, er også et problem for USA’s præsident Arnold Schwarzenegger (indtalt af Harry Shearer) og lederen af EPA (den amerikanske miljøstyrelse), Russ Cargill (indtalt af Albert Brooks). “De ved nok, sir”, siger Cargill til præsidenten, “at da De udnævnte mig til leder af EPA, blev De rost til skyerne for at vælge en af Amerikas mest succesrige mænd til et af de mindst succesrige embeder inden for det offentlige. Og hvorfor tog jeg imod tilbuddet? Fordi jeg er en rig mand, som ønskede at give noget tilbage. Ikke pengene, men noget”. Dette “noget” er en djævelsk plan for, hvordan man inddæmmer katastrofen. Så mens Springfields og hele verdens skæbne står på spil, må Homer i gang med at redde situationen og dermed få genoprejsning – og tilgivelse fra Marge og resten af familien, som er på opløsningens rand.\nBrugerne skriver om Simpsons Movie, The:\nAnmeldt af lookalot, København K 19. oktober 2009\nKrusty the Clown: Perfect. Cut, print, kill the pig.\nBedre end jeg havde turde håbe på! :O)\nAnmeldt af Thomas Aquinas, Værløse 22. maj 2009\nDen populære serie overført til spillefilmslængde, og jeg synes at det fungerer ganske udmærket. Det er klart at der stilles andre krav til et narrativ når det skal trækkes over halvanden time, og jeg synes de har gjort det godt. Meget af humoren er den samme, og jeg synes ikke at de forfladiger satiren eller gør den mere spiselig. Men det er klart at "The Simpsons" nok lever bedst som TV-serie.\nAnmeldt af Kasper, Aalborg 10. januar 2008\nHomer må redde verden fra en katastrofe, som han selv har forårsaget. Da den rammer den lille soveby, Springfield, bliver Homer jaget vildt, og han og resten af familien må flygte over hals og hoved. Den miljøkatastrofe, som Homer har afstedkommet, er også et problem for USA’s præsident Arnold Schwarzenegger og lederen af EPA (den amerikanske miljøstyrelse), Russ Cargill, som udtænker en djævelsk plan for, hvordan man inddæmmer katastrofen. Med Springfields og hele verdens skæbne på spil må Homer i gang med at redde situationen og dermed få genoprejsning – og tilgivelse fra Marge og resten af familien, som er på opløsningens rand.\nSå er Homer og Co. tilbage igen.\nKommer desværre aldrig op på niveau som "Serien", men en masse sjove scenre det kan man da finde.\nAnmeldt af golle2, Nørresundby 16. december 2007\njeg elsker den film\nja hvad kan mand sige wuhuuuuuu homer rulles spider pig jeg dør af grin hver gang he he eller måske skal vi bryde spændingen og kysse I LOVE THAT PIG\nAnmeldt af Monkeyman, København S 6. december 2007\nHar altid været en Simpsons fan, men blev noget skuffet da jeg så THE MOVIE. Er fuldstændig enig med Snowflake og Holliday's anmeldelser, for i serien er det birollerne der er sjovest og så er det jo synd og skam at de næsten ikke er med. Man har også forsøgt efter min mening, at gører den mest kedelige figur Lisa mere sjov, men det bliver hun ikke i filmen. Men nu vil jeg ikke gører filmen til et flop, for det er den langt fra, også selvom den bestemt er langt fra vellykket. The Simpsons Movie har sine sjove momenter og den gode humor fra serien, men jeg vil til vær en tid fortrække at se et afsint på 25 min, end at se Simpsons på 1 time 25 min. Doooohh!\nAnmeldt af Holliday, Aalborg 11. oktober 2007\nDen gule fare.\nFørst og fremmest er Simpsons jo som pizza og sex: Selv når det er mindre godt, er det aldrig helt skidt. Og bare det at opleve den gule familie på det store lærrede, er jo en oplevelse man ikke må snyde noget levende væsen for. Når det så er sagt, er Simpsons filmen en lille skuffelse. Som nævnt flere andre steder er en af de største kvaliteter ved Simpsons det farverige og utrolig mangfoldige og morsomme univers, som vores kære familie befinder sig i. Ofte er bifigurerne sjovere og med mere spændende historier end selve hovedpersonerne. Persongalleriet uden for familien er stort set ikke eksisterende i filmen. Det bliver kun til enkelte bøvs her og der. Historien er også for lineær. En af de ting jeg elsker ved serien er, at de har 20 min. til at fortælle historien og ofte starter et sted for at slutte et helt andet, som man overhovedet ikke havde regnet med. Det gør fortælling mangfoldig og utrolig skarp - her halter filmen også. Filmen er desuden blottet for mange af de insider gags som ofte præger serien. Det hele er holdt i en stil og en forståelse så alle kan være med. Både dem der har set samtlige sæsoner 15 gange og de som for første gang stifter bekendtskab med serien og det trækker kvaliteten ned.\nEr Simpsons indtog i biografen så et man nødvendigvis skal og må se? Selvfølgelig - er du åndssvag??\nAnmeldt af Snowflake, Odense M 1. oktober 2007\nEn både og oplevelse\nHelt godt blev det ikke rigtig. Er helt enig med de øvrige brugere : Det var for tyndt med birolletyperne i filmen.\nVille gerne ha' set meget mere til Burns og Smithers, Grampa, Moe, Barney, Comicbook-guy og alle de andre. Det blev sådan noget løst fis med birollerne i den her film - og de var bare alt, alt for lidt med. Synd og skam - de havde alle tiders mulighed for en uddybning af de karakterer.\nHvis man kigger generelt på serien som den ser ud i disse år, så er de forskellige showrunnere og writers af serien ALT for glade for "familien Simpsons" - det er som de slet ikke har indset, at det er alle de andre birolle-figurer som gør serien god. Det er DEM, de burde koncentrere sig meget mere om. Det er kun Homer ( og han's far ) som er noget ved ( på grine-skalaen ) fra familien Simpsons. De folk bag serien gør så meget ud af at fortælle os at det er en "familie-serie" og har ustandselig ikke-sjove episoder med bla. Lisa og Homer - hvor mange gange til gider man se de to knytte sig til hinanden og rigtig forstå hinanden? Generelt bare for meget tynd "familie-humor" med familie-temaer. Det værste er Lisa-afsnit eller Marge-afsnit - de elsker at lave female-friendly familie-afsnit, men de burde hellere la' vær' - 97 procent af alle Simpsons-fans er mænd - og de gider ikke se Lisa-afsnit. Personlig er jeg træt af, at Homer ikke kan slå en skid uden at konen og ungerne er med hele afsnittet igennem. De ( Bart, Lisa, Marge ) ødelægger morskaben - for deres characters er ikke sjove. Hele tiden er der også skole-afsnit med i sæsonerne - fordi det er jo en "familie-serie". Der burde være afsnit hvor Homer bare er sammen med sin far, eller afsnit med Barney, eller afsnit med Burns, osv.\nAnmeldt af Pelz, Hillerød 28. september 2007\nFørst og fremmest er jeg enig med windfeldt, Nørresundby! Jeg savnede ox karakterfordybelse i fx. Mr. "Release the Hounds" Burns og Chief Wiggum. Og hvor var Doc. Hibbert???\nHe he, men alt ialt en fed knap 1½ time med mine gule yndlinge!!!\nMust see for Simpson's fans!!! Naturligvis... :-)\nAnmeldt af windfeldt, Nørresundby 3. august 2007\nUtrolig god simpsons film det hele fungerer næsten i denne meget sjove sjofle og utrolig rørende film.\nSimpsons universet synes jeg er blevet større med denne film. Filmen tvinger os til at tage figuernes problemer seriøst og det er overraskende effektivt.\nNoget af det der kunne have været lidt bedre er at nogle af birollefiguerne bliver lidt mærklig overfladiske de bliver næsten ikke brugt til andet end one liners, men når det er sagt så er det en stor filmoplevelse du kan roligt glæde dig, og lur mig om den ikke vinder en oscar for bedste animered film.\nRet din egen anmeldelse af Simpsons Movie, The - klik her\nStart en debat om filmen Simpsons Movie, The - klik her\nStart en debat om denne udgave af Simpsons Movie, The (Blu-ray) - klik her


Clapet - Side 2 af 16 - Din genvej til gode tilbud\n2. maj 2019 / By Redaktionen\nDet kan ikke altid være nemt at få indtaget nok frugt og grønt, men det er noget af det vigtigste i vores daglige kost, og noget som du helst ikke skal skære ud af din kost. Så her vil vi give nogle idéer til, hvordan du kan få nok frugt og grønt i hverdagen.\nDet vigtigste er, at du finder nogle metoder, der virker for dig. Det er ikke alt, der vil virke for forskellige mennesker, derfor må du prøve nogle forskellige tips af og beholde dem, der virker for dig. Vigtigst er nemlig, at du sørger for at få nok grønt i løbet af dagen.\nDet første tip er, at du kan drikke økologisk juice fra JuicOrganic. Disse lækre juicer er som navnet også antyder økologiske, og så er de pakket på miljørigtige papkartoner, så du kan drikke disse lækre JuicOrganic juicer med ganske god samvittighed.\nDe er også lavet af dansk frugt og grønt, så de samtidig er lokale. Det er nogle rigtig gode juicer, der gør det nemmere for dig at indtage frugt og grønt i flydende form.\nEt andet godt tip er at gøre det nemt at snacke på noget grønt i løbet af dagen, frem for at ty til usunde snacks som chips og slik, når den lille sult opstår i løbet af dagen.\nDu kan eksempelvis købe nogle små gulerødder, der er klar til at spise, eller selv forberede nogle stave af lækkert grønt hjemmefra, så du altid har det lige ved hånden, når du bliver sulten i løbet af dagen.\nDisse to tips fungerer rigtig godt sammen, og det er en meget bedre idé at snuppe en lækker, økologisk juice fra JuicOrganic, når du er tørstig, frem for at købe en usund sodavand. Det sunde valg er enormt lækkert, og så gør det en masse godt for dig.\n4. april 2019 / By Redaktionen\nVi vil alle det bedste for vores dyr – om det er en hund, en kat, en hest osv. Og det piner os, når vores elskede dyrevenner ser ud til at være kede af det. Det kan nemlig føles som om, du er magtesløst, når din hund trasker rundt og piber, fordi dyrene jo ikke kan forklare verbalt, hvad problemet helt præcist er. Når lægen skal vurdere, hvor ondt du har, så spørger han ofte ind til smerterne, og du forklarer ham, hvad du føler. Denne luksus har dyr ikke, og derfor skabes der en barriere mellem dig som ejer og dyret. Derfor, når dit dyr ser ud til at have problemer, kan det give et bedre indblik i problematikken at kontakte en professionel dyrlæge, der bedre kan forstå dyrets ubehag.\nDe fleste dyr er i hvert fald blevet bevist at kunne opleve fysiske smerter – emotionelle smerter er dog stadig op til debat. Men dyr oplever fysisk smerte på samme måde som os mennesker, da vi alle bruger smerten som en måde at beskytte vores krop på. Når du skærer dig på en kniv, og din hund træder i et glasskår, så sender begge hjerner smertesignaler ud, for at advare om, at det der lige er sket, kan være en trussel. Dyr har et såkaldt pain face, der kommunikerer til andre, at de har ondt. Mennesker har så udviklet dette pain face til at blive verbalt. Dog kan man blive i tvivl om, hvorvidt ens hund har ondt, eller den blot snakker til vores følelser med sine hvalpeøjne. Men vær opmærksom på, hvis dit dyr har haft et uheld, at den måske har skader, selvom den ikke kan kommunikere det, f.eks.:\nHar brændt sig\nMissen med øjne\nKatten er et meget selvstændigt dyr. Den er ikke ligesom hunden, der hele tiden er ved sin ejers side, og er nem at tjekke op på. Især hvis det er en udekat, kan det være næsten umuligt at holde øje med, om den nu har det godt og er sund og rask. Kattens naturlige individualisme gør, at du måske kan komme ud for, at den samler nogle skavanker sammen, uden du har opdaget det. Det kunne f.eks. være tandsten, der kan blive til parodontose (betændelse i tandroden), hvilket er alvorligt for katten, da den ofte bruger sine tænder til selv at fange en del føde. Hvis dette opstår, er det vigtigt at få lavet en professionel tandrensning af katten, så dens livskvalitet ikke drastisk falder. Målet er dog helt at undgå, at dette sker. Men hvordan sundhedstjekker man lige en kat, der tilbringer det meste tid uden for, og som ikke er lige umiddelbart lader sig inspicere?\nTips til at tjekke kattens sundhed\nDer er nogle ting, du kan tjekke på afstand, og som ikke kræver at tage helt fat i katten:\nTjek kattens vægt – har den taget meget på? Har den tabt sig meget?\nSer kattens smidighed og fleksibilitet ud til at være mindsket? Det kunne være et tegn på en skade\nHvor meget spiser katten? En kat på 4-5kg skal helst spise omkring 40-70 gram foder om dagen\nHvor meget drikker katten? Gennemsnitligt skal den have 1,5 dl i døgnet\nHvis du kan komme lidt tættere på katten, kan du også tjekke mere detaljeret, om der skulle være problemer:\nEr der gul plak eller tandsten på tænderne? Hvis ja, så få en professionel tandrensning\nEr pulsen på 110-130 bpm?\nEr vejrtrækningen på 25 gange i minuttet?\nSidder der flåter el.lign. i pelsen?


BREV TIL: Johan Andresen FRA: Kresten Andresen (1916-02-24) - Danmarks Breve\nForrige | 196 af 249 | Næste\nBREV TIL: Johan Andresen FRA: Kresten Andresen (1916-02-24)\nMontigny, 24. 2. 1916.\nDe to Numre af »Natt.« interesserede mig meget. Russerne har vel nu gjort et temmelig stort Kup nede i Lilleasien, idet de har taget den store Fæstning Erzerum. Hvor mange Mil er Englænderne, som jo staar i Mesopotamien, og Russerne der fra hinanden? De har vel til Hensigt at tiltvinge sig Forbindelse der; men det maa dog ikke have saa stor Betydning, da der ingen Jærnbanelinjer er der; men paa s. 173 den anden Side vil de jo kunne slutte Ringen mod Østerlandene. Det svimler næsten for En, naar man tænker efter, hvilken Udstrækning Krigen lidt efter lidt faar. Skulde Amerika ogsaa komme med, saa spænder Krigen om hele Jorden. Man kan slet ikke tænke sig, at der nogensinde vil komme Orden i denne Tyvsnære, naar der da ikke paa en eller anden Maade sker en Katastrofe.\nVi er her meget spændt paa, hvad Foraaret vil bringe. At det vil bringe noget, er klart, men hvad? De Allierede vil vel begynde en Generaloffensiv, og Centralmagterne skal jo nok foranstalte en eller anden Overrumpling. De dukker gerne op, hvor man mindst venter det.\nDet er en lystig Afdeling her. Af de fyrretyve Mand, jeg er sammen med, har allerede fem været tre Dage i Arrest, og to har fem Dages stræng Arrest. Men det er jo ogsaa alle Forbrydere rundt om fra de forskellige Kolonner, som nu er skubbet til Infanteriet. En af dem har allerede siddet fyrretyve Dage alene i Krigen. De fleste betragter Arrest som Rekreation, der har de nemlig varm Kakkelovn, Straamadras og Dækkener, og behøver ikke at væré med til Ekserceringen i den Tid.\nHer ved Kompagniet er der imidlertid en halv Snes gode Mænd nede fra Haderslev Amt, saa jeg savner aldrig Selskab, og det er sandelig en god Ting. — Jeg er meget spændt paa hvad det bliver til med Halm-Orloven; jeg er lige ved at tro, at det kan lykkes. Men det vil falde meget haardt, for jeg tror bestemt, at jeg er bleven sværtet hjemmefra, og det er en af Grundene, hvorfor jeg kom væk fra Kolonnen. Naa, derom mere en anden Gang.\nAnmærkning: Den fjerde Marts kom Kresten hjem paa en 10 Dages Orlov. Det var forlængst bleven vedtaget i Rigsdagen, at alle Soldater, der havde været et Aar i Krigen, skulde have en Orlov hjem. Der blev saa klaget fra Kompagniet, da det viste sig, at der var 25, der endnu slet ikke havde været hjemme under Krigens halvandet Aar. De kom saa straks afsted; men de faa Dage gik saa hastigt.