GTX 1060 3GB med i5-2300 benchmarks på Ultra kvalitet kvalitetsindstillinger - GPUCheck Denmark / Danmark\nGTX 1060 3GB med i5-2300 benchmarks på Ultra kvalitet kvalitetsindstillinger\nPå 1440p, GTX 1060 3GB kan ramme 50-60 fps på stort set alt på ultra, bare uden antialiasing, mindre omgivende okklusion og skruet ned skygger. Det er klart, at GTX 1060 3GB det er en betydeligt mere i stand high-end kort, der kan spille AAA titler på 1080p/1440p med 50-60 frames per sekund. Forholdet mellem pris og ydelse er fremragende for GTX 1060 3GB konkurrencen i budget mid-range-kort. Med hensyn til max belastning temperatur, GTX 1060 3GB er kølingen fremragende til at holde det køligt og under kontrol. Denne kombination mellem GTX 1060 3GB og Intel Core i5-2300 @ 2.80GHz har mindre end 15% flaskehals i mange spil og kan forårsage mindre fps tab. Med den 3072 nuværende MB RAM, GTX 1060 3GB kan det have meget få Hukommelse-relaterede flaskehalse i mere moderne spil.


Qeqqata Kommunia Nyheder Information om rokeringer på daginstitutionsområdet gældende fra august 2020\nDet er Angaju, der nu er i brug som fritidshjem, der bliver forskoledaginstitution gældende fra 1. august 2020. Det betyder at børn født i 2015 og 2016, og som skal begynde i skole i 2021 og 2022 skal gå på Angaju gældende fra 1. august 2020.\nAanikasik, der nu er i brug som forskoledaginstitution bliver integreret daginstitution. Det betyder at børn der er født i 2014 og op til 2019 skal gå på Aanikasik. Daginstitutionerne Kuunnguaq og Paarsi fortsætter som gældende.\nDen gamle fritidsklub bliver midlertidig fritidshjem gældende fra 1. august 2020. Fra august skal 4. og 5. klasserne gå på fritidsklub i ungdomsklubben Inuusuit. Ungdomsklubben Inuusuit fortsætter uændret som ungdomsklub for alle fra 6. klasse og op på eftermiddage og aftner.\nMedarbejdere og ledere rokeres også ud fra deres kompetencer. På forskoledaginstitutionen Angaju bliver Malia Rosing leder og Regine Karlsen bliver souschef, gældende fra 1. august 2020. Ligeså bliver Grethe Heilmann leder på den integrerede daginstitution Aanikasik, hvor Frederikke Therkelsen bliver souschef. Der bliver ingen ændringer i ledelsen i de resterende daginstitutioner.\nRokeringerne planlægges og realiseres i tæt samarbejde med daginstitutionerne. Der er ligeledes afholdt informationsmøder til forældrene om rokeringerne samt forklaret omkring hvilken daginstitution deres børn skal gå på. Der er afholdt informationsmøder for forældrene på alle daginstitutioner i Maniitsoq samt fritidsklubben, der bliver midlertidig fritidshjem gældende fra 1. august 2020.\nOmråde for Uddannelse takker daginstitutionerne og forældrene for dette gode, tætte og engagerede samarbejde der er sket for at arbejde for at eliminere ventelisten til daginstitutionerne. Dermed realiseres en venteliste på 0 børn til daginstitutionerne gældende fra 1. august 2020.


De 10 bedste familiehoteller i Yuma - TripAdvisor\nBedste familiehoteller i Yuma, Arizona\nNr. 1 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene\nNr. 19 ud af 19 i Familiehoteller i Yuma med bedste værdi for pengene


Løgstør JYSK, Bakken 1 - tilbudsaviser og åbningstider | Promotheus\nButik JYSK - Løgstør, Bakken 1\nBakken 1 Løgstør 9670\nDenne del af JYSK er en af 106 butikker i Danmark. I din by Løgstør finder du i alt 1 butikker, der administreres af din favoritforhandler JYSK. I øjeblikket har vi 3 tilbudsaviser fulde af skønne rabatter og fristende kampagner til butikken på JYSK Løgstør - Bakken 1. Så vent ikke mere, gennemse de ugentlige tilbudsaviser, der gælder for din butik, og gør brug af disse fantastiske tilbud. Du finder også åbningstiderne til JYSK Løgstør - Bakken 1 på denne hjemmeside. Hvis du skynder dig, vil du helt sikkert få mulighed for at købe nogle af de 49 produkter, der i øjeblikket er på tilbud. Du bør ikke misse chancen for at spare på følgende varer: cafesæt, solsejl, solvogn, parasolfod, sidebord, køkkentilbehør, batman, lysestage, spisebordsstol, gardiner og mange andre produkter, du køber tit.


Drager og andre fede artikler der virker !Hos KiteSailing.dk dragespecialisten får du en ærlig og kompetent drage rådgivning og i shoppen kvalitets produkter der fungerer efter hensigten. Hurtige leveringer er også en højt prioriteret målsætning, hvor bestillinger modtaget på hverdage (inden kl. 14.00) i størst muligt omfang leveres næstefølgende hverdag Hvorfor ? Vi har arbejdet med drager i over 20år (og selv leget med dem i fritiden) - og tør derfor godt påstå vi ved en "smule" om drager. Så kontakt os endelig hvis du er på bar bund, og vi vil rådgive bedst muligt så du er klædt bedst på i valg af produkter.Vi har markedsført smådrager siden 1991, Power/træk kites siden 1992, herunder KiteSurfing gear siden 1998.Se også vore andre fede varekategorier med "Standsejlere" & "Spas og Fun" med alverdens kastelegetøj, jonglér varer og andet sjov & gadgets. Alle kategorier indeholdende super produkter for legebørn i alle aldre - og ikke mindst produkter DER VIRKER.\nProduktnyheder & tilbudSymphony PRO 2.2 AQUA, HQPris: DKK 699,00+fragtAllround, Yukon COOL, HQPris: DKK 469,00+fragtDiamant SPECTRUM 50, HQ Pris: DKK 59,95+fragtDiamant "Kooki" WolkenstürmerPris: DKK 129,95+fragt


Køb Cosmoveda Ananas Chutney ØKO 225g på Rawfoodshop.dk\nCosmoveda Ananas Chutney ØKO 225g\nReference : 124858\nAnanas Chutney ØKO 225g\nDe kombinerer smagen af solmodne frugter, med en eksotisk smag, sammen med en skarphed af fine krydderier. Chutneyens sur-søde, krydrede smag anvendes til mange asiatiske og lokale retter. I Indien spises det næsten til ethvert måltid.\nIngredienser: Ananas* (60%), Rørsukker*, Frugteddike*, Limesaft*, Passionsfrugtjuice*, Ayurveda stensalt, Peber*, Chili *, Ingefær*, Laurbærblad*, Stjerneanis*, Pektin. *Fra certificeret økologisk landbrug.\nEnergi: 795kJ/190,2 kcal\nFedt: 0,12g - heraf mættet fedt: 0g\nKulhydrater: 48,4g - varav sockerarter: 48,4g


2015 i Washingtons Yakima Valley var et fremragende år for Merlot, der derfor har slået ny rekord ved at udgøre hele 75% af den endelige druesammensætning i Clos de Betz.\nKøb 6 for 479,00 DKK pr styk og spar 20%\nKøb 12 for 467,00 DKK pr styk og spar 22%\nDertil kommer 15% Cabernet Sauvignon og 10% Petit Verdot - det hele lagret hver for sig ca. 19 måneder i nye franske 225-liters barriques inden udvælgelsen af det endelige blend og den efterfølgende modning på tank og flaske.\nBåde Steven Tanzer og Robert Parker har i tidligere årgange anvendt "sexy" i deres anmeldelser af Clos de Betz, og med sin forførende aroma af solbær, cassis og fuldmodne mørke kirsebær hvilende på en bund af chokolade, solbærblade og lakrids er det til at forstå hvorfor. På tungen fremstår vinen nænsom og blid i kraft af de utroligt fine tanniner, som fornemt komplimenterer den store smagsintensitet og fylde.\nDenne kombination efterlader en vin i perfekt balance, som mange producenter i Bordeaux bør kigge længe og\nNyd Clos de Betz ved 14-16 grader og servér til lam, okse, fjerkræ og vildt eller til vegetariske løsninger baseret på f.eks. svampe, rodfrugter og en masse indkogt rødvin.\nDer skal gerne noget stegeflade, braisering eller anden bearbejdning til at matche smagen fra fadlagringen. Sker dette, er det bare om at læne sig tilbage og lade sig forføre...<p>\n"(...) This medium to full-bodied, nicely textured, elegant 2015 gives up lots of plum, chocolate, leafy herbs, and wet rock-like aromas and flavors. It's going to drink\nnicely on release."\n"An abundance of toasty oak spices and meaty, barrel-derived complexity, as well as aromas of ripe mulberries and red to dark plums. The palate has layers of swanky modern complexity and nicely cut fleshy fruits. A full and silky finish. Very\ngood wine. A blend of 75% merlot, 15% cabernet sauvignon and 10% petit verdot. Drink or hold."\nDu anmelder:Betz Clos de Betz Columbia Valley (Bordeaux Blend)


Intels største fejl: Sagde nej til iPhonen |\nIntels største fejl: Sagde nej til iPhonen\nIntels direktør Paul Otellini sagde nej, da Apple under udviklingen af iPhonen spurgte om Intel ville levere chips til den. Otellini erkender at det er hans karrierres største fejl.\nI 1962 sagde pladeselskabet Decca nej til at udgive en plade med nogle unge fyre fra Liverpool, der kaldte sig The Beatles. Måske ikke historiens bedste forretningsmæssige beslutning. Det var Intels afvisning af Apple under udviklingen af iPhonen heller ikke.\nIntels afgående administrerende direktør Paul Otellini fortæller til avisen The Atlantic, at han sagde nej til at levere chips til Apple under udviklingen af iPhonen. Otellini betegner det som den fejl, han fortryder mest i sin karriere. Afslaget kom fordi Intel ikke mente, at der var økonomi i projektet. Apples ønskede pris var ganske enkelt så lav, at Intel ville sætte penge til. Ingen kunne den gang forudsige, hvor kæmpestor iPhonen ville blive.\n"Set i bakspejlet var vores overslag på produktionsomkostningerne for høje. Den volumen, det drejede sig om, var hundrede gange større, end hvad nogen nogensinde havde forestillet sig," siger Otellini.\nApple endte med at bruge chips fra ARM, og Intel er i dag kørt ud på et sidespor, når det handler om chips i mobile enheder. Otellinis råd til sin efterfølger er, at man skal lytte til sin mavefornemmelse, da den ofte vil vise sig at have ret.\n22. maj 2013 kl. 06:42\nDet er altid lettere at være bagklog bagefter....\nDet er i hvert fald svært at være bagklog før!?


Hej! Mit navn er Mads Balslev Pedersen - PDF Free Download\nDownload "Hej! Mit navn er Mads Balslev Pedersen"\nEmil Hans Henriksen\n1 Hej! Mit navn er Mads Balslev Pedersen CV\n2 Professionel profil Jeg er en passioneret, entusiastisk og ansvarsfuld kommende multimediedesigner, der har gåpåmod og er ivrig efter at gøre min hobby og uddannelse til karrierevalg. Jeg bruger en stor del af min tid på, at designe, udvikle og informationssøge diverse digitale medier, for kunne opnå en bredere forståelse derved blive en dygtigere multimediedesigner. Under skoleprojekter har jeg oftest fungeret, som projektleder, hvor jeg skal have det store og overordnede overblik over projektets forløb. Jeg kan have mange bolde i luften på engang, når jeg er en del af en projektgruppe. Igennem min nuværende tid som multimediedesigner og den erfaring som jeg har erhvervet, har jeg varetaget mig en række kompetencer inden for den digitale verden. Det jeg kan tilbyde jer er: En flittig og målrettet ung mand med en høj arbejdsmoral! En kreativ og designorienteret kollega, som evner at få konstant ideer og løser dem fantasirigt. En kanon god kollega, som er god til at socialisere sig og fungere effektivt i projektgrupper, dertil er åbensindet og modtagelig for konstruktiv feedback. En kollega som altid rede til at tilbyde sine kollegaer en hjælpende hånd. Jeg ser blot modgang som endnu en mulighed Mads Balslev Min vision er at gøre alle hjemmesider responsive!\n3 Erfaring Ivan-jensen.dk Freelance Periode: Maj august 2015 I sommerferien udviklede jeg og 2 andre med studerende hjemmesiden ivan-jensen.dk, som havde et ønske, at få lavet et brand, identitet og dertil en hjemmeside. Under dette projekt fungere jeg som Projektleder og designer. Det styrkede mine evner som en projektleder og designer, ved at der skulle laves et fuldt funktionelt produkt, som klienten vil kunne bruge. Aalborg Chang Assistent træner U14 vest2 (2001) Periode: forår 2015(december juli 2015) Som træner i Aalborg Chang har jeg udviklet mine evner inden for ledelse og planlægning. Det har givet mig et større indblik i vigtigheden af samarbejde og strategi, for at kunne nå et fælles mål. Frivilligt arbejde Assens IF (Mariagerfjord) - Chef Træner U19 drenge DBU futsal Periode: september februar 2012/2013 Jeg startede et indendørs futsal hold for u19 drenge, vi skulle have en træner, men dette var ikke muligt, så jeg tog ansvar og pådrog mig rollen som træner for dette hold. Det styrkede min lederevner og gjorde mig mere ansvarsfuld. Assens IF (Mariagerfjord) Assistent træner U12 drenge C1 (2001) Periode: Efterår 2012(juni september 2012) En gruppe unge U12 drenge manglede en hjælpende hånd en halv sæson, da deres Chef Træner havde for meget at se til. Det var en oplagt mulighed for at gøre en forskel. En hjælpende hånd Periode fra jeg var 11 år Siden jeg var 11 har IT haft min store interesse, derfor har jeg makket en del med diverse software og hardvare igennem tiden. Så det kom meget naturligt at jeg blev den lokale IT mand blandt familie, venner og i lokalsamfundet, selvfølgelig ville jeg give en hjælpende hånd, fordi det styrkede mine kompetencer og dertil gør man en lille forskel, som kan have stor betydning.\n4 IT-kompetencer/færdigheder Projektledelse øvet Jeg har opnået erfaring inden for projektledelse, da jeg har fungeret som projektleder under alle uddannelses projekterne, dertil også fungeret som projektleder ved et freelance projekt. Jeg har benyttet mig af metoder, som SCRUM, HOME og vandfalds metoden, for kunne optimere og understøtte arbejdsprocessen under projektet. Photoshop og illustrator øvet Jeg benytter photoshop og illustrator dagligt til diverse projekter. Dertil har jeg brugt programmet til hvert eneste skoleprojekt, hvor jeg har udviklet og designet logoer og grafik til hjemmesider. InDesign middel Har lavet designguides og opstillet rapporter op i indesign, for kunne gøre dem visuel flot, dermed formidles og kommunikeres budskabet mere æstetisk. HTML og CSS øvet Jeg har arbejdet med HTML og CSS i 2 år, jeg mener selv jeg har styr på disse to sprog. Bootstrap øvet Jeg har brugt bootstrap hver eneste gang en hjemmeside skulle gøres responsive, derved har jeg opnået øvet erfaring inden for brugen af bootstrap. Design tænkning øvet Har igennem mine uddannelser og erfaringer erhvervede mig mange teknikker og metoder til kunne genererer ideer. Jeg har opbygget mine egne holdninger og principper til, hvordan en design ide kommer til live og bliver gjort til virkelighed. Sociale medier middel Jeg har en passion for kommunikation via de sociale medier, de er en naturlig del af min hverdag. Derved har jeg en viden inden for området, altså hvordan man kommunikativt for sit budskab ud til målgruppen, og hvordan den rigtige målgruppe fanges, hvilket er alt afgørende på de sociale medier.\n5 Uddannelse Multimediedesigner (igangværende) UCN Professionsskolen University College Nordjylland Periode: Som multimediedesigner arbejdes der inden for fire fagområder, disse er design, interaktion, kommunikation og virksomhed, dertil et valgfag, hvor jeg har valgt iværksætterig. Gennem disse fag arbejdes der tværfagligt under hele uddannelsen, dermed opnås der en bred forståelse og evne til hver fase der er i et projektforløb. Min nuværende gennemsnit er på 10. Informatik - Aalborg Universitet Periode: Jeg tilbragte et år på informatik efter gymnasiet, dog var dette ikke det rette sted, da arbejdsmetoden var meget teoribaseret og teoriorienteret, og jeg lærer bedre ved praktisk læring. Derfor valgte jeg at gå til Multimediedesign uddannelsen. HTX Højere Tekniske Eksamen Periode: Linjen som jeg havde valgt på HTX var Kommunikation/IT, design og psykologi. Allerede dengang arbejde vi i projektgrupper, hvor der blev stillet problemstillinger, som skulle løses problemorienteret. Gennem denne gymnasiale uddannelse, lærte jeg at idegenerere, design både grafik og digitalt, og hvordan man skulle kommunikere via IT mm. Mit gennemsnit lå på 5.7.\n6 Fritidsinteresser Jeg bruger meget af min fritid på at designe mine egen responsive templatets/skabeloner, da min vision er at gøre hjemmesider responsive. En anden stor passion jeg har i min fritid er fodbold, jeg spiller fodbold i den lokale klub og følger de større klubber på tv et. Jeg har et godt socialt netværk i Aalborg og bruger ofte tid med vennerne, hvor vi benytter os af byens aktiviteter og faciliteter. I de lokale områder har jeg altid været IT-manden, da jeg gerne giver en hjælpende hånd med, hvis nogen har brug for hjælp med deres IT. Sprog Dansk: Modersmål Engelsk: Begrænset praktisk færdighed, dog flydende tale Kontakt og Info Navn: Mads Balslev Pedersen Fødselsdato: 16. maj 1994 Adresse: Ditlev Bergs Vej 31, 3,-4. Postkode: 9000 Aalborg Mobil: Web:\nBoomerang 360 ID: 2 5 af 5 har gennemført analysen (100 %) Analyse dato: 11-08-2010 Udskriftsdato: 24-01-2017 Ensize International AB (dev) Henrik Wigh Sofielundsvägen 4 191 47 Sollentuna +46-8-791 98\nKandidatuddannelsen i Interaktive digitale medier - Aalborg 6 respondenter 36 spørgeskemamodtagere Svarprocent: 17% Forventer du at afslutte uddannelsen/har du afsluttet/ denne sommer? I hvilken grad har\nMEGAPROJEKTER PÅ AALBORG UNIVERSITET GLOBALE PROBLEMER LØSES BEDST I MEGAPROJEKTER\nMEGAPROJEKTER PÅ AALBORG UNIVERSITET GLOBALE PROBLEMER LØSES BEDST I MEGAPROJEKTER Det er ikke nogen hemmelighed, at tidens globale problemer som formuleret i FN s 17 verdensmål er indbyrdes afhængige.


Kan man flytte et 100 år gammelt egetræ? – Danske Byggecentre\nHome/Nyhedsarkiv/Kan man flytte et 100 år gammelt egetræ?\nKan man flytte et 100 år gammelt egetræ?\nHvor der er en vilje, er der som bekendt en vej. Det kan det ikoniske og 100 år gamle egetræ i byen League City nu takke byrådet for. Træet var nemlig udset til at lade livet til fordel for et vejprojekt, men i stedet for at fælde træet, valgte byrådet at flytte træet ca. 500 meter længere ind i parken.\nSe her hvordan det blev gjort.


Range Rover til narrestreger – Ekstra Bladet\n23. jan. 2014 kl. 10:55\nTest: Det lyder ellers som lidt af en selvmodsigelse, men Range Rover Sport er noget så sjældent som en højbenet offroader sat ned til narrestreger\nSport til adelen, fristes man til at sige. Designet læner sig nemlig op af den større Range Rover. Men Range Rover Sport er fabrikkens nye sportslige satsning til de yngre succesfulde forretningsfolk. Fotos: Christian Schacht\nDen kartaginiensiske hærfører, Hannibal, krydsede alperne i år 218 f.Kr. for at banke romerne med hjælp fra bl.a. 37 krigselefanter. Blev jeg i dag bedt om at gøre ham kunsten efter i den barske vinterkulde, så skulle det måske være med den helt nye Range Rover Sport som trækdyr. For man skal virkelig lede længe efter en firehjulstrækker så gennemtænkt klatreværktøj, der også kan rende stærkt på de store sletter.\nI modsætning til forgængeren fra 2006, som delte DNA med den rustikke Discovery, er det tekniske udgangspunk nu den fine nye Range Rover, og derfor er RR Sport fortrinsvist bygget af aluminium, hvilket resulterer i et stort vægttab på 420 kg sammenlignet med forgængeren.\nNu skal ingen dog tro, at Range Rover Range med et slag er blevet en let bil, men på vejen opleves bilen langt mere villig til at skifte retning, og derfor lever den bedre op til sit navn – både i forhold til forgængeren og storebror.\nDer er godt med plads i bagagerummet, og man kan endda tilkøbe to ekstra sæder bagi.\nMere sporty at køre\nLand Rovers nye model vil frem over stepperne som en Premier League-angriber, samtidig er den markant billigere end den eksorbitante storebror, Range Rover, som koster fra 2,5 mio. kr. Testbilen er en Range Rover Sport 3,0 V6 Diesel SDV6 HSE Dynamic til 1.625.000 kr. Men lad os komme af sted.\nNøglen drejes – eller rettere sagt, vi trykker på startknappen. Den 3,0 liters dieselmotor med seks cylindre brummer først som en søvnig bamsefar, men prik lidt til den med speederen og en silkeblød lydbølge vælter ind over dig. Det her er altså diesel, som næsten lyder som en benzinmotor.\nMed 292 hestekræfter burde der også være rigeligt med kræfter. Sådan oplever jeg dog ikke situationen. Overskuddet føles af og til lige i underkanten. Den lidt modvillige speederrespons hjælper heller ikke på fornemmelsen, og resultatet er, at gearkassen ofte leder efter det optimale gear. Egentligt er det paradoksalt, for Range Rover Sport skal kun bruge 7,2 sekunder om at nå 100 km/t, men bilens trods alt anseelige vægt på godt to ton lader sig alligevel mærke.\nMen først oppe i fart, og man savner ikke kræfter. Og så kan man nyde den ophøjede komfort i det rullende herreværelse.\nDen føles uimodståelig vellykket at køre med den høje kørestilling og den præcise undervogn, og du begynder at spørge dig selv om, hvad det egentlig er, du skal bruge den store Range Rover til. Her er en affjedring, der holder godt styr på bevægelserne. Den håndfaste indstilling til tingene fornemmes tydeligt ved at vognen ikke krænger som et skib i havsnød, samtidig med at styremanden har fin fornemmelse for retningen gennem det præcise styretøj.\nRR Sport holder kursen som en Stena Line-færge, så det sjældent er påtrængende at korrigere med rattet. Heller ikke selv om det går stærkt.\nMindre flatterende er brændstoføkonomien, med mindre man har aktier i Statoil. Hver gang Range Roveren ser en tankstation, trækker den nemlig selv ind mod højre. Den vil fodres og normalt med en liter diesel for hver 10 kilometer.\nPå kommandobroen har man en nydelsesrig udsigt til de øvrige trafikanter. Man skal dog lige vænne sig til, at man nærmest sidder i niveau med fodgængerne, som man kigger direkte ind i øjnene.\nDesignet er fantastisk vellykket, og Range Rover Sport passer bedre til danskernes indbyggede beskedenhed end den enorme Range Rover.\nEt engelsk herreværelse har Chesterfield møbler, ild i pejsen og i det hele taget en nostalgisk atmosfære. Lidt som i Range Rover Sport, hvor designerne har mikset nye, moderne instrumenter med gammeldags skibsplanker på siderne af dørene og et par bløde stole foran. Her er bare skønt at være.\nTeknikken styres fra en funktionel førerplads. Alle knapper og kontakter går legende let og er lige ved hånden. Indretningen af afdelingen til bagsædepassagerer er også godkendt. Interesserede vil få en bil med fin plads til fem personer og rum til store kufferter bagi. Range Rover Sport kan tilmed udstyres som 5+2-bil, med to enkelt bagsæder på række 3. De betjenes naturligvis helt elektrisk og skal bestilles fabriksmonteret. Så har vi den perfekte familiebil, hvis man har råd.


Hjælp - jeg har glemt mine koder! | Vejen | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Vejen - Foreningernes Hus mangler suppleanter\nDer kræves adgangskoder til alverdens ting i dag. Det filosoferes der over i ugens klumme, der også ser nærmere på et science fiction-tiltag på udenlandske virksomheder. Arkivtegning\nI ugens klumme filosoferer skribenten over det groteske i, at mere og mere i vores samfund kræver digitale adgangskoder.\nVEJEN: I mit næste liv vil jeg være bedre til at huske tal. Den evne er nemlig blevet totalt uundværlig i et samfund, der kræver, at vi skal huske koder til nærmest alt.\nDet er ikke længere nok at kunne huske sit CPR-nummer og sit telefonnummer. Vi skal også holde styr på koder til Dankort, Mobil Pay, Homebanking, Forældreintra, Facebook og LinkedIn. For slet ikke at tale om koderne, vi bruger, når vi shopper på nettet, bestiller rejser digitalt, modtager online læge-konsultationer og så videre.\nHar jeg været på ferie - og har koblet hjernen totalt fra - går det for alvor galt.\nSå har jeg både glemt koderne til min mobiltelefon, min arbejdscomputer og min private computer. Samme problem har jeg med Dankortet, hvis jeg har opholdt mig i udlandet et stykke tid og udelukkende har brugt udenlandsk valuta, hævet i banken før afrejse.\nNår bilen er pakket ud, og vaskemaskinen er sat i gang, går turen til den lokale købmand for at proviantere, og hovsa - Dankortet virker ikke! Jeg har glemt koden og må vente med at købe ind, til jeg kan huske tallene igen. Med mindre jeg altså ringer til min bank og beder om at få en ny kode tilsendt, og det gør jeg ikke ret tit, for det er pinligt i en alder af blot 49 år!\nHvorfor er verden blevet sådan, og får mine børn og børnebørn mon indopereret en chip i deres håndled, så de med den kan låse døre, computere og kopimaskiner op på deres arbejdsplads? Det lyder som noget fra en science fiction-film, men det er faktisk allerede virkelighed i dag, blandt andet i nogle svenske og amerikanske virksomheder.\nJeg har set det i et tv-indslag, og jeg tør set ikke tænke på, hvordan verden bliver, hvis vi, der bebor planeten Jorden, på den måde forvandles til maskiner.\nEn chip i håndledet\nI skrivende stund ser det ud til, at jeg skal have ny mobiltelefon. Den, jeg har, mister strøm, hurtigere end jeg kan lade den op, og i vores "brug-og-smid-væk-samfund" er det billigere at skifte telefonen end at udskifte batteriet.\nNu er det så, jeg frygter, at jeg ikke kan huske koden til mit Apple-id.\nHar jeg glemt den, kan jeg nemlig ikke overføre alt det, jeg har gemt på min nuværende telefon, til den nye.\nDet vil sige billeder, beskeder, noter, aftaler - og KODER!\nFor ja, jeg har naturligvis skrevet en lang række koder ned på min mobiltelefon.\nDumt og farligt - jeg ved det godt - men min hjerne kan altså ikke huske alle de forbistrede tal!


Jobhopping: Er det godt eller dårligt for din karriere? - karriereudviklingLæs Mere\nVigtigste karriereudvikling Jobhopping: Er det godt eller dårligt for din karriere?\nEn nylig undersøgelse fra FutureWorkplace bekræftede, at 91 procent af årtusindskabet forventer at blive på et job i mindre end tre år, hvilket betyder, at de kunne have så mange som 20 job i deres liv. Lyder bizart? Måske, men med så mange nyuddannede, der interesserer sig for ukonventionelle karriereveje, er alt mulig.\nJobhopping erstatter hurtigt konceptet med at klatre på firmaets stige. Mens nogle mennesker bekymrer sig, synes andre karrierefolk, at dette ikke er en dårlig ting. Denne artikel forsøger at forklare, hvad jobhopping er, såvel som dets fordele og ulemper.\nHvad er job-hopping?\nI henhold til The Free Dictionarys definition refererer jobhopping til praksis med at skifte job ofte, især som et middel til hurtig økonomisk gevinst eller karriereudvikling. Workopolis går et skridt videre og forklarer, at det refererer til at flytte fra et job til et andet hver 12. til 36 måned. Det er blevet almindeligt blandt mange årtusinder, der finder det nødvendigt at hoppe mellem job, enten på grund af manglende jobsikkerhed eller for at udvikle deres karriere.\nJobhopping har bestemt sine fordele. En undersøgelse fra 2014 foretaget af CareerBuilder viser, at 32 procent af arbejdsgiverne nu forventer, at deres arbejdstagere får job hop og ca. 55 procent af arbejdsgiverne har ansat en jobbeholder tidligere. Dette skift er blevet identificeret i brancher som informationsteknologi, fremstilling, fritid og gæstfrihed, transport og detailhandel og virker som et positivt skridt fremad.\nDet er gavnligt for arbejdsgivere, fordi ...\nDet er mere sandsynligt, at du er en toppresterende: Hvis du har ændret mange job, er du mere tilbøjelig til at vide, hvordan du gør dit job\nDu kan være en værdifuld insider: du kan bringe viden om virksomhedens konkurrenter\nDu er tilpasningsdygtig: du er en hurtig lærende, og du ved, hvordan man hurtigt opbygger kontakter\nDu kan være lettere at rekruttere: du er mere villig til at tage nye muligheder og tage risici\nDu er den næste generation af talent: du lærer førstehånds hvordan ting fungerer på markedet og kan informere arbejdsgivere om den fremtidige arbejdsplads\nDet er gavnligt for dig, fordi ...\nDet hjælper dig med at vokse dit professionelle netværk: At opbygge et stærkt professionelt netværk er vigtigere end at få det perfekte CV\nDet hjælper dig med at forbedre dit skillset: du får chancen for at se, hvordan andre virksomheder arbejder og udvikler dine færdigheder på måder, du ikke kan ved at bo hos en arbejdsgiver\nDet hjælper dig med at få værdifuld erfaring: en mangfoldig baggrund kan være attraktiv for potentielle arbejdsgivere\nDet hjælper dig med at tjene flere penge: et nyt job fører ofte til en højere lønseddel, da virksomheder er villige til at betale flere penge for den rigtige person\nDet kan hjælpe dig med at opnå individuel opfyldelse: at gå efter det, du ønsker, kan hjælpe dig med at opdage din lidenskab og formål i livet\nDu kan skifte placering oftere: ved at være åben for andre positioner kan du flytte lettere\nDet hjælper dig med at søge en bedre kulturel pasform: Det kan være vanskeligt at finde den arbejdsgiver, der tilbyder den virksomhedskultur og det arbejdsmiljø, du har brug for\nDet giver dig en følelse af præstation: At lære, hvad arbejdsgivere har brug for og klare at gøre et godt indtryk, giver dig en følelse af præstation\nEn ambitiøs professionel, der hopper ind i en ny position, kan få det bedste ud af denne mulighed, fordi de ved, hvad de vil have i deres karriere. Mens jobhopping kan se ud som et ustabilt karriereforløb, finder nogle mennesker, at det giver dem større kontrol over deres karriere.\nÅrsagen til, at jobbeholdere ikke betragtes som ideelle medarbejdere, er, at det er mere sandsynligt, at det er en byrde for en arbejdsgiver. Faktisk kan de være en enorm omkostning for et firma på følgende måder:\nDet fungerer ikke for arbejdsgivere, fordi ...\nDu er ikke loyal over for virksomheden: arbejdsgivere kan være tøvende med at ansætte dig, hvis det ser ud til, at du ikke kan holde dig længe\nDu går ikke efter trofæerne: det kan vise arbejdsgivere, at du ikke er interesseret i andet end dig selv og udvikler dig professionelt\nDu er spild af penge: arbejdsgivere har ikke nogen grund til at investere i dig, hvis du ikke planlægger at blive der længe\nDu mangler ansvar og engagement: som jobbeholder giver du indtryk af, at du er en upålidelig person, der let kan forpligte sig\nDu gør det vanskeligt at sikre et job: Givet din track record, kan du være den første, der går, hvis en arbejdsgiver bliver tvunget til at afskedige medarbejdere\nNogle hævder, at jobhopping ikke kun ser dårligt ud for virksomheder, men også for dig, fordi det kan ødelægge dit omdømme.\nDet fungerer ikke for dig, fordi ...\nDet ser ud til, at du kun interesserer dig for penge: at skifte job ofte giver arbejdsgivere signalet om, at du kun er efter penge\nDu er ikke en seriøs person: arbejdsgivere tror måske, at du ikke tager dem alvorligt, og du risikerer at brænde broer med kontakter, der kunne have været nyttigt\nDu har muligvis begrænset vækst: Du vil gå glip af at se den langsigtede virkning af dit arbejde, og du vil ikke have tid til at blive forfremmet indefra\nProfilen af en job-hopper\nDer er ingen tvivl om, at mennesker, der vælger at job hop, ser arbejdsverdenen anderledes. De skifter job som T-shirts, men de sørger for at planlægge deres næste træk omhyggeligt. At komme ind i denne form for tankegang kan hjælpe os med at forstå, hvorfor de gør, hvad de gør, og hvordan det fungerer for dem.\nDette bliver tydeligt, når vi ser nærmere på deres personlighedstype. Millennials besidder færdigheder og kvaliteter, der adskiller dem fra andre. Selv arbejdsgivere, der ikke er begejstrede for det moderne årtusinde job hopper, indrømmer, at disse personer ikke er bange for at tage troen og springe ind i ukendte territorier. Som sådan beskrives de ofte som:\nNysgjerrig: De ønsker at finde et svar på 'hvorfor' af et problem, lære flere ting og udstyre sig med forskellige færdigheder og oplevelser\nNådeløs: De går aldrig tom for udholdenhed og har en utrolig robusthed, hvad angår arbejde\nLidenskabelig: De er efter den rigtige ting, et job, der giver dem mulighed for at være sig selv og dele den entusiasme, de har med andre\nVågen: de nyder at tage risici og hoppe lige ind i det ukendte\nSelvmotiveret: de er ambitiøse og interesserede i deres faglige udvikling\nMen disse kvaliteter er ikke nok til at sikre, at du har alt, hvad det kræver at arbejde. For at gøre det effektivt skal du have en plan ...\nSådan Job-hop den rigtige måde\nHvis du vil være en succesrig jobhopper, skal du lære at gøre det ordentligt. Kom med en plan for at sikre, at du foretager de rigtige træk.\nHar altid et 'backup' job\nSuccesfulde jobbeholdere ved, hvornår det er tid til at forlade. Før de ophører, har de altid en ny position, der giver dem bedre muligheder, der er indrettet. I væsentlig grad gør dette hoppere til passive kandidater - den type jobansøgere, der altid leder efter den næste mulighed, selvom de allerede har et job. I betragtning af at det kan tage nogen tid at lande et nyt job, skal du konstant være på udkig og kun tage et skridt, når du har en anden mulighed.\nSom jobbeholder skifter du ofte positioner og har en lang liste over kvalifikationer, færdigheder og erfaring, du vil vise arbejdsgivere. Bortset fra dit CV skal du dog oprette en online portefølje, der giver dig mulighed for at demonstrere, hvad du har lært på jobbet og gøre dig til en mere ønskelig kandidat. Porteføljen sikrer, at du altid reklamerer for dig selv, da det er derop for arbejdsgivere at se når som helst.\nKomplette værdifulde projekter\nEn fremragende måde at gøre dig selv til en mere ønskelig kandidat til potentielle arbejdsgivere er at påtage sig så mange projekter som muligt. Dette er yderst fordelagtigt for ethvert jobbeholder, da det hjælper dig med at få mest muligt ud af ethvert job, du har, inden du går videre til det næste. At gennemføre projekter giver arbejdsgiverne konkrete oplysninger om dine legitimationsoplysninger, demonstrerer kompetence og giver bevis for dine resultater.\nLav værdipropositioner til arbejdsgivere\nFor at gøre det lettere for dig selv at lande et nyt job, skal du forberede dig. Ligesom enhver ekspertjobshopper ville gøre, skal du undersøge de virksomheder, du vil arbejde for, inden du begynder at sende dit CV. Når du lærer mere om deres mål, hvad de i øjeblikket arbejder på, kan du komme med et værdiproposition, der informerer arbejdsgiverne, hvad du kan gøre for at hjælpe dem. Dette er en smart måde at få et job på, fordi ikke mange jobsøgende gør det, og det er meget lettere for dig at skille dig ud.\nTil sidst, før du beslutter dig for at sige farvel til din nuværende arbejdsgiver, skal du spørge dig selv følgende:\nHar du fået mest ud af din nuværende rolle?\nHvorfor vil du have nye muligheder?\nHvilken mulighed har det største langsigtede potentiale?\nHvad er din branchenorm?\nEr der nogen alternative beskæftigelsesmønstre at prøve?\nHver karrierebevægelse er unik, og at besvare disse spørgsmål vil hjælpe dig med at forstå, hvad det bedste handlingsforløb er. At gøre dit hjemmearbejde betyder, at uanset hvilken risiko du tager, vil du ikke ende med at skade din karriere. Hvis du imidlertid vil spille det sikkert, har du muligheden for at høste fordelene ved at vokse med et firma.\nJobhopping kan være en god eller en dårlig ting, afhængigt af årsagen til, at du gør det, og hvordan. Mens arbejdsgivere begynder at vænne sig til denne idé, kan det stadig se dårligt ud for din karriere. Hvis der er en reel grund til skiftet, er arbejdsgivere villige til at se den anden vej, så længe du ikke gør det for at tjene flere penge. Det største problem, der medfører jobhopping, er huller i beskæftigelsen, men hvis du ved, hvordan du kan retfærdiggøre disse på dit CV og jobsamtalen, har du ikke noget problem med potentielle arbejdsgivere.\nAt flytte mellem job er ikke altid den ideelle formel for succes, da det ikke fungerer for alle. Men da der sjældent er et 'job for livet' længere, kan du også befinde dig i den position, hvor du har brug for at skifte et par job, før du finder det perfekte.\nHar dette nogensinde sket dig, eller er du villig til at gøre det? Fortæl os dine tanker i kommentarfeltet nedenfor ...


Robuste forandringer - Center for Mental Robusthed\nHjem » Ydelser » Robuste forandringer\nLedelse, psykologi og økonomi – i en helt ny og unik kombination\nAlt  for mange forandringer lykkes ikke, faktisk op mod 70 % viser statistikker. Og et stort antal medarbejdere bliver syge, når de udsættes for en uendelig række af meningsløse forandringer. Der er tale om et kæmpe spild af penge, ressourcer og muligheder. Men der findes løsninger, når man kombinerer fagdisciplinerne ledelse, psykologi og økonomi.\nNår organisatoriske forandringer ikke medfører de forventede resultater, forklares det ofte med lavt engagement fra medarbejderne – de har mistet motivationen. Men hvad vil det sige? Opleves forandringer som meningsløse, afspejles det i tab af produktion og øget sygefravær. Mange ledere er selv så pressede, at de ikke er i stand til at mobilisere psykisk overskud til at skabe den psykologiske tryghed i organisationen, der er en grundlæggende forudsætning for, at mennesker kan trives og bidrage konstruktivt. Derfor fokuserer kurset på tre centrale ledelseskompetencer, der understøtter robuste forandringer: Lederes evne til at udvis nærvær, at agere uselvisk og at lede med compassion. En anden central forudsætning for at lykkes med forandringer, er at den enkelte leder mestrer ”hårde” kompetencer indenfor strategi, business cases, gevinstrealisering og porteføljestyring. Kurset Robuste forandringer – ledelse, psykologi og økonomi giver dig en helhedstilgang til at skabe robuste forandringer.\nKurset afholdes i samarbejde med Faarup & Partners.\nSom leder bliver du bedre til at:\nOverskue en forandring og sikre en proces, der tilgodeser både de forretningsmæssige og menneskelige behov\nØge organisationens evne til at realisere de forventede effekter af en forandring\nForstå, overskue, stille krav til og kvalitetssikre business cases\nPrioritere og vælge de forandringer, som giver mest værdi\nUnderstøtte motivation og oplevet mening blandt medarbejderne\nVærne om din egen energi og engagement\nLedelse, der fremmer organisationens robusthed\nKurset omfatter 2 moduler af hver 2 dage samt efterfølgende 2 halve dages opfølgende træningscoaching. Hver af de 4 undervisningsdage på de 2 moduler har såvel et forretningsmæssigt som et psykologisk fokus. Undervisningsformen vil bestå i en vekselvirkning af korte teorioplæg, gruppediskussioner og en række konkrete øvelser. Kurset er praksisnær og inddrager deltagernes erfaringer. Formålet med træningscoachings er at give sparring på implementering af redskaberne efterfølgende samt erfaringsudveksling og inspiration fra de andre ledere.\nDu bliver undervist Henrik Faarup, stifter og managing partner i Faarup & Partners samt ￼\n￼ Eva Hertz, psykolog, Ph.d. og stifter af Center for Mental Robusthed.\nModul 1: 16. og 17. september 2019\nModul 2: 10. og 11. oktober 2019\n1. Opfølgende coaching: 7. november\n2. Opfølgende coaching: 26. november


10 års jubilæum for DKK's internationale udstilling i Vejen - Hunden.dk\nVejen Garde spillede til DKK's 10 års jubilæum med internationale udstillinger i Vejen. Alle nød det musikalske indslag. (Foto: Hunden.dk/Sanne Kolind)\nI år kan DKK, sammen med Vejen Idrætscenter, fejre 10 års jubilæum med hundeudstillinger i Vejen. Og det blev fejret for fuld udblæsning med flot musik fra Vejen Garde, der spillede flere velkendte ørehængere for det tilhørende publikum. Det musikalske indslag indleder søndagens – og dermed weekendens – sidste finaler. At der har været udstilling i Vejen i 10 år har en klar årsag, mener Jette Nielsen, afdelingsleder for DKK's udstillingsafdeling. ”Vi vil gerne have en stor udstilling et sted, hvor det er rart at være – og det er det her. Samtidig har vi et godt samarbejde med idrætscenteret. De går ind for det og har virkelig tjek på tingene” Ud over idrætscenteret og de gode faciliteter nævner Jette Nielsen også det omkringliggende område, de gode muligheder for camping og selvfølgelig deltagerantallet, der er vokset år for år. ”For 10 år siden var vi glade for 2500 hunde pr. udstilling. I år er der omkring 3000. Så vi håber på 10 år mere” slutter Jette Nielsen.


Hallmark: Bokselegenden Muhammad Ali - bokser julepynt - boksning – Hollymoods\nHallmark Keepsake: Bokselegenden Muhammad Ali\nHallmark samlerfigur af The Greatest, den tredobbelte verdensmester i sværvægt Muhammad Ali. Ornamentet blev udgivet i 1999, og har kun været solgt i USA. Det fremstår som nyt i absolut fejlfri stand, og vi tror aldrig, det har været hængt op.\nDen amerikanske stjernebokser Muhammad Ali blev egentlig døbt Cassius Clay, og selv kaldte han sig bare The Greatest. Det tilnavn er faktisk meget passende, for Muhammad Ali var en af verdens allerbedste boksere. Han boksede 61 professionelle kampe og vandt de 56, og hvem har ikke hørt om de legendariske boksekampe The Rumble in the Jungle og Thrilla in Manila?\nJuletræsfiguren her er utroligt flot og minutiøst lavet, og materialet er som altid enten resin eller plast, Hallmark's foretrukne valg når detaljerne er vigtige. Figuren er som tidligere nævnt i perfekt stand, og den kommer i sin originale æske der er i rigtig god stand og kun har ubetydelig slitage taget i betragtning, at ornamentet er mere end 20 år gammelt.\nDu kan læse mere om det amerikanske julepynt fra Hallmark på vores blog lige her.


» Teambuilding er med til at styrke samarbejdet\nTeambuilding er de senere år blevet mere og mere populært, og det med god grund. Det er nemlig med til at styrke sammenholdet, og når I skal arbejde sammen som et team på eksempelvis arbejdspladsen, idrætsklubben eller andre steder, er det vigtigt, at I kan arbejde sammen på en god og konstruktiv måde. Specielt når I er under pres.\nDer kan hurtigt opstå situationer i hverdagen, hvor man kommer under pres. Situationer som kan være svære at håndtere, hvis I ikke kender hinanden godt. Et teambuilding kursus kan være med til at vise jer jeres styrker og svagheder, for på den måde at lære jer at arbejde så optimalt sammen som muligt.\nJo bedre man kender hinanden, jo lettere er det at præstere i samlet flok, når det virkelig gælder.\nMange virksomheder bruger teambuilding fast\nMange virksomheder bruger derfor også teambuilding kurser som en fast del af deres praksis. Det kan for eksempel være, at de tager medarbejderne med på et kursus en gang om året, eller når nye teams sammensættes i virksomheden. Det er en god måde for medarbejderne at blive rystet mere sammen på. Ikke mindst hvis der har været nogle ændringer i teamet.\nMange virksomheder oplever, at folk stopper, og at der derfor kommer nye ind. Det er derfor ikke nok at lave et enkelt teambuilding kursus. Det er en god ide at lave dem løbende, så også de nye personer bliver integreret i teamet på en god og sund måde.\nTeambuilding øger samarbejdet og kan være med til at skabe en gensidig respekt og forståelse for hinanden. Så det øger både medarbejdernes trivsel i hverdagen, såvel som det skaber en øget værdi for virksomheden. Det er alt noget, som alle vinder på.


Erling Duus: Kommunen mangler leadership | SønderborgNYT\n7. september 2015 11:23 Erhverv\nI sidste uge kom DIs årlige måling på erhvervsvenligheden i de danske kommuner og her er Sønderborg gået fra at være næstsidst til at være sidst på listen.\n“I undersøgelsen indgår der flere ting. En del af dem er om skat og andre ting, som kommunerne ikke kan gøre noget ved. Og så er der hele samarbejdet mellem erhvervslivet og kommunerne – og det er dér, Sønderborg Kommune kan gøre noget”, siger formanden for DI Sønderjylland, Erling Duus.\nSidste år, hvor Sønderborg blev næstsidst i målingen, trådte flere politikere frem og sagde, at det skulle der gøres noget ved.\n“Og jeg spørger mig selv, hvorfor der ikke er sket andet, end at man har snakket. Der mangler korrigerende handlinger”, siger Erling Duus til SønderborgNYT.\nErling Duus fortæller, at dækningsafgiften er væk og det er et lille plus – og en indgang for Erhvervslivet til det offentlige er noteret på positivsiden.\nBorgmesteren erkender problemet\nErling Duus har bemærket, at borgmester Erik Lauritzen vil gøre noget, så Sønderborg kommer væk fra bunden af DIs tilfredsshedsmålinger.\n“Jeg håber, borgmesteren finder ud af, at det er ledelsen i forvaltningen, der er problemet. Sagsbehandlerne arbejder, det bedste de kan. Men der mangler lederskab”, siger Erling Duus. Han fortæller, at det fremgår af den hvidbog, som Dansk Industri har sendt til kommunen.\n“Vi har sendt kommunen vores hvidbog, fordi de skal bruge den. Så nu må de tage sig sammen og gøre noget”, siger Erling Duus. Han understreger igen, at problemerne i Sønderborg Kommune kommer ovenfra og ikke nede fra.\n“Vi ser det jo også i Børne- og Uddannelsesforvaltningen”, siger han.\nSe hvordan erhvervslivet gør\nErling Duus fortæller, at erhvervslivet forlængst har afskaffet værkførere og andre mellemlederfunktioner.\n“Vi arbejder med leadership, hvor alle med ledelsesansvar kender deres virksomhed ud og ind – og ved at forstå hele virksomheden, kan de holde kursen”, siger han.\n“Og i erhvervslivet siger vi aldrig, at nu vil vi reducere omkostningerne med 5 procent. Vi korrigerer og optimerer løbende”, siger Erling Duus, der også er administrerende direktør hos Eegholm i Sønderborg.\nVækstrådet skal bruges\nErling Duus ser gode muligheder i Vækstrådet, som er koblingen mellem erhvervlivet og kommunen.\n“Jeg er ikke i tvivl om, at Vækstrådet kommer til at spille en stor rolle, men alligevel skal Sønderborg stille krav til den kommunale ledelse. Og industrien – ikke bare ønsker, men – forlanger, at Sønderborg kommer væk fra sidstepladsen i tilfredshedsmålinger”, siger Erling Duus.\nJesper Smaling, Socialdemokraterne.\nVækstrådet har besøgt en lang række virksomheder i Sønderborg, hvor der er skrevet notater om, hvad erhvervslivet forventer fra kommunen.\n“Vi er i fuld gang med at analysere de mange besøg”, sagde Vækstrådsdirektør Ole Daugbjerg forleden til SønderborgNYT.\nPolitikerne ser på hvidbogen\nPå onsdag samles politikerne Ole W. Stenshøj fra Konservative, Jesper Smaling og Jesper Kock fra Socialdemokraterne, Tom Holden Jensen fra Venstre og Karsten Høyer Grau fra Dansk Folkeparti i Erhvervsudvalget.\n“Vi skal naturligvis gennemgå DIs analyse og de anbefalinger, der er i den”, siger Jesper Smaling til SønderborgNYT.


Venstre side mavesmerter hos børn - Sygdomme - 2020\nVenstre side mavesmerter hos børn\nAbdominalsmerter er et almindeligt symptom hos børn og kan have et utal af årsager, der spænder fra problemer, som bliver bedre på egen hånd til medicinske eller kirurgiske nødsituationer. Clues til den underliggende årsag til barnets mavesmerter omfatter børns alder, typen af smerte - skarpe, kedelige eller krampede og smertenes varighed. Yderligere spor indebærer, om smerten har ledsagende symptomer såsom opkastning eller feber og placeringen af smerten. Venstre sidemuskesmerter er oftest forårsaget af problemer i organer placeret på venstre side, såsom milt, venstre æggestok eller testikel, og venstre side af tyktarmen.\nAkut venstre-sidet smerte, der kan opstå gennem hele barndommen\nFlere årsager til venstre sidede mavesmerter forårsager pludselige og ofte alvorlige smerter. For eksempel er milten - et organ, der producerer og filtrerer blodceller, og hjælper med at bekæmpe infektion - placeret i den øverste venstre buk. Blunt traume på denne del af maven eller endda midt bagpå kan forårsage beskadigelse af milten, der resulterer i smerte (Ref 1, Etiology section). Desuden kan traume til milten resultere i en tåre af den omgivende kapsel, hvilket forårsager alvorligt blodtab fra milten (Ref 4, s. 1526), en medicinsk nødsituation. Milten kan også blive inficeret eller forstørret af årsager som Epstein Barr-virusinfektion eller overbelastning fra unormale celler i seglcelle-sygdomme, der forårsager venstre øvre mavesmerter. Appendicitis er normalt en årsag til retsidet mavesmerter, men kan faktisk forårsage venstre sidet smerte i det sjældne tilfælde af et barn født med tillægget placeret på venstre side af maven (Ref 6, baggrundsafsnit).\nAkut venstre-sidet mavesmerter hos ældre børn\nVridning af venstre æggestok, der kaldes æggestokkorsvinger, vil normalt forårsage intermitterende skarpe mavesmerter, der også kan udstråle ned i venstrebenet (Ref 4, s. 1668), normalt hos piger i alderen 12 år og derover (Ref 1, tabel 2) . Smerter opstår, fordi nerverne omkring æggestokken er betændt. Ovarial torsion er en nødsituation på grund af muligheden for tab af æggestokkene på grund af nedsat blodforsyning. Det samme problem med vridning kan forekomme i venstre testikel - som oftest forekommer hos drenge i alderen 12 år og derover. Da testikel, i modsætning til æggestok, er synlig, kan en forælder lægge mærke til fortælle tegnene på scrotal hævelse, ømhed og misfarvning (Ref 4, s. 1651-1652).\nKronisk venstre-sidet mavesmerter\nForstoppelse, en almindelig årsag til venstre sidet mavesmerter, er præget af afføring, der er sjældne eller vanskelige at passere. Smerten er ofte kramper og lettet af en afføring. Bortset fra mavesmerter kan symptomer på forstoppelse, som et barn kan opleve, indeholde smerter under afføring, blod på afføringen eller vævspapir efter aftørring, fækalforurening og befugtning af sig selv (Ref 2, s. 2). Risikoen for forstoppelse øges, når et barns kost mangler tilstrækkelige fiberkilder, såsom grøntsager, frugt og fuldkorn (Ref 3). En venstre lysknehernia kan forårsage mavesmerter. En brokkelse opstår, når abdominale organer, sædvanligvis tarmen, træder ind i lysken gennem en åbning i abdominalvæggen. Forældre kan mærke en udbulning i barnets lyske. Halvdelen af disse tilfælde forekommer hos børn under 1 år. En lyskeherni kan forårsage akut smerte og blive en nødsituation, hvis den bliver fanget i mavemuren - kaldet en fængslet brok - fordi den afkøler blodstrømmen til det fangede organ (Ref 4, s. 1185-1877).\nHvis et barn har mavesmerter, der er moderate til svære, det forværres, eller det er konstant, skal lægen straks underrettes (Ref 5, 'Hvornår skal du ringe'). Andre røde flag omfatter blod i opkast eller afføring, nylige skader på maven, høj feber eller alder under 2 år (Ref 5, 'Hvornår skal du ringe').\nCopyright 2020 \_ Kvindelig komfort i huset \_ Venstre side mavesmerter hos børn


De 5 bedste hoteller med tekøkken i Sierra Vista - TripAdvisor\n7 ud af 24 ejendomme er tilgængelige og matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nDette er et af de oftest bookede hoteller i Sierra Vista i løbet af de sidste 60 dage.\nNr. 7 ud af 7 i Hoteller med tekøkken i Sierra Vista med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 21 hoteller i Sierra Vista\nMangler:Hoteller med tekøkken\nNr. 9 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 12 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 5 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 8 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 14 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 18 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 16 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 13 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 6 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 15 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 19 af 21 hoteller i Sierra Vista\nNr. 17 af 21 hoteller i Sierra Vista\nMangler:TilgængeligtHoteller med tekøkken


Rogelli Storm - Cykelhandsker - Vinter - Rød - Str. L får mange til at få et ekstra smil på læben. Cykelhandsker er en af de populære kategorier i cykelverdenen. Cykelpartner har med ret stor sandsynlighed det cykeludstyr du lige står og mangler. Vare du kigger på kan byttes eller returneres indenfor 365 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt dette produkt, det er et godt produkt og kvaliteten er i orden. Husk også at der er prisgaranti på Rogelli Storm - Cykelhandsker - Vinter - Rød - Str. L fra det populære mærke Rogelli, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. I de perioder hvor du er ude på din cykel, skal du huske at have noget vand med. Denne væske kan fx være energidrik med citrussmag.\nRogelli Storm - Cykelhandsker - Vinter - Rød - Str. L kan på grund af dens store popularitet nu findes i vores gruppe af varer Cykelhandsker. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Rogelli Storm - Cykelhandsker - Vinter - Rød - Str. L online hos webshoppen Cykelpartner, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Hos webshoppens store udvalg er der helt sikkert noget for dig, deriblandt også dette produkt. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er der bedre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n24 anmeldelser af Rogelli Storm – Cykelhandsker – Vinter – Rød – Str. L


Kommentarer til "Projekt Basisnet"\nNOAH-TRAFIK har vurderet de 3 alternativer for en udbygning af den kollektive trafik i Storkøbenhavn og vil uden tøven støtte sporvognsforslaget (basisnet 1), der til trods for at det kun omfatter et beskedent sporvejsnet, dog er langt det mest visionære og fremtidsorienterede af de tre forslag. En gennemførelse af sporvejsforslaget kan blive starten på et attraktivt transportsystem, der samtidig kan sikre at byen bliver smukkere, renere, mindre støjende, langt mere attraktiv og præsentabel. Moderne sporvognssystemer går deres sejrsgang verden rundt.\nEn udbygning af minimetrosystemet (basisnet 2) vil derimod være alt for dyrt, omgivet af betydelige tekniske vanskeligheder og det dækker et alt for lille område af byen. Basisnet 3, der alene er baseret på busbetjening, er ikke attraktivt nok for passagererne bl.a. fordi busserne i al for stor udstrækning fortsat vil være afhængige af biltrafikkens omfang.\nFormålet med Projekt Basisnet er bl.a.:\nStore udækkede behov dækkes ikke - af hensyn til biltrafikken\nResumérapporten viser med en meget klar illustration (side 4), at man under arbejdet har fundet frem til meget store områder i København, på Frederiksberg og i Københavns Amt, hvor der er ringe kollektiv trafikservice. Det drejer sig om 23 områder spredt over nævnte byområder.\nFor at betjene disse byområder med effektiv kollektiv transport har man derefter - i overensstemmelse med formålsbestemmelsen - foreslået en hel del nye attraktive forbindelser.\nDet fremgår imidlertid af rapporterne, at en meget stor del af disse forslag til forbedringer igen er udeladt. Som eksempel kan nævnes, at en erkendt tiltrængt forbedring af den kollektive trafik på Fasanvejslinien er fravalgt. Begrundelsen er: "Denne er ikke medtaget i de valgte basisnet på grund af de øvrige vurderingskriterier, primært konsekvenserne for biltrafikken".\nHensynet til biler med én person i hver vejer altså tungere.\nMan skriver også, at forbedringer er fravalgt allerede i de indledende undersøgelser, fordi passagermængderne viste sig for små til sporvogn, Metro eller egen businfrastruktur. Det virker ellers meget naturligt og forklarligt, at passagermængderne ikke er så store, når servicen netop er ringe de pågældende steder. Alligevel har man strøget forslag til forbedringer, der netop kunne bevirke, at der kom flere passagerer. Det fremgår klart, at det har været frygt for at dæmpe bilfremkommeligheden, der har været den væsentligste grund til man har udeladt en stribe forslag til nye forbedrede kollektive trafiklinier. Dette fravalg har end ikke hjemmel i nævnte formålsbestemmelse, hvor man netop taler om at de udækkede behov skal dækkes så den kollektive trafik bliver et attraktivt alternativ til privatbilismen.\nRapporten er gennemsyret af den tankegang, at man for enhver pris skal anvise andre veje til den biltrafik, som måtte blive påvirket af anlæg af basisnet for den kollektive trafik. Derved udelukkes forbedringer af den kollektive trafiks fremkommelighed andre steder. Det er ellers gennemprøvet/gennemanlyseret internationalt, at netop begrænsninger af fremkommeligheden for biltrafikken er meget effektivt dersom man vil forbedre bymiljøet, mindske "forstoppelse" og få folk til at benytte mere miljøvenlige transportmidler (se f.eks. artikel med overskriften "Roadblocks ahead, If you wanst to ease traffic congestion, there´s a simple solution. Shut a few roads" i New Scientist", januar 1998).\nRapporternes forfattere har intet lært af disse erfaringer. Man skriver sådan.: "Da basisnet, som omfatter overfladebaserede løsninger, nedsætter kapaciteten for biltrafik mærkbart i de gader, linierne fremføres ad, bør biltrafikken for de pågældende basisnet kunne kanaliseres til de overordnede store veje som Lyngbyvej-Nørre Alle, Ågade-Åboulevarden m.fl. Kapaciteten på disse veje må derfor ikke reduceres, og basislinierne bør derfor ikke fremføres ad disse veje". De ringe forhold for andre trafikanter på disse strækninger skal altså ikke forbedres. Nedenfor er der en analyse af hvor få personer der ialt er i bilerne på H.C. Andersens Boulevard i "spidstimen"..\nSuccesrige sporvejsbyer havde aldrig fået sporvogne, hvis de havde brugt "Hovedstadsmodellen".\nUnder Projekt Basisnet har man undersøgt andre sporvejsprojekter og konkluderer:\n1. I andre europæiske storbyer kan det meget vel tænkes, at man valgte at realisere det undersøgte sporvejsnet.\n2. med den benyttede samfundsøkonomiske beregningsmodel ville realiserede udelandske sporvognsprojekter vise sig samfundsøkonomisk urentable\nSuccesombruste udenlandske sporvejssystemer som bl.a. i Strasbourg, Grenoble, Manchester og Nantes ville altså ikke være bygget hvis disse byer havde ladet sig lede af en computermodel som "Hovedstadsmodellen". Det er Hovedstadsmodellens fastholdelse af topprioriterering af biltrafikken der slår igennem. Der er derfor al mulig grund til ikke at bruge denne trafikmodel, hvis København som de nævnte byer skal have succes med sin trafikpolitik.\nBåde til konsekvensvurderinger og frasortering af trafikforbedringer har man benyttet "Hovedstadsmodellen" (suppleret med "Ørestadstrafikmodellen"). Disse modeller slår populært sagt alarm hvis biltrafikken sinkes. Den fastholder derved favorisering af biltrafikken på andre trafikanters bekostning. Den slags computerspil bør ikke bruges til at bestemme Københavns trafikale fremtid. Det må være befolkningen, der skal bestemme trafikpolitikken, ikke trafikmodeller med masser af indbyggede svært gennemskuelige trafikpolitiske prioriteringer. "Hovedstadsmodellen" kan ligesom andre trafikspil være sjove til barnekammeret og som tidsfordriv for legeglade planlæggere, men ikke til seriøs trafikplanlægning.\nDette skema med tal fra Projekt Basisnet viser, at biltrafikken kommer meget hurtigt frem i modsætning til de rejsende med kollektiv transportmidler:\nBilkørsel til/fra Rejsetid\nRejsetid nu med kollektiv transport -ifølge køreplanen\nVallensbæk-Indre Nørrebro S 27 min. 1,9 min. 44 min.\nTil trods for at biltrafikken, som det kan ses, kun forventes at bruge marginalt mere tid efter anlæg af sporveje står der ikke desto mindre i rapporten: "Basisnettene udløser endvidere store gener for biltrafikken, og det forringer samfundsøkonomien betragteligt. Værdien af bilisternes rejsetid giver store negative effekter (langsommere trafikafvikling, omvejskørsel m.v.)"\nDette skriver man til trods for at bilister er begunstiget med under den halve rejsetid, slipper for ventetid, skiftetid, er i tørvejr og man er sikker på siddeplads.\nAlligevel omregnes disse bilisters mertid - ofte kun brøkdele af minutter pr. bilist - om til kr. og øre ved at gange sekunderne med antallet af biler om året og 30 kr. pr. time og man postulerer derefter som nævnt, at det er en stor samfundsøkonomisk udgift. Det er det rene vrøvl og misbrug af såkaldte samfundsøkonomiske beregninger.Hvis man endelig skulle indregne bilisttid skulle man kun regne med den tid, som man måtte komme til at bruge mere end den kollektive trafikant. De kollektive trafikanter tid burde så iøvrigt tillægges en bonus for mindre arealforbrug til kørsel/parkering, forurening, ulykker m.v. Hvis man f.eks. derfor satte den kollektive trafikants tidsværdi i relation til hvor lidt de brugte af byens sparsomme arealer skulle tidsværdien for de kollektive trafikanter sættes meget højt jfr. nedenfor.\nDet er jo netop biltrafikken, der fylder meget og derved skaber problemerne med fremkommeligheden. Som bilist fylder man 68 gange så meget som en sporvejspassager på vejen og 28 gange så meget som en buspassager. Alligevel sikres man som bilist meget hurtig transport og stor komfort. At man for at sikre andre meget dårligt stillede trafikanter lidt bedre forhold evt. skulle bruge et ekstra halvt minut i et behagelige sæde er vel til at bære og skal ikke omregnes som en samfundsmæssig belastning. Til sammenligning ser en dansker fjernsyn i 3 - 4 timer om dagen. Man kunne jo også lade bilen blive hjemme.\nDet er derfor meningsløst, at man i Hovedstadsmodellen og de øvrige analyser omregner enhver forsinkelse af biler med én person i hver som en samfundsøkonomisk belastning. Trafikplanlægningen er kommet helt ud i hampen, når hensynet til byens borgere og muligheden for at skabe et bedre bymiljø og bedre forhold for andre trafikanter skal bremses af hensynet til bevarelse af miljøbelastende privilegier. Det er at rette bager for smed.\nHvis man leder meget i baggrundsrapporten kan man finde en passus, der fraviger den skråsikre anvendelse af "Hovedstadsmodellen". Der står: "Man skal være varsom med brugen af trafikmodelresultaterne, de er ofte behæftet med ganske stor usikkerhed - dette gælder specielt på strækningsniveau". Et andet sted står: "Et ekstra usikkerhedsmoment er, hvorvidt trafikmodellerne er i stand til at simulere trafikafviklingen i situationer nær kapacitetsgrænsen". Alligevel er hele arbejdet med Projekt Basisnet bygget op omkring disse computermodeller. Alle de omfattende beregninger må iøvrigt have kostet meget store beløb i konsulenthonorarer.\nTidsgevinst for de mest omfangsrige betyder tidstab for andre\nHvis dem der fylder mest på vejene og i de signalregulerede kryds får bedst mulige forhold har det naturligvis tilsvarende negative konsekvenser for andre trafikantgrupper. De sinkes i deres fremkommelighed på vejene og i signalanlæggene. Den samme vejplads og signaltid kan forståeligt nok ikke bruges af flere samtidig. Det betyder f.eks. at buspassagerer får forringet deres service kraftigt. Man må vente i lang tid, bussen kører langsomt, ofte med mange opbremsninger, man kommer for sent frem eller bruger meget ekstra tid for "at være på den sikre side". Også cyklister sinkes kraftigt. De får som oftest "rød bølge" ligesom busserne.\nVed sin vurdering af forslag til basisnet har man "foretaget beregninger af det "gennemfartspotentiale", som hver af de foreslåede forbindelser har (antal rejser bil + kollektiv på langs af den pågældende forbindelse uden rejsestart eller -mål langs forbindelse".\nDette betyder populært sagt: Hvor megen gennemkørende trafik kan der sendes igennem på den strækning. Da det er biltrafikken der fylder mest sætter den sig på broderparten af "gennemfartspotentialet". Busserne er med i modellen, men "Hovedstadsmodellen" opererer kun med den køreplanlagte bustrafik. Man går altså ud fra at køreplanen også følges. Det er en illusion. Et er at køretiderne i køreplanen er lange på grund af biltrafikken, et andet er at busserne alligevel sjældent kan holde køreplanen. Mens bilister som oftest kan indhente eventuelle forsinkelser senere på turen kan buspassagere ikke indhente det regionaltog, som de evt. er kommet for sent til på grund af forsinkelser. Buspassagerne rammes altså på mange måder: køreplanen tilsiger langsom transport, den holder end ikke og konsekvenserne af at køreplanen ikke holder er i værste fald halve til hele timers ekstra tidsforbrug, hvis man mister andre busser/tog i "rejsekæden".\nHT offentligør tal for regulariteten for bustrafikken, men de er af en ganske speciel karakter. I HTs trafikplan 1998 angives, at mere end 90 % af alle busserne er rettidige. Ved at kigge på HTs hjemmeside kan man se hvad rettidighed betyder.\nDer står nemlig "93 % af turene afgår til tiden fra endestationen". Det er en ganske anden sag, idet alle forsinkelserne på strækningen ikke er medtaget. Da de allerfleste passagerer ikke tager bussen fra endestationen men på strækningen er det ikke noget interessant tal at operere med. Det svarer til at DSB kun målte om togene var præcise når de forlod Købehavns Hovedbanegård. DSB måler rettidighed ved alle stationer.\nDen form for regularitetstal er helt utilfredsstillende og tilslører hvor galt det rent faktisk står til med bussernes kørsel. Buschaufførerne er i centralkommunerne nødt til at glemme alt om køreplanen og blot kæmpe sig veje gennem bilmængderne, som en chauffør har udtrykt det til pressen fornylig. Hovedstadsmodellen har alligevel indbygget en forudsætning om at busserne kører præcist i alle situationer. Derfor kan man "fylde på" med biltrafik indtil vejens/krydsets kapacitetsgrænse. Virkeligheden er en ganske anden. Busserne er stort set i lommen på biltrafikken i store dele af Københavnsområdet. Når der er størst brug for buskapaciteten i myldretiden eller når det regner er der flest biler på gaden og de bilskabte forsinkelser er derfor størst og bussystemets kapacitet derfor reduceret mest.\nDer kører omkring 19.000 personbiler over kommunegrænsen til København hver morgen i spidstimen. Det svarer til hvad der kan presses igennem på veje og i signalanlæg. I disse biler sidder der imidlertid kun omkring 24.000 personer. Hele Københavns trafiksystem er toptunet til at servicere disse biler bedst muligt.\nDe 24.000 personer svarer til hvad der kan sidde i 500 busser eller 25 af de nye elektriske regionaltog. Hvis man begyndte at indrette trafikpolitikken så den stimulerede folk til så vidt muligt at lade bilen blive hjemme ville der bl.a. være masser af plads til et veludbygget attraktivt sporvejsystem i København, brede cykelstier og signalsystemerne kunne tilpasses behovet hos kollektive trafikanter, cyklister og forgængere.\nHvorfra stammer den nuværende prioritering af trafikanterne ?\nDet er nødvendigt at bemærke, at den nuværende topprioritering af biltrafikken i Københavnsområdet aldrig har været vurderet ud fra de belastninger, som andre trafikanter blev påført derved. Operation "fjernelse af flaskehalse", d.v.s. Københavns kommunes konsekvente arbejde for at fremme bilfremkommeligheden fra omkring 1956 og fremefter i form af vejudvidelser, ombygning af vejkryds, flytning af stoppesteder, nedskæring af den kollektive trafik, "grønne bølger", de store indfaldsveje til København o.s.v. er blevet gennemført uden nævneværdig hensyntagen til konsekvenserne for andre trafikantgrupper. Konsekvenserne var normalt end ikke omtalt i forbindelse med de nævnte meget store og indgribende trafikale tiltag.\nKonsekvenserne af den bilorienterede planlægning er tydelige i dagligdagen. Den kollektive trafikant er blevet sorteper . Alene fra 1956 til 1974 blev den gennemsnitlige rejsetid for kollektive trafikanter i Storkøbenhavn således fordoblet, mens den for bilister blev væsentligt reduceret. Denne graf fra Hovedstadsrådet viser udviklingen:\nDer er ikke siden rettet op på skævhederne.\nDet er derfor urimeligt at tage denne favorisering af biltrafikken for nærmest uangribelig i de foretagne modelberegninger. Derved fastholdes de eksisterende privilegier.\nEt basisnet for den kollektive trafik skal have et ordentligt omfang. Hvis man kigger på det meget fintmaskede vejnet er forholdene for biltrafikken her så enestående, at der godt kunne ske en stor nedprioritering.\nBR´s beslutning om stop for bilvækst er end ikke indarbejdet i projektet\nIfølge rapporten forudsætter man, at Metroens etape 1, 2 og 3 er bygget , og at Indre by er trafiksaneret.\nVidere hedder det: "Andre trafikdæmpende foranstaltninger som en mere restriktiv parkeringspolitik, indførelse af bompengeordning eller road pricing er derimod ikke forudsat".\nSelvom Københavns Borgerrepræsentation allerede for år tilbage besluttede, at biltrafikken ikke måtte stige har man i forbindelse med Projekt Basisnet end ikke analyseret effekten af nævnte mulige tiltag. Man har heller ikke analyseret effekten af en evt. fjernelse af befordringsfradrag for bilpendling, højere benzinpriser eller en gennemført omprioritering af brug af gadearealet og signalstyringen således at de nævnte skævheder blev rettet op . Man har kalkuleret med fortsat bilvækst.\nDe fleste miljøargumenter i rapporterne går på at man af hensyn til miljøet ikke skal hæmme biltrafikken fordi så forurener bilerne mere. Det er at vende sagen fuldkommen på hovedet. Man undlader at nævne, at en bil stadig sviner mange gange mere end hvis vedkommende benyttede bus eller tog - for slet ikke at nævne cykel. Beregninger fra Trafikministeriet viser således, at udslippet af CO2 er ca 8 gange så stort for en person, der pendler i bil fra Helsingør til København set i forhold til en togpendler.\nKun der ikke fandtes mindre belastende alternativer end kørsel i hver sin bil til/fra København var der hold i miljøargumentet. Ellers ikke. Den biltrafik, som byen ville have det bedre foruden, har i dagens situation bedst mulig fremkommelighed under henvisning til, at så sviner bilerne mindre.\nArgumentet for fortsat at begunstige biltrafikken mest muligt for at begrænse forureningen svarer til at lade hoveddøren stå åben for at begrænse skaderne på hoveddøren, hvis der skulle komme indbrud.\nHvis det er gøres meget let og hurtigt for den gennemkørende biltrafik fra omegnen kommer der naturligvis mere biltrafik til byen og folk suges ud af den mere miljøvenlige kollektive trafik, som mister konkurrencekraft og påføres øget energiforbrug. Bustrafikken får således ofte "rød bølge" som konsekvens af den gennemkørende biltrafiks "grønne bølge". Dertil kommer, at bustrafikken forsinkes og generes af de mange kørende og parkerede biler, som "den glidende trafik trafikafvikling" skaffer til byen. Også cykeltrafikken blive mindre attraktiv.\nPladsforbrug for forskellige transportformer:\nAt fortsætte med at topprioritere biltrafikken i tætte bykvarterer er endnu mere urimeligt i betragtning af, at passagerer i et sporvognssystem er meget nøjsomme hvad plads angår - set i forhold til bilister. WIENs kommune, der er kendt for sin relativt visionære trafikpolitik og som har et af Europas største sporvejssystemer, har ud fra årtiers erfaringer udregnet arealforbruget til kørsel sådan:\nDertil kommer, at den kollektive trafikant ikke bruger plads til parkering. Ifølge vejreglerne optager hver almindelig parkeringsplads omkring 22-25 kvadratmeter inkl. til/frakørselsareal. En anden beregning viser, at en bilist inkl. parkeringsareal bruger omkring 90 gange så stort byareal som en togpassager (kilde: UITP)\nEt vejareal kan bruges på mange måder, men der er meget stor forskel på, hvor effektiv brugen er, når man ser på, hvor mange personer, der kan komme frem på et givet vejareal. Nedenstående skema viser topkapaciteten for forskellige former for trafik Der er regnet med en 4 meter bred bygade (én retning).\nSporvogn Cyklister Biler Fodgængere\nMaksimumtal på 4 meter bred bygade 16.000 passagerer 12.000 800 biler\n(ca. 1000 personer )\nProjekt Basisnet mangler helt oplysninger om spidstimetrafik, befordrede personer pr. bil og den nuværende prioritering af trafikanterne. Det nye signalstyringssystem i København er end ikke omtalt selv om det yderligere forstærker topprioriteringen af den gennemkørende biltrafik. Trafikborgmester Søren Pind har således udtalt til pressen, at han håber, at den nye signalstyring kan give plads til op til 20 % flere biler i København. Konsekvenserne heraf vil ramme alle andre trafikanter.\nEt eksempel på hvor få mennesker der transporteres i biler på en hovedfærdelsåre:\nPå H. C. Andersens Boulevard transporteres følgende antal personer i "spidstimens" biler: Mod byen ( kl. 8-9) ialt ca. 2680 personer i personbilerne. Fra Byen 3200 (kl. 16-17) ialt ca. 3170 personer i personbilerne. Der er regnet med, at 80% af biltrafikken er privatbiler og at der i myldretiden kun er 1,24 person pr. bil i gennemsnit.\nMed 200 personer i hvert vogntog i et letbanesystem kunne alle personerne få plads i 14 vogntog den ene vej og 16 den anden vej. Udenfor myldretiden er transportproblemet naturligvis endnu lettere at løse. Alligevel vil man som ovenfor nævnt ikke foreslå nogen form for forbedringer for den kollektive trafik på denne rute. Dette til trods for at både cykeltrafikken og bustrafikken har elendige forhold på H.C. Andersens Boulevard. De enkelte små stumper busbaner der findes er ofte uden effekt på grund af svingende biler eller taxaer eller andre køretøjer, der bruger busbanen til af/pålæsning. Cykeltrafikken skal ofte dele kørebane med biler eller busser. Kun sammenhængende cykelstier og busser/sporvogne i eget tracé kan give ordentlige forhold for de byskånsomme trafikanter på H.C. Andersens Boulevard.\nDen kollektive trafik er gidsel i sagen om en eventuel Havnetunnel\nTrafikministeriet bestemte i kommissoriet for Projekt Basisnet, at en havnetunnel fra Østerbro til Amager skulle indgå som forudsætning for analysearbejdet. Det er dybt kritisabelt, at et vejprojekt, der tilmed er stor modstand imod, indbygges som forudsætning i en rapport om forbedring af den kollektive trafik. En sådan forbedring kunne netop være en mulighed for at undgå en stor del af den nuværende, belastende biltrafik. En analyse deraf ville det have været oplagt at foretage i Projekt Basisnet. I stedet forudsættes altså anlæg af en ny stor vej, som stort set alene vil give biltrafikken fordele og som derved medvirker til at undergrave muligheden for at begrænse biltrafikken. Endnu mere urimeligt er Trafikministeriets holdning i betragtning af at der endnu ikke er kommet den bebudede rapport om konsekvenserne af en eventuel havnetunnel.\nDet er svært at finde grundlag for anden tolkning end at den den kollektive trafik i Projekt Basisnet tages i som gidsel i Trafikministeriet kamp for en havnetunnel fra Østerbro til Amager.\nEn havnetunnel fra Østerbro søges altid "solgt" som en aflastning af indre by. En fredeliggørelse af Indre by kan imidlertid let realiseres uden en havnetunnel. Samtidig kan merbelastningen af andre bydele undgås.\nDet er velkendt argument at støtte sig til plusordet "aflastning", når man skal presse store veje igennem. På den måde spiller man beboere i forskellige områder/kvarterer ud mod hinanden. NOAH vil gerne have aflastet Indre by, men ikke med en løsning, der blot vil skabe mere biltrafik andre steder i byen. København skal aflastes ved at folk bruger bus/tog/minimetro/letbane/cykel i stedet for bil.\nI betragtning af at en bilist bruger ca. 68 gange så meget vejareal til kørsel som en sporvejspassager er det udtryk for manipulation når man siger at der ikke er plads til sporvogne. Biltrafikken får lov til at bruge byens arealer langt mere urationelt.\nHvis man nemlig ser på spidstimebelastningerne på de relevante veje, er der ikke tale om store menneskemasser, der skal finde andre transportmidler, for at Indre by kan blive aflastet. Hvis man kan klare meget af transporten i myldretiden med mere miljøvenlig transport er resten af døgnets trafik naturligvis endnu lettere at håndtere.\nBredgade, nord for Kgs. Nytorv: 1.580 personer i personbilerne. St. Kongensgade nord for Kgs Nytorv: 1290 personer i personbilerne. Torvegade ( kl. 8-9) mod byen: 1290 personer i personbilerne og (kl. 15-16) fra byen: 990 personer i personbilerne. NB. Beregningen er foretaget ud fra, at 80% af antallet af motorkøretøjer er personbiler med 1,24 person pr. bil..\nAt skaffe en stor del af disse få mennesker andre transportmuligheder er ikke nogen større trafikpolitisk og logistisk udfordring.\nPå lufthavnsbanen kan der - med fuld vognlængde - sidde op mod 1.000 passagerer i hvert tog. I Minimetroen vil der kunne være op til 300 passagerer pr. tog. Den kan transporteres op til 13.500 personer pr. time pr. retning.\nNår man sammenligner disse tal med ovennævnte spidstimetal for Indre By er det åbenbart, at det ikke er nogen særlig stor opgave f.eks. at halvere biltrafikken gennem Indre By uden at bygge en havnetunnel. Man skal blot indrette sin trafikpolitik derefter.\nEn havnetunnel er derfor ikke blot unødvendig - den er direkte ødelæggende bl.a. for store dele af Østerbro og Amager og vil også forringe konkurrencesituationen for Lufthavnsbanen og minimetroen.\nDer er også rigeligt brug for "tunnelpengene" - mindst 3 milliarder kroner inkl. tilslutningsveje - til at lave et udbygget moderne sporvejssystem, der netop kan aflaste byen for megen biltrafik, specielt hvis man ikke samtidig bygger nye "højklassede veje" som en havnetunnel.\nTrafikministeriets prioriteringer og HT´s beskedenhed hindrer tiltrængte forbedringer\nProjekt Basisnet er et godt initiativ, men derfor er det så meget mere beklageligt, at man ikke har turdet foreslå langt større forbedringer af den stærkt forsømte kollektive trafik. Man lægger op til fortsat favorisering af den gennemkørende biltrafik i København bortset fra på enkelte strækninger. HT og Trafikministeriet, der er hovedansvarlige for Projekt Basisnet, har undladt at være effektive advokater for de kollektive trafikanter og bymiljøet.\nDet kan give anledning til undren, at HT har ladet sig nøje med så beskedne krav og har villet lægge navn til rapporten. En så udpræget beskedenhed, som rapporten er udtryk for på de kollektive trafikanters vegne, er urimelig. Det tyder på at Trafikministeriets indflydelse har været alt for dominerende. Det er i denne forbindelse tankevækkende, at vedkommende, som var projektchef for HT under arbejdet med Projekt Basisnet, er tilknyttet Trafikministeriet som konsulent.\nNår det drejer sig om forslag til forbedringer for biltrafikken er det ikke beskedenhed der er fremherskende i Trafikministeriet. Mens arbejdet med Projekt Basisnet har stået på har Trafikministeriet og Vejdirektoratet således arbejdet ihærdigt med forslag til anlægslove for 3 nye store vejanlæg på Sjælland, Fyn og i Midtjylland til op til 3,6 milliarder kroner. Vejene ønskes bygget på steder med ringe trafikmængder og tilmed hvor der er oplagte muligheder for at forbedre den kollektive trafik som alternativ til nye store veje. Man mærker tydeligt, at Trafikministeriet i sagen om Projekt Basisnet ikke har følt den samme omsorg for de kollektive trafikanter, som man har for at den enkelte bilist skal spare nogle få minutter ved anlæg af nye motorveje. Det er beskæmmende, men ikke overraskende i betragtning , at den ledende embedsmand i Trafikministeriet Ole Zacchi udtalte sin trafikpolitiske vision sådan til Aktuelt den 16. december 1996: "Vi elsker privatbilisterne i Trafikministeriet. Vi synes, at bilen er menneskets bedste ven". Projekt Basisnet er en klar illustration af, at det i stor udstrækning er den holdning der styrer arbejdet i ministeriet.