⇒ Billige Øjencremer → Køb online i dag – Hurtig levering\nNiceHair.dk er pt. en af de største online shops i Danmark der sælger beauty-produkter. Webshoppens sortiment indeholder i omegn af 14000 varer fra en række brands. Netshoppens Trustpilot-rating på 9,4 ud af 10 røber enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 37612 vurderinger, hvoraf 31933 af disse giver topkarakter. På Facebook er 225196 mennesker tilhængere af NiceHair.dk, og herpå har netshoppen modtaget 4607 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,1 af 5, hvilket tillige er aldeles godt.\nMade4men.dk er i dag imellem de mest populære online butikker med beauty-produkter. Netshoppens udvalg rummer omkring 3000 varer fra flere mærker. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 9,4 ud af 10 manifesterer stærk kundeloyalitet. Scoren er baseret på 6942 vurderinger, hvoraf 5800 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 6276 mennesker tilhængere af Made4men.dk, og her har netshoppen modtaget 75 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,1 af 5, som lige så vel er særdeles overlegent.\nLookfoxy.dk er pt. iblandt de bedste internet shops i Danmark inden for beauty-produkter. Netbutikkens udvalg omfatter omkring 300 varer fra en række mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 6,9 af 10 vidner om stor kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 43 vurderinger, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 personer tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har netbutikken modtaget 10 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 3,9 ud af 5, hvilket tillige er temmelig overlegent.\nMatas.dk er nu imellem de bedste e-forretninger inden for beauty-produkter. Webshoppens sortiment rummer omkring 90000 varer fra diverse mærker. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 er et udtryk for enorm kundetilfredshed. Scoren er baseret på 12075 ratings, hvoraf 8851 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 279941 brugere fans af Matas.dk, og her har netbutikken modtaget 549 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 3,8 ud af 5, som lige så vel er ultra beundringsværdig.\nLuxplus.dk er aktuelt en af de mest benyttede e-shops inden for beauty-produkter. Firmaets udvalg omfatter omtrent 40000 produkter fra en række producenter. Forretningens Trustpilot-rating på 9,6 af 10 giver indtryk af stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 27258 vurderinger, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 personer tilhængere af Luxplus.dk, og her har de modtaget 5451 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,8 ud af 5, hvilket ligeså er særdeles godt.\nØjencremer shoppes over nettet\nFlere online webshops tildeler i øjeblikket en række forskellige fragtløsninger. En favorit iblandt mange er i vore dage pakkeshoppen, som giver dig mulighed for at hente de bestilte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Leveringsformen er altså temmelig hensigtsmæssig, og i mange tilfælde endvidere den prisbilligste leveringsmåde.\nDu burde omvendt overveje at få ordren sendt til din adresse eller til hvor du arbejder. Fragtløsningen er i mange tilfælde en anelse dyrere, men desuden rigtig let gængelig. Den mest prisbevidste form for fragt af øjencremer vil dog utvivlsomt være at hente pakken selv, som desværre beroer på at du bor i nærheden af øjencremer online forhandlerens lager.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være super vital i tilfælde af at man har brug for pakken om et øjeblik, så herved er det sandelig klogt at vi finder det forventede leveringstidspunkt ved den respektive vare.\nStørstedelen af øjencremer online virksomheder giver levering på blot en enkelt hverdag på en række af deres varenumre, men som imidlertid regnes ud fra at ordren indsendes forinden et fast tidspunkt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få øjencremer ekspederet inden personalet får fri.\nNogle få firmaer på nettet præsterer portofri levering, men undertiden er det så præmissen at man bestiller for en bestemt pris. Som alternativ kan du udse dig den prisbilligste slags levering, der mange gange – hvad end du bor nær Vejle, Frederiksværk eller Haslev – vil blive at få bragt ordren til en pakkeshop.\nDet er efterhånden særdeles overkommeligt for internetbrugere at lave prissammenligning på øjencremer fra forskellige online virksomheder, og altså har masser af shops på nettet ikke kunne lade være med at stampe prisniveauet på en række af deres varer – til piger og drenge, og samtidig til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange sikre gratis fragt.\nDet kan dog stadigvæk vise sig rentabelt at efterprøve nogle enkelte e-handler efter øjencremer rabatkoder forud for at du shopper, så du er skudsikker på at opnå den skarpeste pris.\nDu skal blot være omhyggelig med, at ifald en internet shop afhænder øjencremer til en udsalgspris der er himmelråbende god, så er det ofte være et faresignal om en uægte internet shop. Betalinger med kort er imidlertid indbefattet af et reglement, der beskytter os overfor uærlige e-handler.\nVi anbefaler handler med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du udnytte et afdragstilbud som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at afdrage regningen over flere uger.\nInden nogen shopper øjencremer på en butik behøver man utvivlsomt kigge på netbutikkens handelsvilkår, dog er det oftest et tidskrævende arbejde.\nEn anden løsning er at kigge hvorvidt internet selskabet er tilsluttet e-mærket, som generelt er en sikkerhed for at e-forretningen accepterer de officielle danske regler, og at e-shoppen hyppigt kigges til af fagmænd som er indført i vilkårene på området. Desuden får du mulighed for assistance, hvis du møder dilemmaer ved din shopping.\nYderligere er det godt at køberen er oppe på mærkerne omkring de grundlæggende vilkår der kan have indvirkning på handlen, for eksempel hvilken ombytningsrettighed på øjencremer e-forretningen tilsikrer. I den relation er det ydermere relevant, at man til enhver tid beholder sin kvittering, så man altid vil kunne bekræfte sit køb, hvad end du shopper til en dreng eller pige.\nTrustpilot præsterer absolut uafhængige genveje til at granske ganske mange øvrige kunders synspunkter og derved stiller vi forslag om, at du kigger på internet butikkens øjencremer kritik inden du færdiggør din shopping.\nFacebook forærer dig også super fornemme chancer for at få indtryk af internet forretningens troværdighed. Desuden er der en del online webshops hvor man kan afgive en vurdering af virksomhedens service, hvilket også bør tages i brug til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en række butikker på nettet i form af at vi præsenterer forretningernes tilbud, og tager betaling når en af de besøgende på vores hjemmeside laver et køb.\nAnvisninger omkring øjencremer og internet butikker opretholdes hyppigt, men det er umuligt for os at give garantier imod korrektioner der muligvis er implementeret efter at vi senest opdaterede websitets informationer.


Regeringen fastslår tirsdag aften, at 4.024 statslige arbejdspladser skal flyttes ud i provinsen. 1.800 offentligt ansatte kan ifølge TV 2 se frem, at deres arbejdsplads rykker væk fra København.\nTirsdag d. 16. januar 2018, kl. 22.15\nDet bliver en nat med mange dybe suk i hovedstaden.\nI resten af Danmark vil andre sove en mere forventningsfuld søvn.\n»I morgen (onsdag, red.) præsenterer vi en ny historisk stor plan for flytning af statslige arbejdspladser – 4.024 arbejdspladser,« siger Sophie Løhde (V) minister for offentlig innovation til TV 2.\nEn række af de arbejdspladser har regeringen ifølge TV 2 allerede varslet, herunder 500 forventede nye stillinger i forsvaret. Men ifølge mediet får omkring 1.800 medarbejdere i hovedstaden i morgen at vide, at deres arbejdsplads flytter ud i landet.\nSelve navnene på de offentlige arbejdspladser, som skal flyttes ud i landet, forventes at blive præsenteret onsdag kl. 13 på et pressemøde i Statsministeriet.\nI 2015 præsenterede den daværende V-regering første runde af udflytningen af statslige arbejdspladser. Flere end 2.500 af de ca. 3.900 arbejdspladser, som dengang meddelt, er flyttet.\nDen gang foregreb daværende finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) de mange protester med bl.a. ordene:\n»Den statslige sektor er ikke støbt i beton.«\nMen mange vil simpelthen ikke flytte med.\nF.eks. konstaterede fagforbundet Djøf i december 2016 i en rundspørge blandt deres medlemmer på udflytningsberørte arbejdspladser, at tre ud af fire enten havde fundet nyt job, ikke ville flytte med jobbet og væk fra hovedstaden eller ville gøre det, indtil de kunne finde et job nærmere deres bopæl.\n»Det her understreger bare, at det er en øvelse, der kommer til at give et kæmpe videnstab. Årtiers erfaring og specialisering forsvinder. Vores medlemmer oplever, hvordan virksomheder ikke kan få løst deres sager, og de har frustrerede borgere i telefonen. Vi snakker om år, før der er rettet helt op,« sagde Sara Vergo, formand for Djøf Offentlig.\nDen side af sagen er siden blevet tegnet skarpere og skarpere op.\nI september 2017 var der ifølge en opgørelse fra Finansministeriet flyttet 2.546 af de 3.900 – på det tidspunkt - planlagte arbejdspladser. Og kun ca. 24 pct. af de flyttede arbejdspladser var besat af medarbejdere, der enten allerede er flyttet med eller pendler.\nOverblik: Sådan er regeringens udflytningsplan forløbet\nDanmarks største udflytning af statslige arbejdspladser startede allerede under valgkampen i 2015, da Lars Løkke Ramussen gjorde emnet til en af sine mærkesager.\nEfter nøglerne til statsministeriet blev overleveret fra Helle Thorning-Schmidt, satte den nye statsminister Lars Løkke Rasmussen straks en undersøgelse i gang, der skulle afgøre hvilke afdelinger, der med fordelagtighed kunne udflyttes.\nFem dage inden Folketingets åbning den 1. oktober 2015 bliver planen for udflytningen af 3900 arbejdspladser præsenteret af regeringen.\nDen 21. januar 2016 viste en foreløbig opgørelse fra Finansministeriet, at udflytningen kommer til at koste dobbelt så meget, som regeringen egentlig havde sat af til projektet. Regningen vil løbe op i knap en milliard kroner.\nDen første styrelse der blev flyttet ud i landet den 1. februar 2016. Det var Landbrugsstyrelsen, der flyttede fra København til Augustenborg på Als.\nDen 26. april 2016 satte et flertal i Folketinget en stopper for udflytningen af Dansk Institut for Internationale Studier, da de mener, at institutionen er bedst placeret i København.\nI august 2016 viste en optælling lavet af Politiken, at 829 embedsmænd fra berørte myndigheder har opsagt deres stillinger efter regeringens udflytningsplan. Det svarer til en ud af fem embedsmænd.\nPå den baggrund udtrykte topøkonomer i Berlingske Business deres skepsis over for udflytningen.\nÉn af dem var cheføkonom i Nordea, Helge J. Pedersen.\n»Rent samfundsøkonomisk giver det ikke ret meget fornuft at flytte statslige arbejdspladser ud, fordi man kommer til at miste for mange kompetencer undervejs. Og tre fjerdedele, der ikke flytter med, er relativt dramatisk,« sagde Helge J. Pedersen og forklarede:\n»Det er utroligt meget viden, der forsvinder. Jo flere kompetencer man kan samle ét sted, jo bedre er det, fordi det giver en masse synergier. Og hvis man ikke kan have det ét sted som i København, er det nok bedre at samle det nogle færre steder end at sprede det ud en masse forskellige steder i landet.«\nOmvendt fastslog Dansk Folkeparti allerede efter præsentationen af første fase af udflytningen af statslige arbejdspladser, at partiets sult var langt fra stillet.\nTirsdag aften meddelte regeringen også ud, at mellem 500 og 1.000 nye uddannelsespladser skal placeres rundt omkring på Danmarkskortet. Det skal også være med til at skabe bedre balance i landet.\nDet kan du få overblik over her:\nHer vil regeringen rykke uddannelsesplader hen\nRegeringens nye plan betyder blandt andet, at man muligvis snart kan blive lærer i Helsingør.\nTi provinsbyer kan se frem til nye uddannelsesmuligheder.\nIfølge DR Nyheder og Børsen vil regeringens nye »Bedre Balance ll« indeholde mellem 500 og 1000 nye uddannelsespladser rundt om i landet.\nHer kan du se, hvordan fordelingen ser ud ifølge planen.\nKilder: DR Nyheder og Børsen.\n»Den statslige sektor er ikke støbt i beton«


Vi tog til – Jyde event i bålhytten | nr65dk\n← Så lykkedes det endelig!!!\nMåske til inspiration →\nUdgivet den april 26, 2013 af E.\nSelv om det var tæt på at vi var blevet hjemme, vi fik os dog overtalt til at tage af sted i god ro og orden, d.v.s. vi var ikke blandt de første der ankom, og ret beset havde vi lidt den samme fornemmelse som da vi tilbage i 2005, var til vores første event på Dejbjerg hede, for der var skutte nogen vi kendte – og dog, lidt efter lidt dukkede nogle kendte hoveder op, men udover trekanten, rolle63, TIDOKU, og nogle få andre var der ikke mange af de fremmødte vi kendte, nå pyt vi er jo heller ikke særligt aktive for tiden, og events er slet ikke det vi deltager oftest i – da de som regel går mere ud på at der skal være så mange cacher som muligt, oftest af ringe kvalitet, frem for få cacher af god kvalitet, og så med mere vægt på det sociale, og umiddelbart lød det i event beskrivelsen som en fornuftig vægtning mellem cacher og den sociale del, desværre kom foråret så sent i år at vi syntes det var lidt for koldt til at være rigtigt sociale, men det var et rigtigt fint arrangement. Udleveringen af cacher var ægte “oldschool” altså på papir!!! – Vi havde dog medbragt en PC så alle cacher kunne lægges ind i alle (3) GPS’ere uden at skulle taste – taste – taste. Så efter endt PC tasteri og overfør – overfør – overfør S..t Nüvi’en og GSAK vil ikke kommunikere, så der bliver lidt tasteri alligevel ;-) drog vi ud for at finde cacher. Nå vi lægger ud med Agnes’s hus\n12:43, # 2852\nLET FUNDET men noget besværlig at åbne\nBesværet med at åbne, skyltes manglende præcision i fremstillingen af lukkemekanismen, men det slides jo nok til, så er der 400 meter til den næste Parken med vilde dyr\n12:49, # 2853\nVi beklager meget at vi loggede denne som de første ;-)\nWHAT!!!!! – vi loggede Agnes’s hus som 3 eller 4, men en cache kun 400 meter væk som de første??? hvad er der gået af first find jægerne? Det skal bemærkes at, ved Jule event 2006 besluttede vi ALDRIG at jage first finds til events, blandt andet fordi en grandvoksen kvinde var parat til at lave en kropstackling på et barn for at komme først, så det sluttede der, og fra basen hjemme kigger vi, når der kommer en ny cache i nærheden – og siger så, den har Jakob taget – så det blev den første first finder i 3½ år – ta’ den!! – Videre til Godt øl\n12:58, # 2854\nLet fundet – vi valgte ikke at besøge stedet\nNej vi valgte ikke at besøge stedet, det så ikke særligt besøgsvenlig ud, det kan selvfølgelig godt være os der er snerpede :-)) Vi valgte i stedet at tage til Traktortræk\n13:25, # 2855\nLet fundet – med efterfølgende frokost i den lokale grill –\nNaa – der var ikke majet traktortræk. det er jo først til august, og “frokosten” på den lokale grill kunne i sandhed får blodtrykket op, sjældent har jeg fået SÅ salte pommés frites, og selv om den ikke var til en af os, så har jeg aldrig set en ribbens sandwich få tilsat EKSTRA salt inden servering og slet ikke i den mængde holddaop. Lettere svimle af det den megen salt (aj det gas), drog vi videre til Fuglslev gl. skole\n13:55, # 2856\nHmm – tjaa – joo – Ja historien var der jo, herfra vendte vi tilbage til event pladsen, hvor vi lige parkerede næsten oven på en ikke event cache Brønhøj skov #1\n14:06, # 2857\nLet fundet når nu vi næsten holdt oven på den ;-)\nOgså tilbage til event pladsen og hente vores velfortjente FFC (fniissss) og en hurtig kop kaffe inden vi daffede hjemad igen, eventet logges som følger.\n14:08, # 2858\nTak for et hyggeligt event!\nDet blev desværre ikke til mange fundne cacher i dag – da halvdelen af teamet døjer med en fiberskade i læggen, men vi vender tilbage når benet atter fungere\nDet var nu ikk’ så ringe endda – desværre er der ingen billeder :-(\nDette indlæg blev udgivet i Event, First Find, Geocaching. Bogmærk permalinket.


Betjen dig selv Hjem » Forslag til Kommuneplantillæg nr. 52-740 og forslag til Lokalplan nr. 106-740 – Ferie- og fritidsområde ved Rømersvej og Vråbyvej, Rømø\tForslag til Kommuneplantillæg nr. 52-740 og forslag til Lokalplan nr. 106-740 – Ferie- og fritidsområde ved Rømersvej og Vråbyvej, Rømø\tFrist: 24. januar 2017


Lewitt | Musikhuset Kjeld Helmuth\nForside / Varer tagged “Lewitt”\nLEWITT blev stiftet i starten af 2010 og har hovedkontor i Wien. De producerer high-performance mikrofoner, der er designet til at levere en frisk og moderne lyd til dine optagelser. LEWITT’s design-, udvikling- og marketing-team sidder i Wien og produktionen foregår på egen fabrik i Kina. LEWITT arbejder hele tiden med nye, progressive mikrofondesigns, og de er drevet af trangen til at være innovative, alsidige og konkurrencedygtige. Resultaterne af dette kan ses hele vejen gennem deres produktlinje.


Tag på ferie i hyggelige Hirtshals – Sommerhusudlejning her\nGæstevurderinger fra Hirtshals\n5 gæster har givet Hirtshals en gennemsnitlig vurdering på 4,80 ud af 5 stjerner.\nElse, Allerød besøgte området fra\n17-07-2020 til 24-07-2020\nRestaurant Abstrakt -ved havnen-kan anbefales.\nOmrådet omkring Hirtshals er rigt på kunsthåndværkere, og I kan blandt andet besøge billedhuggere, malere, glaspustere, ravslibere og pottemagere i deres værksteder og atelier. På Nordsøen Oceanarium kan I opleve et kæmpestort akvarie med fisk og havdyr fra Nordsøen, se sæler i Sælariet, se udstillinger og prøve sjove aktiviteter. I Hirtshals kan I også opleve udgravede bunkere, kanonstillinger og udstillinger om 2. verdenskrig på Bunkermuseet Hirtshals 10. Batteri. De 144 trin i Hirtshals Fyr fører jer op i 35 meters højde og giver jer en storslået udsigt over havet, kysten og landskabet. Fun Park Hirtshals er et stort besøgslandbrug med et utal af dyr og fugle samt aktiviteter for børn i alle aldre. Her kan I blandt andet kæle for dyrene, lege på legepladsen, tage på togtur i det store hjortehegn, spille minigolf og bage snobrød i indianerlejren (2 km).\nDen rustikke herregård Odden i Mygdal fra 1400-tallet er beliggende i smukke omgivelser og indeholder historisk interiør (16 km). I Ørnereservatet i Bindslev kan I se, når falkonererne demonstrerer de smukke rovfugles evner fra jorden og på hesteryg (22 km). Den charmerende kystby Lønstrup byder på et utal af gallerier og kunsthåndværkere, en hyggelig stemning og en dejlig strand med fiskerbåde (25 km). Råbjerg Mile ved Kandestederne (41 km) er en af Europas største vandreklitter. Vandreklitten er omkring 40 m høj og flytter sig lidt mod nordøst hvert år. Fra milens højeste punkt kan I se helt til Skagens Gren. En hyggelig og actionfyldt dag for hele familien får I i forlystelsesparken Fårup Sommerland. Her finder I sjove forlystelser for alle i familien i skønne, grønne omgivelser (44 km).\nHusdyr tilladt: 1 • 852 m til vandet


Home Sweet Sea i Nettuno til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 36 ejendomme i Nettuno.\nHome Sweet SeaLejlighedVia Palermo 18, Nettuno, Nettuno, Italien, 00048 - Se på kortFremragende9,2Baseret på8anmeldelserHome Sweet SeaSe flere billeder"Before this year our family always stayed in a hotel on our..."OksanaRussiastrandSe flere billederSe alle 26 billeder\nMere om Home Sweet Sea\nMed en praktisk beliggenhed i Nettuno er Home Sweet Sea et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Faciliteterne og servicen på Home Sweet Sea sikrer gæster et behageligt ophold. Lufthavnstransport, familieværelse, elevator er blot nogle af de faciliteter der adskiller Home Sweet Sea fra andre hoteller i byen. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, køleskab, bruser. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Nettuno, så er Home Sweet Sea dit hjem væk hjemmefra.\nDu bedes give Home Sweet Sea besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 100 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Magleby - Bryllupsklar.dk\nEverything posted by Magleby\nVores Italienske Bryllups menu...\nMagleby posted a topic in Menuforslag\nLaks marineret i olivenolie Tomassalat med mozarella Grillstegte og marinerede squash Grillstegte og marinerede auberginer Grillstegte og marinerede pebre Marinerede artiskokhjerter Italienske pøler Parmaskinke med melon Koldt kalvekød med tunsause Fiske- og skaldyrsalat Lammekølle med hvidløgssause Svinekam i rosmarin Friterede fisk Kalvekød med parmaskinke og salvie og Polenta Grillstegte artiskokker, blegselleri og pepperoni Lasagne af oksekød Spagetti med muslinger Tilbehør: Oliven - bruschetta - hvidløgsbrød - ciabattaboller - pesto - tapenade - parmeasanost og soltørrede tomater Oste: Gorgonzola og Talleggio Kager: Tiramisu og Zabaione Menta - Cassata og Fragole serveret i isskål\nMå jeg se...\nMagleby posted a topic in Billeder af brudekjoler og festtøj\net billede hvor i alle er på.\nMagleby posted a topic in Billeder af brudehår og makup\nVI STÅR PÅ GADEN!!!!\nMagleby posted a topic in Smalltalk\nMagleby replied to Magleby's topic in Smalltalk\nja som overskriften siger så står vi på gaden. Grunden er at vi boede hos min mor indtil vores andel er bygget færdig. MEN nu står vi på gaden efter et kæmpe skænderi....Nogle der tilfældig vis skulle have et sommerhus til leje i Roskilde ?????????????????\nHvem vil læse min tale\nMagleby posted a topic in Bryllupstaler og sange\nKære Kenneth! Jeg husker det som var det i går……den dag jeg sad og chattede på Internettet. En fyr med en vis frækhed tillod sig at skrive til mig, og ydermere give mig et telefon nummer….Det viser sig så at jeg 3 uger senere skulle i byen med en veninde, og i min branard sender jeg en sms til dette nummer, det blev til mange smsér i løbet af den aften…….. Dagen kom hvor vi skulle se hinanden, det var d. 19. feb. 2000. Du gik lige ind til min mor som stod i køkkenet, stak hende hånden og en blomst og sagde så: Goddag jeg hedder Kenneth og jeg er så din nye svigersøn…… Ja så blev vi kærester, og det er jeg glad for. Kære Kenneth, jeg husker tydeligt den dag du skulle sætte kabel bakker op der hjemme, det var en smadder hyggelig dag, min mor og jeg sad spændt i sofaen og fuldte med. På et tidspunkt når du hen til antenne kablet, jeg ved ikke hvad du fik lavet, men resten af blokken brokkede sig over at de pludselig ikke kunne se tv mere……. D. 8. dec. 2003 fløj vi til Thailand, en rejse som vi havde fået af min kære mor. På rejsen til Thailand blev vi ringforlovet. Jeg husker specielt en dag på ferien, hvor vi faldt i snak med et ældre ægtepar Birte og Ole. Vi stod midt i poolen og snakkede med dem, da Ole pludselig spurgte dig, er Pernille din datter? Du fik så hurtigt fremstammet: NEJ hun er min forlovede……den episode kan vi stadig grine af……. D. 13. nov. kl. 12.55 kom vores lille dreng til verden på Roskilde Amt sygehus. Ingen ord kan beskrive den lykke og kærlighed der går gennem kroppen når man får sådan et lille smukt væsen i armene. Du var en fantastisk fødselshjælper, du støttede mig hele vejen igennem. Og det vil jeg sige dig tak for. I januar 2005 vågnede jeg op en dag, og var meget svimmel, jeg kunne ikke stå på mine ben. Synet på højre øje begyndte at forsvinde, og jeg havde smerter i øjet. Jeg mistede efterfølgende synet 100 % på det ene øje. Tiden efter var meget svær, for ingen af os viste hvad der var galt...og meget af vores tid blev brugt på hospitalet. Den dag lægen fortalte mig at det var en synsnervebetændelse, gik jeg i chok, men da hun så meddelte at dette var forstadiet til sklerose, ja der brød hele min verden sammen. Vi tog hjem, og mange tårer blev grædt. Jeg husker specielt da du sad inde på værelset og du brød helt sammen, og sagde: Jeg vil ikke miste dig…… Det var en svær tid vi var igennem, men du var der for mig, når jeg skulle på hospitalet, når jeg græd og når jeg blev bange. Du var min rygrad, og min støtte. Min kære skat, livet har ikke altid været nemt, og vi har da også vores diskussioner ind i mellem, men du skal vide at jeg elsker dig højt, og at jeg gerne vil følges med dig resten af livets vej.\nAfbud til Bryllup....\nMagleby replied to Louise L's topic in Smalltalk\nVi fik afbud fra min mands søster, som alligevel mødte op i kirken på selve dagen.................... Ja hun var så ikke med til festen for vi viste jo ikke at hun mødte op i kirken...\nMagleby replied to Magleby's topic in Bryllupstaler og sange\nJa så blev vi gift ( 26. august) Det var en rigtig dejlig dag. Når men nu til min tale.... Jeg rejser mig op, folder min tale ud og begynder......Kære Kenneth......Midt i talen må jeg stoppe, jeg blev så rørt men samlede kræfter sammen til at fortsætte, ud af øjenkrogen ser jeg min bror sidde og hulke, gud hvor han græd, selv kenneth sad og græd som piskede, jeg får set på de andre gæster, og ja alle sad og tårede tårerne væk.... Jeg vil her sætte HELE talen ind, så i kan læse hvad jeg skrev til de andre: Kære Kenneth! Jeg husker det som var det i går……den dag jeg sad og chattede på Internettet. En fyr med en vis frækhed tillod sig at skrive til mig, og ydermere give mig et telefon nummer….Det viser sig så at jeg 3 uger senere skulle i byen med en veninde, og i min branard sender jeg en sms til dette nummer, det blev til mange smsér i løbet af den aften…….. Dagen kom hvor vi skulle se hinanden, det var d. 19. feb. 2000. Du gik lige ind til min mor som stod i køkkenet, stak hende hånden og en blomst og sagde så: Goddag jeg hedder Kenneth og jeg er så din nye svigersøn…… Ja så blev vi kærester, og det er jeg glad for. Kære Kenneth, jeg husker tydeligt den dag du skulle sætte kabel bakker op der hjemme, det var en smadder hyggelig dag, min mor og jeg sad spændt i sofaen og fuldte med. På et tidspunkt når du hen til antenne kablet, jeg ved ikke hvad du fik lavet, men resten af blokken brokkede sig over at de pludselig ikke kunne se tv mere……. D. 8. dec. 2003 fløj vi til Thailand, en rejse som vi havde fået af min kære mor. På rejsen til Thailand blev vi ringforlovet. Jeg husker specielt en dag på ferien, hvor vi faldt i snak med et ældre ægtepar Birte og Ole. Vi stod midt i poolen og snakkede med dem, da Ole pludselig spurgte dig, er Pernille din datter? Du fik så hurtigt fremstammet: NEJ hun er min forlovede……den episode kan vi stadig grine af……. D. 13. nov. kl. 12.55 kom vores lille dreng til verden på Roskilde Amt sygehus. Ingen ord kan beskrive den lykke og kærlighed der går gennem kroppen når man får sådan et lille smukt væsen i armene. Du var en fantastisk fødselshjælper, du støttede mig hele vejen igennem. Og det vil jeg sige dig tak for. I januar 2005 vågnede jeg op en dag, og var meget svimmel, jeg kunne ikke stå på mine ben. Synet på højre øje begyndte at forsvinde, og jeg havde smerter i øjet. Jeg mistede efterfølgende synet 100 % på det ene øje. Tiden efter var meget svær, for ingen af os viste hvad der var galt...og meget af vores tid blev brugt på hospitalet. Den dag lægen fortalte mig at det var en synsnervebetændelse, gik jeg i chok, men da hun så meddelte at dette var forstadiet til sklerose, ja der brød hele min verden sammen. Vi tog hjem, og mange tårer blev grædt. Jeg husker specielt da du sad inde på værelset og du brød helt sammen, og sagde: Jeg vil ikke miste dig…… Det var en svær tid vi var igennem, men du var der for mig, når jeg skulle på hospitalet, når jeg græd og når jeg blev bange. Du var min rygrad, og min støtte. Min kære skat, livet har ikke altid været nemt, og vi har da også vores diskussioner ind i mellem, men du skal vide at jeg elsker dig højt, og at jeg gerne vil følges med dig resten af livets vej. Kære Farbror. Jeg vil sige dig mange tak fordi du fulgte mig til altret i dag. Det betyder meget for mig. Og jeg er helt sikker på at min far sidder et sted oppe i himlen og smiler ned til os, jeg er sikker på at han er stolt over at hans lillebror nu i dag har fulgt hans datter til alteret. Du skal vide at du betyder meget for mig og resten af min familie. Og det at vi har fået kontakt til dig er så værdifuldt, så det kan ikke beskrives med ord. Tak fordi du er her for mig på denne store dag. Kære Thomas ( min bror ). Livet har ikke været nemt for os to, og som søskende har vi også taget vores ture. Men du skal vide at du betyder meget for mig, og jeg ikke kunne ønske mig nogen anden bror. Du har været der for mig når mit liv var svært, og jeg ikke kunne overskue mere. Og du ved hvor meget det har betydet for mig. Jeg husker specielt en episode hvor du blev ved med at drille mig, og til sidst tog jeg en fluesmækker og slog dig, det kan vi grine meget af i dag. Men det sødeste ved denne historie er at du først indrømmede til min 18’ års fødselsdag, at det var Dig der drillede mig, og ikke omvendt. Tak for den støtte du har været for mig. Kære mor. Jeg er sikker på at det ikke altid har været lige let at være mor til mig. Jeg husker en speciel episode, hvor jeg gik på efterskole. Vi var nogle tøser der tog en springtur, for nu skulle vi til fest!! Alle vores mødre brugte hele natten på at finde os. Det skal lige siges at vi ALLE blev fundet, og på vej hjem i bilen, siger jeg så til dig: Mor om nogle år kan vi grine af det…………og det gør vi jo den dag i dag. Om ca. 2 år får jeg hue på, og jeg har taget den beslutning, at du skal sætte den på mig, som et bevis på min kærlighed til dig. Jeg vil sige dig tak for alt det du har gjort/ og gør for mig, Kenneth, og ikke mindst min søn Janus. Havde det ikke været for dig, var vi helt sikkert ikke nået så langt som vi er i dag. Kære Kenneth til sidst vil jeg gerne give dig denne lille sjove gave, som jeg håber du kan more dig lidt med. Det er en bog der hedder: Hvor skal ægteskabet stå, det er udtagelser fra børn der skal beskrive hvad ægteskab går ud på. Jeg kan citerer, lidt fra den: - Et godt ægteskab er når den ene laver kartofler og den anden laver sovsen. ( Bolette 10 år.) - Hvis man vil have et godt ægteskab, skal man bare sige til manden, at han skal gå ind og hvile sig. (Sidsel 9 år). Jeg vil gerne slutte af med at sige tak til jer alle, som er mødt op her i dag. Og som er med til at gøre vores store dag uforglemmelig. SKÅL og TAK.\nMagleby i kjolen\nMagleby posted a topic in Billeder af brudepar\nMagleby replied to november-bruden's topic in Billeder af brudepar\nMatti von Bruhn arbejder i fotocare i Holdbæk!!!!!!!!!! BEDRE FOTOGRAF FÅES IKKE!!!!!!!!!!!!!!!!\nMagleby replied to Magleby's topic in Billeder af brudepar\nVil takke af for denne gang...\nJeg vil sige jer alle mange gange tak for det år jeg har delt med jer.....ja nu er bryllupet overstået.....men jeg vil da en gang i melle komme ind og kigge lidt. Men vil dog ikke være så aktiv mere..... Tillykkke med alle jeres kommende brylluper\nMine negle slog fejl!!!!!!!\nMagleby posted a topic in Brudemakeup, hår og skønhed\nJa nu ved jeg ikke om jeg må hænge klinikken ud her inde!!! MEN MEN mine gele negle har slået fejl!!! Havde bestilt Franske negle, men fik gele negle istedet!!! FIk sådan en beskidt behandling, så jeg sætter aldrig mine ben i den butik igen. De negle jeg har fået sat på er alt for små, de passer slet ikke, butikken sagde at det er fordi mine negle er for brede, så jeg ville aldrig kunne få nogle der passer!!! HJÆLP!!!! SKAL giftes på lørdag, og har en virkelig travl dag i morgen!!\nSÅ ER DET I MORGEN!!!!\nI morgen kl.14.00. træder jeg ind i roskilde domkirke i min smukke kjole :-)\nEr ved at lave gave æsker, og i den forbindelse skal gæstens navn stå i midten, men jeg ville gerne have at der skulle stå noget mere, men hvad kunne det være? At vi takker for deres deltagelse???? Bare gæstens navn??? eller???\nDet er så meningen at jeg skal runde talen af med at give ham en gave, som er en bog der hedder: hvor skal ægteskabet stå?? Det er børn der skal beskrive et ægteskab og de er vildt sjove/søde de ord de kommer med.........\nHvordan er Stender i Roskilde til at ligge make up og sætte brudehår???????????? SVAR!!!!!\nJa det er lige hvad hun har, meldt fra!!!!!!!!!! Der vil så komme en anden og ordne mig, jeg kender IKKE den anden, jeg kan ikke få kontakt til den ANDEN så jeg kan få det bekræftet!!!!!!! Grunden er at hun er gravid og er åbenbart længere henne end beregnet!!! Hun påstår at hun har ringet en 1000000000000 gange til mig, men hverken hjemme tilf eller min mobil har der været opkald på!!! Ja jeg er sku tosset - ingen pæne anbefalinger her fra!!!!!!!!!!\njagten på parfumeprøver\nMagleby replied to camillavenø's topic in Do It Yourself debatten\nJeg har fået parfume flasker til mænd igennem The Body Shop, flasken er vel 2-3 cm høj og er vel 1,5 cm bred, og så cremer til kvinderne....\nTak for de POSITIVE tilbagemeldninger\nsom sagt er der 3 uger til mit bryllup, og jeg syntes ikke det er skide fedt at blive henvist til en anden som slet ikke reagerer på mine telefon beskeder!!!! Selvom man er et stort navn så kan man godt lave brølere!\nJeg søger en streg tegning af et brudepar i sort. Billedet skal kunne forstørres meget op................\nJamen det skal kunne forstørres op så det passer ind i et aflangt salmehæfte... Når jeg går på google og søger så når man forstørrer billedet op, så bliver det sløret ad h_______ til.............. Øv øv hvor er der meget stress på for tiden!!!!


Der er ingen grund til at dysse nye forskningsresultater ned, bare fordi man ikke tror på dem | Information\nI de seneste uger er vores nyeste forskning, der viser, at p-piller øger risikoen for brystkræft med 20 procent, blevet diskuteret ivrigt i Informations spalter og i offentligheden generelt.\nFørst advarede Anders Beich, der er læge og formand for Dansk Selskab for Almen Medicin, i Dagbladet Journalisten mod, at journalister »skræmmer« befolkningen med artikler om forskningsresultater, inden læger og myndigheder har haft tid til at diskutere dem.\nDerefter skrev journalist fra Information Kristian Villesen i en klumme, at Beichs udtalelser vidner om en »grundlæggende mistillid til befolkningens fatteevne«. Og nu hævder Anders Beich her i avisen, at risici, som er øget mindre end 100 procent »sjældent kan tilskrives andet end støj, tilfældigheder eller samvariation med en anden fælles årsagsfaktor«.\nJeg har gennem mere end 40 år haft fornøjelsen af at gennemføre epidemiologiske studier på basis af danske sundhedsregistre. Mange af disse med nye og opsigtsvækkende fund. Med undtagelse af medicinproducenternes eksperter er jeg altid blevet mødt med respekt for vores studier, ligesom de praktiserende læger gennem tiden har indrettet deres praksis ud fra den nye viden, som blev tilvejebragt.\nUdfordringen ved epidemiologisk forskning er – som Anders Beich er inde på – ganske rigtigt at eliminere statistisk tilfældighed mest muligt og sikre, at man har korrigeret for andre årsagsfaktorer – altså om der kan være andre grunde end indtaget af p-piller, der fører til, at kvinder, der tager p-piller, har større risiko for at få brystkræft end andre kvinder.\nDet første opnås primært ved at inkludere mange i studierne. Det andet ved at sørge for at have andre årsagsfaktorer med i sin analyse. Begge disse metodologiske punkter har vi opfyldt i vores forskning. Det er også netop derfor, at vi får dem publiceret i internationale toptidsskrifter.\nDerfor er det trist, at Anders Beich – i modsætning til de internationale eksperter, som har nærlæst og vurderet vores studie forud for publiceringen – ikke tror på vores fund. Dét især set i lyset af, at alt, hvad vi tidligere som de første har påvist af risici eller gevinster, siden er bekræftet i en række nye studier. Risikoen for brystkræft har endda været kendt i årtier og burde derfor ikke være ny viden. Heller ikke for Anders Beich.\nJeg har gennem årene lært at følge en række ’etiske spilleregler’ vedrørende formidling af vores forskning – spilleregler, som jeg har fulgt og overholdt, også i forbindelse med publiceringen af min nye forskning.\nFor det første leverer vi aldrig materiale til pressen, før studierne skal publiceres. En af grundene til dette er, at der, i forbindelse med at vi indsender studierne til tidsskrifter, foregår et såkaldt peer review. Her får eksperter inden for området lejlighed til at stille spørgsmål eller kræve, at bestemte metodologiske forhold bliver beskrevet nøjere – altså en slags kvalitetskontrol.\nDenne kontrol er ikke nogen 100 procent garanti for lødige studier, men når de publiceres i de internationale toptidsskrifter, har de typisk været gennem en nøje granskning, især hvis der er tale om opsigtsvækkende resultater.\nSå det er en god praksis at vente med at informere pressen, til studiet publiceres. De store tidsskrifter har den praksis, at de sender studierne ud til den internationale presse en uges tid før publiceringen, så journalister kan få lejlighed til at spørge forfatterne og andre eksperter, hvilke kliniske konsekvenser de nye resultater har. Derved sikrer man sig, at journalister har god tid til at få læst artiklerne ordentligt igennem.\nFor det andet sætter vi altid vores resultater ind i den kliniske sammenhæng, de hører hjemme under. Det kan for eksempel være, at de samme p-piller, som øger risikoen for blodpropper, selvmord og brystkræft, også beskytter imod for eksempel kræft i æggestokkene.\nOg endelig gør vi os den umage at udarbejde et dansk og internationalt pressekit, så vi sikrer os, at artiklens budskab forstås og formidles korrekt og balanceret.\nTil spørgsmålet om, hvorvidt man bør tilbageholde ny opsigtsvækkende forskning og ikke lade medierne skrive om det:\nUanset hvad Anders Beich i sine hedeste drømme kunne ønske sig af lukkethed omkring nye forskningsresultater, kan jeg berolige Kristian Villesen og Information med, at nye videnskabelige artikler fra internationale toptidsskrifter vækker stor interesse internationalt, og at ingen magt kan (eller bør) hindre journalister i den frie verden i at videreformidle offentligt tilgængelige nye forskningsresultater. Så, go ahead.\nØjvind Lidegaard er overlæge og professor.\n29. januar, 2018 - 10:48\nMan får let cementeret holdningen om 'Det Hvidkitlede Præsteskab', hvis Anders Beich er repræsentant for majoriteten af læger, der ønsker kontrol og lukkethed.\nMåske er vi flere almindelige Borgere, der har mødt lægers arrogance ift. nye tiltag. Hvis nogen nævner cannabis-debatten, så vil det ikke undre mig.\nBorgernes bredspektrede viden - noget mere lødigt end andet - vokser dag for dag i takt med Nettets udbredelse , og selv ikke læger i deres 'tårn' kan stoppe den udvikling, hvor ubekvem den end er.\nClaus Nørgaard Gravesen, Jørn Andersen og David Zennaro anbefalede denne kommentar\n29. januar, 2018 - 18:37\nKære Øyvind Lidegaard.\nDet ville have klædt dig at holde dig til det jeg skriver, hvis du vil kommentere på det. Det er en lang udplantning af stråmænd du er ude i her, og jeg har været i tvivl om det ikke bare skulle stå som en rungende understregning af min pointe om, at journalisterne må oppe sig.\nMen jeg bliver simpelthen nødt til at korrigere en professor, der diskuterer med sig selv, men lader som om han diskuterer med en anden.\n1) Jeg har ikke på noget tidspunkt udtrykt "hede drømme om lukkethed omkring nye forskningsresultater"\n2) "spørgsmålet om, hvorvidt man bør tilbageholde ny opsigtsvækkende forskning og ikke lade medierne skrive om det" er et spørgsmål du opfinder til lejligheden\n3) Jeg har på intet tidspunkt i mit indlæg begivet mig ind på at formidle, hvad jeg tror på, det er sagen aldeles uvedkommende.\n4) mit indlæg handler slet ikke om dig eller din 40 årige fornøjelige karriere ud i epidemiologien. Din nylige formidling og pressens behandling af den bruges blot som et eksempel.\n5) Den rigtige debat handler ikke om tro, men om formidling af hhv. viden og videnskabelige resultater - som jo ikke er det samme, men behandles, som om det var af medierne og journalister, som ikke kan vide bedre, men må læne sig op af autoriteter, og nogle gange gør det i for høj grad.\n6) Jeg konstaterer at epidemiologer ikke er enige i, hvordan man skal fortolke let øgede forekomster af i forvejen sjældne fænomener associeret til andre faktorer i registre. Jeg hævder ikke at "risici, som er øget mindre end 100 procent sjældent kan tilskrives andet end støj, tilfældigheder eller samvariation med en anden fælles årsagsfaktor". Jeg gør opmærksom på, at det gør visse andre epidemiologer med samme anciennitet som dig.\n7) De fleste der har arbejdet med epidemiologi og registerforskning i årtier bliver heldigvis mindre og mindre skråsikre med tiden\n8) Du skriver, at man bare skal "sørge for at have andre årsagsfaktorer med i sin analyse" - hvilket er banalt og udmærket, men jo på ingen måde sikrer en imod det man ikke ved, at man ikke ved.\n9) Du hævder at desuden "sætter vi altid vores resultater ind i den kliniske sammenhæng, de hører hjemme under". Du har erfaring med de (meget) syge og epidemiologi. men det er ikke den virkelighed dine resultater havner i.\nJeg beskæftiger mig fuld tid med den kliniske virkelighed, som dine og mange andre forskeres resultater rammer ind i, som du helt åbenlyst ikke kender til. Det er der hvor de (meget) raske og de bekymrede henvender sig. men hvor de sjældne sygdomsfænomener fylder hele horisonten, og hvor 20% er et grimt højt tal, når 100% jo bare er det hele eller alle.\nHvis vi i fremtiden skal bevare et gran af troværdighed, så skal vi blive meget bedre til at formidle usikkerheder i lægeverdenen, og at videnskabelige beregninger (og hatten af for dem) ikke er det samme som viden, men i bedste fald bidrag til viden og sandheden. I værste fald støj som ofte fører til angst og tabt livskvalitet.\nJeg synes det er trist at du ikke er villig til at tage den egentlige diskussion, men i stedet forfalder til at opstille en række polemiske udsagn, som jeg ikke er kommet med, men som du så kan forholde dig til, for vedholdende at kunne argumentere for dine egne beregningers fortræffeligheder. Og jeg synes at journalisterne skal læse dit indlæg som en understregning af nødvendigheden af at stramme op næste gang nye videnskabelige resultater præsenteres som ny viden.\npraktiserende læge, GP\nfmd. DSAM - Dansk Selskab for Almen Medicin - de praktiserende lægers fagvidenskabelige selskab\nLasse Schmidt og kjeld hougaard anbefalede denne kommentar\n30. januar, 2018 - 09:52\nMan skulle tro det var muligt for den praktiserende læge at håndtere en smule offentligt usikkerhed omkring robuste behandlinger med vaccinationer og p-piller, når han nu er vant til at ordinere syrepumpehæmmere eller insulin til behandling af overvægt.\nDet virker som om både behandlere og patienter er interesserede at fastholde den lette løsning og trygge rolle. Når patienterne møder op med urealistiske forventninger om et hurtigt fix er det jo i høj grad en afspejling af den professionelles eget behov. Ansvaret og ledelsen for at komme ud af det mønster ligger ved den professionelle. Det virker lidt støvet og gammeldags som det foregår nu, og det fastholder en umyndiggørelse.\nForskningen kan læses med forskellige briller. Du kan læse den for at finde noget enkelt behandling, typisk medicinering, som holder hele det dyre system kørende, og som gør hverdagen lettere når der er 15 minutter til en patient. Men hvis man tager bare lidt kritiske briller på, så bliver det deprimerende læsning. Det vil være grundvilkåret, særligt når forskningen går ud på at tjene penge, eller få penge til instituttet til næste år. Det er fuldstændigt umuligt for den praktiserende læge at holde sig ajour i sådan en suppedas.\nClaus Nørgaard Gravesen anbefalede denne kommentar\n31. januar, 2018 - 05:12\nØjvind Lidegaard, ja det var da en besynderlig artikel. At du, specielt her på falderebet efter 40 års dybgranskning i registre, behøver opmærksomhed er både menneskeligt og forståeligt. Jeg så igennem på pubmed: 100 publikationer er bestemt et agtværdigt bidrag til de blade som ernærer kundskabens træ. Danske registre har en kvalitet, og befolkningen så velkontrolleret, at du kan bekræfte sammenhænge med større statistisk sikkerhed end andre kan. Men! Dine sidste publikationer, som startede diskussionen, var vel kun varianter på et tema du selv gennem flere år har berørt? Nye publikationer, men vel ikke egentlig ny kundskab? Der publiceres ca. 15.000 videnskabelige artikler indenfor medicin ugentligt (medline). ALT er offentligt tilgængeligt! En smartphone med internet og du har tilgang til hele herligheden. Det er en besynderlig tanke at ”pressen” har til opgave at holde sig informeret, endsige informere læsere af dagens avis om disse videnskabelige landvindinger af større eller mindre betydning. Og grænser det sig til det paranoide at påstå det er i nogens interesse at holde den danske befolknings i uvidenhed? Om det havde været muligt? Har dine decennier af flid haft for lidt praktisk værdi?


Super Ego | Miinto.dk\nForside › Brands › Super Ego\nSuperEgo er et lækkert tøjmærke til den unge men også voksne fyr med et ungdommeligt sind. SuperEgo forvandler basis items som en T-shirt eller hoodie og giver dem et nyt og lækkert visuelt udtryk. Du kan made finde klassiske ensfarvede modeller, men også tøj med spændende og unikke tryk for at skabe din egen stil.\nSuperEgo’s kollektioner indeholder strik, shorts, sweatshirts, T-shirts og bukser. Der er altid lagt en kærlig hånd på detaljerne og tøjet skaber en ung og drenget charme. Kollektionerne indeholde både elementer til det casual look men også til et lidt mere formelt outfit. Du kan derfor bruge elementer til hverdag, arbejdet eller når du skal i byen.


PH5 Lampe fra Louis Poulsen – Ikonisk pendellampe fra 1958 – Lunelamper.dk\nNår du nævner Louis Poulsen, tænker du ofte på to ikoniske lamper, PH-lampen og den smukke artiskoke lampe . Her ser vi på den ikoniske PH5 lampe fra Louis Poulsen, en smuk og populær pendel lampe siden 1958.\nPH 5-lampen er et af de mest imponerende design af Poul Henningsen til det danske belysningsmærke Louis Poulsen. Lampen blev designet i 1958 til at hænge som et vedhæng fra loftet og har en smuk, tre-lags lampeskygge, der henter inspiration fra 1920’erne, men med detaljerede detaljer og høj finish.\nPH 5 Pendellampe Hvid / Lampemesteren\nKombinationen mellem det smukke udvendige og det smarte design er ikke tilfældigt. Poul Henningsen var en af Danmarks mest anerkendte arkitekter og møbeldesignere, både før og efter 2. verdenskrig.\nHan var en nyskabende person, der altid søgte efter nye måder at skabe lamper, der minimerede blænding og gav et behageligt og atmosfærisk lys.\nPH 5 kommer i mange fine retrofarver / Lampegiganten.dk\nPh5 fra Louis Poulsen\nPh 5 lampen er lavet af en serie aluminiumsformer, der varierer i størrelse. De pulverlakerede overflader reflekterer lyset nedad og omdanner det lyse lys til en behagelig glød.\nPå samme tid er selve lampen og dens skærme utroligt dejlige at se på, selv i dag over 50 år efter dens design, lamperne ser futuristiske ud.\nPh5 Mini fra Louis Poulsen i blå /Lampemesteren\nPH 5-serien findes i to størrelser, der varierer lidt i størrelse.\nPH 5 mini har en diameter på 30 cm.\nPh 5 har en diameter på 50 cm.\nPH5 vedhæng kommer i en række bløde toner, der passer til enhver interiørstil. PH5 lampen introduceres nu også i en lækker messing og kobber version.\nPh 5 Messing /Lampemesteren\nPh 5 kobber /Lampemesteren\nMontering af PH5 fra Louis Poulsen\nPH5 skal sættes sammen som de fleste andre lamper. Den første ting at gøre er at indsætte pæreholderen med ledningen i en rund rød ring og derefter trække ledningen ud fra toppen af lampen.\nDen lille røde ring centrerer ledningen i lampen og sikrer, at PH5-lampen hænger lige. Derefter skrues toppen af lampeskærmen ind i resten af lampen.\nNår du drejer toppen af PH5-lampen til resten af lampen, skal du sørge for, at de tre holdere får et godt nok greb på skærmen. Selvom lyset er relativt let, kan det slukke, hvis det ikke sidder korrekt.\nHerefter placeres glasdiffusoren i bunden af lampen, som presses på plads ved let at dreje den.\nPH5 hængt op og klar til tilslutning\nNår dette er gjort, kan PH5-lampen hænges op og tilsluttes i tagboksen.\nPH 5-4 1/2 er en større variant af PH5-lampen, der blev lavet til det koncertbyggede Århus musikhus. De tilføjede et lille, blå skærmelement for at overvinde blændingsproblemer. Sådan blev det vidunderlige pendelys PH 5-4 1/2.\nPH5-4 1/2 / Lampegiganten.dk\nLæs mere om lampe over spisebord , se, hvordan du tilslutter andre lamper, eller læs mere om belysning til stuen .\nSe alle de fantastiske PH5 lamper på Lampemesteren


Medicinstudier i udlandet - Søg og find dine muligheder\nDrømmer du om at blive læge, men slap ikke gennem nåleøjet?\nLæs medicin i udlandet og få en international lægeuddannelse med mange muligheder. Du kan læse mere om, hvordan det er at være medicinstuderende på et universitet i et andet land.\nLæs medicin i udlandet - er det noget for dig?\nMedicinstudier i udlandet har længe været et populært alternativ til den danske bacheloruddannelse i medicin for mange ambitiøse studiesøgende, der ikke slap igennem nåleøjet. Drømmer du om at blive læge, og overvejer du at vende blikket mod udlandet, er der derfor i dag en række aktører, der har specialiseret sig i at hjælpe skandinaviske studiesøgende igennem optagelsesprocessen på medicinstudier i udlandet.\nVælger du at søge om optagelse på en medicin uddannelse i udlandet via en af disse aktører, får du ikke blot professionel sparring i forbindelse med dit valg af universitet og selve ansøgningen. Du får også hjælp til at finde din studiebolig og komme på plads i de nye omgivelser.\nSidst men ikke mindst stiller aktørerne høje krav til deres samarbejdsuniversiteter. Det er din garanti for, at du får en international medicin uddannelse med en høj akademisk kvalitet.\nHvor kan jeg læse medicin i udlandet?\nDer er som udgangspunkt ingen begrænsninger for, hvor du kan læse medicin i udlandet. Der findes anerkendte medcinstudier i alle lande, hvor USA, England og Australien er højt på mange kommende medicinstuderendes liste. Her er både leveomkostninger og studieafgifter (tuition fees) dog typisk høje. Derfor er østeuropæiske lande blevet populære destinationer for skandinaviske medicinstuderende i udlandet. Her får de:\nEt internationalt studiemiljø med medicinstuderende fra Skandinavien og resten af verden\nMedicinstudier med engelsk som undervisningssprog og et højt akademisk niveau\nLave leveomkostninger og mulighed for at få en god studiebolig tæt på campus\nI listen oven for finder du en række af de mest populære medicinstudier i blandt andet Polen og Tjekkiet. Ønsker du en professionel forberedelse til at læse til læge eller til en anden sundhedsfaglig uddannelse er PreMed forløbet i Berlin et oplagt valg.\nVil du vide mere om medicinstudier i udlandet? Mød Sujiga og læs om hendes oplevelser som medicinstuderende i Polen eller læs mere om dine muligheder i vores guide 'Læs medicin i udlandet - En alternativ vej til din drømmeuddannelse'.\nKan jeg tage min SU med til medicinstudier i udlandet?\nDet kræver i de fleste tilfælde en individuel ansøgning for at få SU med til en medicin uddannelse i udlandet. Først og fremmest skal du opfylde de generelle SU betingelser. Derudover skal du være opmærksom på, at du maksimalt kan få SU til fire års studier (48 SU-klip) til en uddannelse i udlandet. Det betyder i praksis, at:\nDu kun kan få SU til de sidste fire studieår, hvis uddannelse varer længere end fire år\nDu ikke kan få SU til det første studieår, hvis dette er på gymnasialt niveau\nDu ikke kan få ekstra SU ved forsinkelse\nDisse regler sætter en begrænsning for dine muligheder for at få SU til en hel medicin uddannelse i udlandet, da denne flere steder ikke er delt op i en bachelor og en kandidatuddannelse som i Danmark.\nDu kan altid tjekke FastTrack listen ved SU for at se, om der findes nogle medicinstudier, der allerede er godkendt til SU i udlandet og eventuelt udlandsstipendium til dækning af studieafgifter. Søger du om optagelse på en medicin uddannelse i udlandet via en aktør, vil du her kunne få vejledning om at søge om SU til din uddannelse.\nKan jeg tage et semester i udlandet som en del af min danske medicin uddannelse?\nStuderer du allerede medicin i Danmark, kræver det en del benarbejde at få drømmen et semester eller to i udlandet til at gå i opfyldelse. Gå derfor tidligt i gang med at planlægge dit udenlandsophold og få et overblik over, hvilke kurser du vil tage i forbindelse med dine medicinstudier i udlandet. Som udgangspunkt er det sværest at få klinikophold i udlandet godkendt som en del af din danske medicin uddannelse.\nØnsker du at dit udenlandsophold skal indgå som en del af din danske medicin uddannelse, er det centralt, at du har en godkendelse fra Studienævnet. Vores erfaring er, at det ofte tager lang tid og kræver grundig forberedelse. Da arbejdet som læge i Danmark kræver autorisation, er der nemlig en række meget specifikke krav i din studieordning, som dine medicinstudier i udlandet skal leve op til. Kontakt derfor altid din studievejleder i god tid for sparring.\nHeld og lykke med dine medicinstudier i udlandet!


Vikarservice søger SOSU-hjælpere til udvalgte vikaropgaver\nVikarservice Region Nordjylland søger uddannede SOSU-hjælpere som tilkaldevikar til regionens somatiske hospitaler til udvalgte pleje og observationsopgaver. Der er ikke tale om en ansættelse.\nDu bliver tilknyttet som tilkaldevikar og bestemmer selv, hvor og hvornår du vil arbejde. Vi tilknytter løbende efter behov og efterspørgsel og har nu brug for vikarer indenfor ovenstående faggruppe.\nUddannede social- og sundhedshjælpere – gerne med erfaring med omsorg, observation og pleje efter endt uddannelse\nOpgaver som fast vagt, hvor du skal holde øje med patienter, som har brug for konstant overvågning for ikke at skade sig selv eller andre.\nDer kan være enkelte plejeopgaver som fx hjælp til mad, bad og mobilisering, men det vil altid være en aftale med det faste personale, som vil være behjælpelige med afklaring af opgaven. Det vil ikke være opgaver, som kræver sygeplejefaglig baggrund og erfaring.\nDu kan blive tilknyttet som vikar ved at sende en mail til Vikarservice RN, vikarservice@rn.dk. Vi finder herefter et tidspunkt til en uforpligtende opstartssamtale, hvor du kan høre mere om vilkår og muligheder for at arbejde som tilkaldevikar.\nDu kan læse mere om Vikarservice her: http://www.rn.dk/genveje/karriere/vikarservice


Windows Safe Mode udnyttes til at eskalere angreb - WebSetNet\nDen seneste Windows 10 operativsystem fra Microsoft kan prale af forskellige sikkerhedsfunktioner for at beskytte pc'er mod angreb. Sikkerhedsforskere på CyberArk Labs har dog fundet et hul i Windows Safe Mode, som kan udnyttes af angriberne for nemt at få uautoriseret adgang.\nForskerne har advaret om, at en angriber med adgang til en kompromitteret pc eller server nemt kan gøre brug af Windows-diagnostikfunktionen Safe Mode for at få adgang til offerets pc'er. Sådan kan du udnytte den sikre tilstand på din Windows-pc.\nWindows Sikker tilstand er en langvarig, grundlæggende funktion i Windows-operativsystemet, som blev designet af Microsoft for at lade brugerne løse pc's relaterede problemer, som brugere ikke kunne løse under normal tilstand. Som det altid har været, kan kun udvalgte applikationer køre i fejlsikret tilstand, og selv sikkerhedsværktøjerne for 3-partier og antivirusprogrammer må ikke køre.\nAngrebsmændene, som forskere siger, kan udnytte denne funktion i Safe Mode. De kan eksternt genstarte pc'erne i Safe Mode for at deaktivere og undgå evt. Endpoint-forsvar og derefter starte deres angreb.\nCyberArk nævner i sit blogindlæg,\n"Ved at udnytte disse svagheder kan angriberne slå inficerede endepunkter til startpunkter for pass-the-hash-angreb, der kan give angriberne adgang til flere maskiner, hvor de kan genbruge disse samme angrebsteknikker for i sidste ende at kompromittere hele Windows-miljøet" .\nBrug Safe Mode til at eskalere angreb\nSikker tilstand kan udnyttes for at give en hacker mulighed for at indfange brugerens legitimationsoplysninger og udføre pass-the-hash-angreb for at opnå lateral bevægelse. For at gøre det, ville angriberne for det første se efter at ændre systemindstillinger for at flytte OS til sikker tilstand under den næste genstart. Derefter forberede angrebsværktøjer til at indlæse i fejlsikret tilstand og derefter tvinge genstart af maskinen for at begynde udnyttelsen.\nSelvom alle Windows-systemer er sårbare over for Safe Mode-angreb, kan brugerne tage følgende skridt for at minimere risiciene,\nFjernelse af lokale administratorrettigheder fra standardbrugere, så angriberne ikke kan skifte fra Normal til Sikker tilstand\nDrej privilegerede kontooplysninger, så selvom angriberne kunne fange kodeordet hash fra kompromitterede maskiner, ville de ikke længere være nyttige\nBrug sikkerhedsværktøjer, der arbejder i Safe Mode sammen med Normal Mode\nKontinuerlig overvågning af enhver usædvanlig aktivitet, der involverer pc'en til at fungere i fejlsikret tilstand\nFor at læse mere om disse angreb, læs CyberArk Labs blogindlæg her.\ntags:abgesichert modus vista microsoft und windows opdatering Adgang angribere Angreb skift adgangskode i windows 10 CyberArk Labs deaktiver brugerkonto windows 10 deaktiver brugeren i windows 10 Sådan deaktiveres adgangskode i windows 10 Sådan deaktiveres brugerkonto i windows 10 microsoft modo de segurança windows 7 tech net pro windows server windows 10 deaktiver brugerkonto Windows Sikker tilstand


Brugsanvisning til varmesystem - PDF Free Download\nDownload "Brugsanvisning til varmesystem"\n1 Brugsanvisning til varmesystem\n2 Gulvvarmesystemet Brugervejledning: Gulvvarmesystemet sikrer optimale betingelser for et velfungerende og behageligt indeklima. Gulvvarmesystemet har en længere reaktionstid end et radiatoranlæg, men det holder også varmen meget længere. På grund af den lange reaktionstid er natsænkning af temperaturen normalt ikke anvendelig. Gulvvarmesystemet fungerer ved styring af hver enkelt gulvslange i de enkelte rum. I nogle kan der godt være mere end en gulvslange og disse kan være styret af en eller flere termostater. Hvert enkelt rum styres af en termostat som er placeret på væggen ca. 1,5 meter over gulvniveau. Når lysdioden lyser rødt, er der behov for varme i rummet. Temperaturen indstilles ved at dreje på knappen med pilen på rumtermostaten. På fordelingssystemet sidder en lille motor for hver enkelt gulvslange, som styres via termostaten. Så længe der er behov for varme jf. den røde lysdiode, vil motoren være aktiveret. Når der ikke er behov for varme deaktiveres motoren og den lukker automatisk for gennemløb.\n3 Veksler Varmtvandsbeh. Varmtvands Gulvvarme Gulvvarme retur retur beholder. retur fremløb Pos.1. Pos. 2. Pos.3. Pos. 4. Pos. 5. Termometer for aflæsning af fjernvarmevandets returtemperatur på gulvvarme- slangerne til varmecentralen. Termometer for aflæsning af fjernvarmevandets returtemperatur fra varmtvandsbeholderen til varmecentralen. Termometer for aflæsning af temperaturen på det varme brugsvand i varmtvandsbeholderen. Termometer for aflæsning af returtemperaturen på gulvvarmeslangerne til anlægsveksler. Kombineret manometer / termometer for aflæsning af vandtryk og temperatur i fremløbet til gulvvarmeslangerne Vigtigt! Kontroller vandtrykket jævnligt, efterfyld hvis nødvendigt 6. Termostater 7. Pos. 6. Pos. 7. Termostatisk ventil til indstilling af temperaturen på det varme brugsvand i varmtvandsbeholderen. Termostatisk ventil til indstilling af temperaturen på fremløbsvandet til gulvvarmeslangerne\n4 8. Pos. 8. Cirkulationspumpe som fordeler varmen rundt i gulvvarmeslangerne. 9. LAV MELLEM HØJ Pos. 9. Pumpen har 3 hastigheder: Lav Mellem Høj. Pumpen indstilles så lavt, at der netop er varme på den gulvvarmeslange der er længst væk fra pumpen\n5 VARMTVANDS BEHOLDER VARMTVANDS BEHOLDER RETUR GULVVARME RETUR GULVVARME FREMLØB VARMEVEKSLER RETUR HOVEDAFBRYDER PUMPE/STYRING VANDTRYK Ved fyringsæsonens opstart kontrollerer VANDTRYK på følgende måde. Se viserstanden på varmepanelet om der er vand på anlægget hvis ikke så fyld vand på. Hvis anlægget har været afbrudt på hoved afbryder, tændes der for pumpe og styring. Åben nu for alle rumfølere så de tænder og kalder på varme, kontroller at alle ventilerne til varmeslangerne åbner. Sæt pumpen til højeste hastighed i 10 minutter. Påfyld vand hvis det er nødvendigt så viseren står mellem1 til 1,5 Bar. Denne fremgangsmåde fjerner falsk luft i anlægget. Afslut opstart ved nu at stille alle rumfølere tilbage til den ønskede rumtemperatur.\n6 Der er 3 funktioner, der er bestemmende for temperaturen i rummene. 1. Termostaten på væggen stilles på den temperatur der ønskes i rummet. Når termostaten er sat på den ønskede temperatur, vil den lille røde lampe lyse, når der sættes varme på, og slukke når temperaturen er nået. 2. Fremløbetemperaturen kan ændres på termostaten - nr. 7 på tegning. Temperaturen sænkes når termostaten drejes med uret og hæves når den drejes mod uret. På viserinstrument nr. 5 på tegning, kan fremløbstemperaturen aflæses. Temperaturen bør være mellem 30 og 40 grader med den laveste temperatur i de varme måneder og den højeste i den kolde periode NB. Fremløbstemperaturer på mere end 40 grader kan skade parketgulvet. 3. Cirkulationspumpen - nr. 8 på tegning, kan stilles i tre hastigheder og dermed 3 vandmængder til forsyning af gulvvarme systemet. Trin 1. = Lav Trin 2. = Mellem Trin 3. = Høj Trin 1 bruges i de varme måneder og der indstilles på trin 2 eller 3 alt efter behov for mere varme. Varmestyring: 1. Rumtemperatur stilles på den ønskede temperatur 2. Fremløbstemperaturen sættes på termostaten til 30 grader. 3. Cirkulationspumpen sættes på Trin 1 = lav Der holdes øje med rumtermostaterne. Hvis den lille røde lampe tænder og slukker med passende intervaller (ca. hver 1-2 timer) er varmeforsyningen i orden. Hvis en eller flere røde lamper lyser hele tiden er der ikke varmeforsyning nok. Der kan herefter skrues op for termostaten nr. 7 på tegning til f.eks. 32 grader og se om de røde lamper slukker. Der kan også reguleres på cirkulationspumpen nr. 8 på tegning, til trin 2 og se om de røde lamper slukker. Man kan også gøre begge dele hvis den ene af ovennævnte ændringer ikke giver det ønskede resultat. Ovennævnte fremgangsmåde benyttes hver gang der ønskes ændringer i varmebehovet. Man hæver løbende fremløbstemperaturen og hæver cirkulationspumpe trinnene, når der ønskes mere varme, og den modsatte vej når der ønskes mindre varme. En gylden regel er at der ikke bør være højere fremløbstemperatur og pumpetrin end der er behov for, og kontrollen er de røde lamper der tænder og slukker på rumtermostaterne med passende intervaller.\n7 Fordelingsventiler Ventilerne åbner og lukker styret af rumfølerne. Det kan hænde at der ikke kommer varme frem til et rum hvis ventilen hænger. Er dette tilfældet skal den hvide regulator trykkes af og ventilen motioneres på samme måde som man tidligere gjorde med radiatorventiler. Ventilen er lukket Ventilen er åben du kan se farve Bestyrelsen april 2010\n8 Varmeforbrug år Årstal Start Slut Forbrug i alt 2009/ / / / / / / / / / / / / / / /2025


af Tine Rosa Ebdrup 28. november 2019\nSkrevet af Tine Rosa Ebdrup 28. november 2019\nTænker du over, at rummene i din virksomhed har betydning for dine medarbejderes trivsel? At de fysiske rammer kan styrke trivslen eller modsat – mindske trivslen?\nRigtig mange steder er sammenhængen mellem de fysiske rammer og trivsel ikke et fænomen, der spekuleres ret meget over – altså ud over at hæve-sænkebordene er på plads og lys- og luftkvaliteten lever op til de lovmæssige krav. Det, der ligger derudover bliver for mange lidt diffust. Men egentlig er det meget håndgribeligt.\nDet kunne trivselskonsulent Heidi Schmidt fra Dine Ressourcer og jeg hurtigt blive enige om, da vi satte hinanden stævne til en samtale om, hvad medarbejdertrivsel egentlig er og, hvordan de fysiske rammer spiller ind på medarbejderes trivsel.\nEt par håndgribelige eksempler\nHeidi Schmidt arbejdede som HR-konsulent i 10 år, inden hun besluttede at starte sin egen virksomhed. Gennem årene har hun på egen krop oplevet, hvilken betydning de fysiske rammer har for hendes arbejde både i positiv og negativ forstand.\nDa jeg spurgte Heidi, om hun kunne komme med et par eksempler, var det de negative, der først poppede op.\nNår rum er ”uværdige”\nI en virksomhed, hvor Heidi var ansat som HR-konsulent mærkede hun for alvor, hvad et rum kan gøre ved en situation og samtale.\nEn dag skulle hun stå for fyringen af et antal medarbejdere og, da der ikke var andre rum ledige, måtte det foregå i et depotlignende rum. Her oplevede hun, hvordan det ”uværdige” rum, som samtalen foregik i, gjorde hendes egen rolle endnu sværere at tackle.\nHun følte, at hun ydmygede medarbejderne, der skulle fyres. Rummet skabte et rigtig dårligt udgangspunkt, for en svær samtale, der i forvejen nemt kunne vække følelser, såsom utilstrækkelighed, mindreværdsfølelse og skam hos medarbejderen.\nRum kan vise anerkendelse – eller mangel på samme…\nGlas og åbenhed\nEt andet eksempel Heidi trak frem, var problemet med glasmøderum og alvorlige samtaler.\nDet er et problem, mange virksomheder efterhånden står med, efter at det blev in at bygge kontorlandskaber næsten udelukkende med glasvægge, der giver frit udsyn til alle medarbejdere, møder og samtaler.\nMange nye kontormiljøer er domineret af glas og dermed manglende privathed\nUdstillet i svær situation\nSom HR-konsulent var Heidi Schmidt en årrække ansat i en virksomhed, hvor alle møderum i det nybyggede hovedsæde netop havde glasvægge.\nNår hun skulle have en svær samtale med en medarbejder, vakte det absolut ikke en god følelse at vide, at nok kunne kollegerne ikke høre, hvad der blev sagt, men de havde frit udsyn til både kropssprog og mimik. Det gjorde både medarbejderen og hende selv utrygge. Det fik dem til at føle sig udstillede og hæmmede samtalens naturlige flow.\nI sårbare situationer vil man gerne kunne skærme sig\nNår rum hæmmer trivsel\nBegge eksempler siger noget om, hvor lidt fokus der er på, hvad de fysiske rammer betyder for menneskelige relationer og interaktioner samt de helt basale menneskelige behov såsom anerkendelse og tryghed. Rummene hæmmede Heidis performance og følelse af meningsfuldhed og øgede bestemt ikke hendes trivsel.\nNår vi mennesker træder ind i et rum påvirkes vi med det samme følelsesmæssigt. Det sker prækognitivt – det vil sige, inden vi når at tænke over det. Men de sanseindtryk, vi får, indvirker på vores adfærd.\nFra sanseinput til adfærd\nI modellen herunder har jeg vist, hvordan de sanseinput, vi får i et rum, som det første påvirker os følelsesmæssigt på det før-bevidste plan. Vi sættes i en bestemt sindsstemning. Når inputtene når hjernen, bliver de bearbejdet på forskellig vis. Blandt andet starter en afkodning og vurdering af inputtene.\nHvordan vi afkoder og vurderer indtryk kommer i høj grad an på vores kulturelle og sociale baggrund. Det er afkodningen, der fortæller os, hvilken adfærd, der er passende. Hvordan vi skal omgås de tilstedeværende mennesker og, om vi føler os godt tilpas i sammenhængen.\nVores adfærd påvirkes af de indtryk vi får i rummet\nI de to eksempler Heidi Schmidt nævner blev hendes sindsstemning påvirket negativt af rummene allerede på et prækognitivt plan og afkodningen af det depotlignende rums trøstesløshed og glasvæggenes utryghed prægede hendes adfærd og interaktion med medarbejderen.\nNår Heidi i dag arbejder med virksomheder i eget regi, lyder hendes mantra: ”Hele mennesker på arbejde – hele mennesker hjem fra arbejde”.\nI alt for mange virksomheder er der generelt ikke nok fokus på medarbejderens basale menneskelige behov i en travl hverdag. Det kommer hurtigt til at handle alt for meget om drift frem for langsigtede løsninger, der kan sikre en sund kultur, hvor medarbejderne performer bedst muligt – fordi de trives\nDer er for meget fokus på drift og for lidt fokus på trivsel\nHvad skaber medarbejdertrivsel?\nMen hvad får os egentlig til at trives, præstere godt, tænke klart og få innovative indfald?\nHeidi Schmidt mener, at meget netop afhænger af en grundlæggende følelse af tryghed og oplevelsen af at blive set og accepteret som den, man er. Noget af det hun peger på som grundlaget for trivsel på arbejdspladsen er følgende:\nNytte/gavn – at vi føler vi er til nytte\nMeningsfuldhed – at det vi laver er meningsfyldt\nInddragelse – at vi bliver taget med på råd og har en stemme\nLedelse – at det ikke handler om drift, men om at ledelsen er synlig og nærværende\nAnerkendelse – at vi ses og accepteres, som den vi er\nRummelighed og forståelse for den enkelte (diversiteten) – at der er forståelse for, at vores behov som medarbejdere er forskelige\n”Skab den rette kultur” – at der lægges vægt på at skabe en bæredygtig og attraktiv kultur i virksomheden\nHer spiller rummet ind som en vigtig faktor for at få skabt den rette kultur og understøtte anerkendelse, rummelighed, forskellighed og inddragelse.\nNår rum fremmer trivsel\nI de to eksempler fra før var det de helt basale menneskelige behov, der blev tilsidesat. Højst sandsynligt, fordi ingen tænkte på, at rummet betød så meget for situationen.\nHeldigvis er der virksomheder, som er helt klar over, at de fysiske rammer betyder rigtig meget for trivsel og performance. Det har Heidi Schmidt også et godt eksempel på.\nValgmuligheder gennem dagen\nHeidi mindes især én virksomhed med glæde, fordi den har formået at skabe et meget behageligt og differentieret arbejdsmiljø. Det er virksomheden Easyfood i Kolding.\nHos Easyfood kan medarbejderne vælge mellem forskellige settings i løbet af arbejdsdagen. De kan for eksempel sætte sig i cafeen, loungeområdet eller innovationsrummet og det er dermed helt legalt ikke at sidde ved sit skrivebord dagen lang.\nCafeen hos Easyfood\nInnovationsrum hos Easyfood\nForskellighed øger trivsel og performance\nIfølge Heidi Schmidt øgede de forskellige muligheder hendes egen performance og trivsel.\nRummene er udtryk for en kultur, hvor medarbejdernes forskellighed anerkendes, hvor forskellige arbejdsmåder rummes, hvor medarbejderne kan søge de miljøer, der bedst understøtter deres arbejdsopgave, performance, kreativitet og møder med andre mennesker.\nVarme farver modsat sterile miljøer\nDa Heidi Schmidt viser mig billeder af virksomhedens cafeområde og innovationsrum slår det mig, i hvor høj grad rummene domineres af varme farver, der signalerer tryghed og virker omsluttende. Det er en stor kontrast til de sterile miljøer, der er i mange andre virksomheder i dag.\nDer er alt for mange sterile miljøer i virksomheder\nGå forrest og øg trivslen\nHvis du vil øge dine medarbejderes trivsel, så tænk rummet ind som en vigtig del.\nDe rum, dine medarbejdere skal tilbringe en stor del af deres dag i, betyder rigtig meget for, hvordan de trives, agerer og performer. Og som Heidi Schmidt påpeger, så er det en synlig ledelse, der skal gå forrest og vise vejen for en sund og bæredygtig trivselskultur. Så tænk lige over:\nOpfylder jeres rum medarbejdernes basale behov for at kunne trække sig tilbage og være skærmet?\nEr jeres rum behageligt indrettet, så medarbejderne føler sig påskønnet og anerkendt som menneske?\nHar I taget højde for, at rummenes farver og materialer i høj grad er med til at præge medarbejdernes sindsstemning? Øge en følelse af ro, varme, tryghed, glæde, energi (eller tristhed, kulde, uro, utryghed….)\nEr I rummelige? Har I tænkt på, at jeres medarbejdere ikke nødvendigvis performer bedst ved et skrivebord? Der kan være behov for forskelligartede miljøer for eksempel med bløde møbler og ro. Eller steder med en aktiv og hurtig energi.\nHvis I vil høre mere om rum og trivsel eller har brug for et trivselstjek med fokus på de fysiske rammer så kontakt Heidi Schmidt på heidi@dineressourcer.dk eller Tine Rosa Ebdrup på tine@rumogliv.dk


strålingsguiden Ioniserende stråling - PDF\nDownload "strålingsguiden Ioniserende stråling"\n1 strålingsguiden Ioniserende stråling 2013\n2 Strålingsguiden ioniserende stråling Sundhedsstyrelsen, Publikationen kan frit refereres med tydelig kildeangivelse. Sundhedsstyrelsen Axel Heides Gade København S URL: Emneord: ioniserende stråling, stråleskader, radon, kosmisk stråling, naturlig stråling Sprog: Dansk Kategori: Faglig rådgivning Version: 2.0 Versionsdato: 30. januar 2013 Format: pdf Foto/illustrationer: National Science Foundation, Washington Post, Rigshospitalet, LG Electronics, Jesper Grønne, Peter Olesen Hove, Solamagic, Clker, Erhvervs- og byggestyrelsen, Berlingske Business, Jydske Vestkysten, Comtool, Statens Institut for Strålebeskyttelse. Elektronisk ISBN: Udgivet af Sundhedsstyrelsen, december For spørgsmål om udgivelsen: Statens Institut for Strålebeskyttelse Knapholm Herlev Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n3 Indhold Hvad er stråling? 4 Hvordan påvirker stråling kroppen? 5 Hvor kommer stråling fra? 6 Radon 8 Jordskorpen 9 Kosmisk stråling 10 Fødevarer 11 Medicinske undersøgelser 12 Andre anvendelser af menneskeskabt stråling 14 Myndigheder og lovgivning 15 Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n4 Hvad er stråling? Stråling er overførsel af energi. Stråling kan være naturlig eller kunstigt frembragt. Nogle typer stråling - som varme og synligt lys - kan vi opfatte med vores sanser. De fleste typer stråling kan vi ikke mærke, det gælder blandt andet røntgenstråling og stråling fra radioaktive stoffer. Som det ses i figur 1, forekommer stråling med forskellig energi. Jo højere energi, jo mere kan strålingen påvirke det materiale, den rammer. Nogle typer stråling er så energirige, at de kan løsrive elektroner fra atomer og molekyler og dermed ændre de kemiske egenskaber. Hvis det sker i en levende celle, kan det føre til skader blandt andet på cellens arvemateriale. Stråling med sådanne egenskaber kaldes ioniserende stråling. Kosmisk stråling fra verdensrummet, røntgenstråling og stråling fra radioaktive stoffer er ioniserende stråling. Synligt lys og stråling fra mobiltelefoner, mikrobølgeovne og lignende er ikke så energirig, at strålingen kan løsrive elektroner fra atomer og molekyler. Disse typer stråling kaldes ikke-ioniserende stråling. Dette hæfte omhandler udelukkende ioniserende stråling, som i resten af hæftet vil blive omtalt som stråling. Figur 1. Eksempler på ioniserende og ikkeioniserende stråling Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n5 Hvordan påvirker stråling kroppen? Mennesker udsættes konstant for stråling. Når cellerne i kroppen rammes af stråling, afsættes der energi i cellerne, og det fører til skader. Skader i cellerne opstår konstant, men kroppen er meget effektiv til at reparere dem. Der er dog skader, der ikke bliver repareret. Det kan føre til permanente forandringer i cellerne eller til celledød. Disse typer skader kaldes henholdsvis senskader og akutte skader. Enheder Strålingens biologiske virkning (dosis) udtrykkes i enheden Sievert (Sv). De doser, mennesker udsættes for, er normalt meget små og angives i enheden millisievert (msv). 1 msv =0,001 Sv Senskader Senskader er kræft eller genetiske skader i næste generation. Selv meget små doser kan give senskader. Skaderne skyldes forandringer i cellernes arvemateriale. Kræft kan opstå i de organer, som er blevet bestrålet. Kræftformer som eksempelvis leukæmi og lungekræft kan opstå som følge af bestråling af henholdsvis knoglemarv og lungevæv. Kræften kan være mange år om at udvikle sig. Risiko for kræft Hvis personer hver udsættes for en dosis på 1 msv, kan det forventes, at 5 af dem udvikler en dødelig kræftsygdom senere i livet. Dette skal ses i sammenhæng med, at ca af disse personer vil dø af kræft af andre årsager. En ekstra dosis på 1 msv pr. person vil derfor øge kræftdødeligheden i gruppen fra til dødsfald.. Dyreforsøg viser, at bestråling af kønsorganer udover at kunne medføre kræft i kønsorganerne også kan forårsage genetiske skader i næste generation. Dette er aldrig blevet eftervist for mennesker, men det antages, at stråleudsættelse af kønsorganerne indebærer en meget lille risiko for arvelige genetiske skader. Akutte skader Akutte skader er svigt af organer eller væv som følge af celledød. Dosis skal over kort tid overskride en vis grænse, før akutte skader kan opstå. De akutte skader opstår, når kroppen ikke kan nå at danne nye celler til erstatning for de døde. Et eksempel på en akut skade er forbrænding af huden. Meget store doser kan medføre symptomer som kvalme, opkastninger og blødning fra mave og tarm og kan i værste fald være dødelige. Meget store doser Ved en dosis på 4 Sv over kort tid er risikoen for at dø af stråleudsættelsen omkring 50 %. En dosis på over 10 Sv er næsten altid dødelig. Doser, der medfører alvorlige akutte skader og eventuelt dødsfald, er meget sjældne og er hovedsagligt forekommet i forbindelse med brug af atomvåben og ved alvorlige ulykker i forbindelse med erhvervsmæssig brug af radioaktive stoffer. Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n6 Hvor kommer stråling fra? Omkring 74 % af den stråling, indbyggere i Danmark udsættes for, er af naturlig oprindelse og 26 % er menneskeskabt. På figur 2 ses de gennemsnitlige doser en indbygger i Danmark modtager om året fra naturlig og menneskeskabt stråling. Figur 2. Gennemsnitlig årlig dosis til en indbygger i Danmark Doser fra naturlig stråling stammer fra: Radon, en radioaktiv gas, der dannes i jordskorpen. Gennemsnitligt modtager en indbygger i Danmark en årlig dosis på omkring 2 msv fra radon. Jordskorpens indhold af andre radioaktive stoffer. Gennemsnitligt modtager en indbygger i Danmark en årlig dosis på omkring 0,3 msv fra radioaktive stoffer i jordskorpen udover radon. Fødevarers indhold af radioaktive stoffer. Gennemsnitligt modtager en indbygger i Danmark en årlig dosis på omkring 0,4 msv fra fødevarer. Kosmisk stråling fra solen og vores galakse. Gennemsnitligt modtager en indbygger i Danmark en årlig dosis på omkring 0,3 msv fra den kosmiske stråling. Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n7 Doser fra menneskeskabt stråling stammer fra: Brugen af røntgenstråling og radioaktive stoffer til medicinske undersøgelser. Gennemsnitligt modtager en indbygger i Danmark en årlig dosis på omkring 1 msv fra medicinske undersøgelser. Andre anvendelser af menneskeskabt stråling. Gennemsnitligt modtager en indbygger i Danmark en årlig dosis på omkring 0,04 msv fra andre anvendelser af menneskeskabt stråling. En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 4 msv om året fra naturlig og menneskeskabt stråling I de næste kapitler beskrives nærmere, hvor den naturlige og menneskeskabte stråling kommer fra, og hvordan strålingen giver doser til befolkningen. Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n8 Radon Radon er en radioaktiv gas, som dannes i jordskorpen. Radon siver fra jordskorpen ud i luften. Radon omdannes under udsendelse af stråling til andre radioaktive stoffer. Når disse stoffer indåndes med luften, sætter de sig i lungevævet og øger dermed risikoen for at udvikle lungekræft. Det anslås, at radon er årsag til omkring 9 % af alle lungekræfttilfælde i Danmark svarende til 300 tilfælde pr. år. Lungekræften er typisk år om at udvikle sig. Risikoen for at udvikle lungekræft på grund af radon er omkring 25 gange større for rygere end for ikke-rygere. Figur 3. Radon kan trænge ind i bygninger langs utætheder i fundamenter og langs rørføringer Radon koncentreres i bygninger, hvor det trænger ind via utætheder i fundamenter og gulvkonstruktioner. Radonniveauet er normalt højest i kælder- og stueplan, hvor der er direkte kontakt mellem gulv og jord, og radonniveauet er derfor generelt højere i enfamiliehuse og rækkehuse end i etageejendomme. Radonniveauet er meget afhængigt af, hvor i landet man bor, idet der er stor forskel på jordbundens radonindhold i de forskellige landsdele. På figur 4 ses en vurdering af radonniveauet i enfamilieshuse i danske kommuner. Radonniveauet er lavest på sandede jorde som i Vest- og Nordjylland. De højeste niveauer findes på klippeøen Bornholm. Mere information om radon Der er udgivet en radonguide, som indeholder information om radon, om måling af radonniveauet, og om hvordan radon i boligen undgås. Radonguiden findes på eller Figur 4. Vurderet radonniveau i danske kommuner. Farven viser hyppigheden af huse med et radonindhold over gennemsnittet På grund af geologiske forhold samt forskelle i boligers konstruktioner, luftskifte mv., ligger de årlige doser fra radon til indbyggere i Danmark i intervallet fra ca. 0,5 til 8 msv og i enkelte tilfælde højere. En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 2 msv om året fra radon Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n9 Jordskorpen Jordskorpen indeholder udover radon små mængder af andre radioaktive stoffer. Disse radioaktive stoffer var til stede, da jorden blev dannet, og de bidrager stadig til stråleudsættelsen af mennesker. Indholdet af radioaktive stoffer afhænger af jordskorpens sammensætning. Mængden af radioaktive stoffer er fx større i klipper end i sand. Det betyder, at indbyggere på klippeøen Bornholm er udsat for mere stråling fra jordskorpen end indbyggere i Vestjylland, hvor underlaget hovedsagligt består af sand. Figur 5. Strålingsniveauet afhænger af jordskorpens sammensætning Mursten, beton og andre byggematerialer er fremstillet af råstoffer fra jordskorpen og indeholder derfor også radioaktive stoffer. Bygninger, veje mv. bidrager således også til stråleudsættelsen af befolkningen. Jordskorpens indhold af radioaktive stoffer er lavt og medfører kun beskedne doser til befolkningen. Imidlertid kan udvinding af råstoffer, fx kul og olie, føre til, at radioaktive stoffer koncentreres. Det kan føre til stråleudsættelse af personer, der arbejder inden for sådanne erhverv. En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 0,3 msv om året fra jordskorpen Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n10 Kosmisk stråling Kosmisk stråling er meget gennemtrængende stråling, som hovedsaglig stammer fra solen og vores galakse. Jordens atmosfære svækker den kosmiske stråling. På figur 6 kan ses, hvordan den kosmiske stråling afhænger af højden over havoverfladen. På toppen af de højeste bjerge i alperne, i ca meters højde, er den kosmiske stråling omtrent 10 gange større end ved havoverfladen. Den kosmiske stråling er praktisk taget ens overalt i Danmark, da højdeforskellene er små. Jordens magnetfelt afbøjer strålingen og medfører, at den kosmiske stråling er mindre intens ved ækvator end ved polerne. Intensiteten af den kosmiske stråling er afhængig af solpletaktiviteten. Jo større solpletaktivitet, jo mere intens er den kosmiske stråling. Figur 6. Doser ved 1 times ophold i forskellige højder over havet (1 µsv = 0,001 msv) Doser ved flyvning I flyvehøjder på 10 til 12 km kan intensiteten af den kosmiske stråling være flere hundrede gange større end ved havoverfladen. Tabel 1 viser typiske doser for flyruter. Bemærk at dosis er større for ruter nær polerne end ruter tæt på ækvator. Flyverute Flyvetid (timer) Typisk dosis (msv) København - London 2 0,01 København New York* 7 0,05 København Cairo** 5 0,02 København Tokyo* 12 0,06 København Bangkok** 11 0,04 Tabel 1. Typiske doser for flyvninger fra København * polnær rute **ækvatorial rute Flypassagerer og besætninger kan kun nedsætte doser fra den kosmiske stråling ved at mindske antallet af flyveture og undgå ruter nær polerne. En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 0,3 msv om året fra kosmisk stråling Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n11 Fødevarer Fødevarer har et naturligt indhold af radioaktive stoffer. Når planter optager næringsstoffer og vand fra jorden og atmosfæren, følger små mængder af radioaktive stoffer med. De radioaktive stoffer passerer igennem fødekæden og bliver en del af menneskets kost. Også drikkevand indeholder små mængder af radioaktive stoffer. Fra kosten optages stofferne i kroppen, hvor de efter en tid igen udskilles som en del af stofskiftet. Figur 7. Fødevarer indeholder små mængder radioaktive stoffer Visse almindelige mad- og drikkevarer kan have et højere indhold af naturligt forekommende radioaktive stoffer end andre. Det gælder for eksempel tørrede frugter og nødder, visse krydderier, havregryn, bananer, kød, fisk, te og kaffe. Doser fra indtag af disse fødevarer er yderst beskedne, og ud fra et strålebeskyttelsesmæssigt synspunkt er der ingen grund til at fravælge dem. Ulykker på atomkraftværker har ført til spredning af radioaktive stoffer til fødekæden lokalt. Disse uheld har ikke medført en stigning i den dosis, som indbyggere i Danmark modtager fra fødevarer. Cigaretter og tobaksprodukter indeholder små mængder af radioaktive stoffer. De radioaktive stoffer optages i tobaksplanterne under dyrkning. Ved rygning sætter de radioaktive stoffer sig i lungerne, hvor de bestråler lungevævet og bidrager til risikoen for udvikling af lungekræft. Figur 8. Radioaktive stoffer i tobak bidrager til rygnings skadelige virkninger En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 0,4 msv om året fra fødevarer Holdbarheden af fødevarer kan forlænges ved behandling med stråling. Fødevarerne bliver ikke radioaktive af den behandling, og indtag af bestrålede fødevarer giver derfor ikke doser til befolkningen. Bortset fra krydderier må der ikke sælges bestrålede fødevarer i Danmark. Hvis fødevarer er blevet bestrålet eller indeholder bestrålede ingredienser, skal det fremgå af varedeklarationen. Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n12 Medicinske undersøgelser Røntgenstråling er i mere end 100 år blevet brugt til medicinske undersøgelser, og radioaktive stoffer anvendes også i stor udstrækning til dette formål. Brug af stråling er et helt uundværligt redskab ved undersøgelser af tænder, infektioner, knoglebrud og kræft mv. I Danmark laves der ca. 7 millioner røntgenundersøgelser om året. Halvdelen af disse er røntgenundersøgelser af tænder. Tabel 2 viser eksempler på typiske røntgenundersøgelser og tilhørende doser. Der er stor forskel på doser ved forskellige typer undersøgelser. Eksempelvis er dosis ved en CT skanning ca gange større end dosis ved en almindelig røntgenundersøgelse hos tandlægen. Røntgenundersøgelse Typisk dosis (msv) Tænder, arm, ben 0,01 Lunger 0,1 Mammografi (fire billeder) 0,5 CT-skanning af kroppen 10 Tabel 2. Eksempler på doser ved røntgenundersøgelser Figur 9. Røntgenbillede af brækket knogle i overarm Traditionelle røntgenundersøgelser giver skyggebilleder, som vist på figur 9. CT-skanning, som er en avanceret røntgenundersøgelse, giver mere detaljerede billeder af kroppens indre organer. Metoden blev indført i 1970 erne. Antallet af CT-skanninger er siden vokset markant og bidrager nu med omkring 70 % af den samlede dosis fra røntgenundersøgelser. Figur 10. CT-skanning af hjerne Radioaktive stoffer anvendes til nuklearmedicinske undersøgelser af organers funktion og til påvisning af kræft. I 2010 blev der udført omkring undersøgelser. Tabel 3 viser eksempler på nuklearmedicinske undersøgelser og tilhørende doser. Nuklearmedicinsk undersøgelse Typisk dosis (msv) Nyre 1 Knogle 4 Hjerte 5 PET-skanning 6 Tabel 3. Eksempler på doser ved nuklearmedicinske undersøgelser Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n13 PET-skanning er en nuklearmedicinsk teknik, der primært bruges i forbindelse med kræftundersøgelser. Ved undersøgelsen får patienten indgivet radioaktivt stof, der binder sig til kræftvæv. Kræftens placering og udbredelse i kroppen bestemmes derefter ved en skanning. PETskanning kan afsløre kræft på et meget tidligt stadie. Figur 11. PET-skanning Doser fra medicinske undersøgelser er meget ujævnt fordelt på befolkningen, og gennemsnitsdosen til en indbygger i Danmark dækker over betydelige variationer. En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 1 msv om året fra medicinske undersøgelser Røntgenstråling og radioaktive stoffer anvendes også til behandling af sygdomme - især kræft. De doser, patienter får i forbindelse med strålebehandling, er normalt meget større end ved medicinske undersøgelser og er fordelt på relativt få patienter. Bidraget fra behandlinger er ikke medtaget ved beregningen af den årlige gennemsnitsdosis til indbyggere i Danmark. Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n14 Andre anvendelser af menneskeskabt stråling Ud over den medicinske brug anvendes røntgenstråling og radioaktive stoffer til mange andre samfundsgavnlige formål. I få tilfælde giver det anledning til bestråling af større grupper i befolkningen. I langt de fleste tilfælde er det kun personer, som i forbindelse med deres erhverv arbejder med strålingen, der modtager doser fra disse anvendelser. Befolkningen udsættes for stråling, eksempelvis i forbindelse med brug af røntgenstråling til bagagekontrol i lufthavne og ved anvendelse af visse typer røgalarmer og lyskilder, som indeholder radioaktive stoffer. Dosis fra disse anvendelser udgør langt under 1 % af den gennemsnitlige dosis, som en indbygger i Danmark modtager om året fra den naturlige stråling og fra medicinske undersøgelser. Figur 12. Røgalarm Figur 13. Skanner til bagagekontrol Inden for visse erhverv anvendes røntgenstråling og radioaktive stoffer i stort omfang. Strålingen benyttes fx til sterilisering af medicinsk udstyr, kontrol af svejsninger, bestemmelse af tykkelsen af forskellige produkter, lokalisering af utætheder i rørledninger, røntgenundersøgelser af dyr og til forskning. Det er normalt kun personer, der er ansat i disse erhverv, der modtager doser fra sådanne anvendelser af stråling. Personale på sygehuse og klinikker modtager også doser i forbindelse med deres arbejde med undersøgelser og behandlinger af patienter. Atomkraft indgår ikke i Danmarks energiproduktion, men en række af vores nabolande har atomkraftværker. Under normale forhold medfører driften af atomkraftværker minimale doser til jordens befolkning. Ulykker på atomkraftværker kan dog have alvorlige konsekvenser for mennesker og miljø lokalt og føre til spredning af radioaktive stoffer globalt. Efter ulykkerne på atomkraftværkerne i Tjernobyl i 1986 og i Fukushima i 2011 kunne meget små mængder af radioaktive stoffer fra disse udslip spores i Danmark. Forureningen fra Tjernobyl er årsag til en dosis, der er flere hundrede gange mindre end den gennemsnitlige dosis, som en indbygger i Danmark modtager om året fra naturlig og menneskeskabt stråling. Det radioaktive nedfald efter atomprøvesprængningerne i 1950 erne og 60 erne er årsag til en dosis af samme størrelse. Bidraget fra Fukushima er omtrent 100 gange mindre. En indbygger i Danmark modtager i gennemsnit 0,04 msv om året fra anden menneskeskabt stråling Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15\n15 Myndigheder og lovgivning Sundhedsstyrelsen er den danske strålebeskyttelsesmyndighed. Myndighedsarbejdet varetages af Statens Institut for Strålebeskyttelse (SIS). SIS har til opgave at sikre mennesker, dyr og miljø mod skadelige virkninger fra stråling. Figur 14. Sundhedsstyrelsen er myndighed for strålebeskyttelse i Danmark Principperne for strålebeskyttelse er følgende: Stråling må kun anvendes, når det er berettiget. Det betyder, at de samfundsmæssige gevinster ved anvendelse af stråling til et bestemt formål skal være større end de negative følger af bestråling. Alle doser skal holdes så lave som rimeligt opnåeligt. Ingen personer må modtage doser, der overstiger fastsatte dosisgrænser. I tabel 4 ses de årlige dosisgrænser for personer, der arbejder med stråling, og for resten af befolkningen. Heri medregnes ikke de 4 msv, som en indbygger i Danmark i gennemsnit modtager årligt fra den naturlige stråling og medicinske undersøgelser. Ved medicinske undersøgelser og behandlinger er der ingen dosisgrænser for patienterne. Her afvejes strålingens gavnlige effekter for den enkelte patient mod de bivirkninger, strålingen kan medføre. Dosisgrænse (msv/år) Person der arbejder med stråling 20 Indbygger i Danmark 1 Tabel 4. Årlige dosisgrænser Al besiddelse og brug af radioaktive stoffer i Danmark kræver som udgangspunkt en tilladelse fra SIS, og alle røntgenapparater skal anmeldes til SIS, før de må anvendes. Forbrugerartikler med radioaktive stoffer - eksempelvis røgalarmer - skal typegodkendes af SIS, før de må markedsføres i Danmark. Det er ikke tilladt at købe forbrugerartikler med radioaktive stoffer, der ikke er godkendt af SIS - heller ikke over internettet eller i udlandet. På SIS hjemmeside - - findes mere information om SIS og al lovgivning vedrørende stråling. Strålingsguiden ioniserende stråling, / 15


Hvordan man tegner en rummets væg Plan for tapet / Shareoflancaster.com\nSådan installeres en opvaskemaskine pakning\nRetro køkken farver\nSådan bruges en væg Chaser\nHvordan til at beregne faktiske BTU Output\nFejlfinding LG tørretumbler DLE2101W\nReparationsmuligheder for gulv bjælker\nHvordan man høste brændenælder\nTilføje tapet kan være en god måde at ændre udseendet af et værelse. I modsætning til maling, beregne hvor meget tapet, du har brug for kan ske ved at oprette en tegning af hver væg i rummet. Tapet kommer i varierende længder og bredder, som påvirker, hvor meget du har brug for. Mange tapetmønstre skal matches fra rulle til rulle, øge behovet for ekstra tapet.\n•Draw hver væg på et separat ark papir. Oprette et kvadrat eller rektangel og tegne alle døre, Vinduer eller indbyggede frysere eller pejse på væggen.\n•Measure længde og bredde af rummet og nedskrive dimensionerne på ark papir, ved hjælp af feet og inches.\n•Brug målebånd til at finde størrelsen på døre, pejs eller windows i rummet. Bemærk dimensioner på papiret.\n•Calculate de firkantede optagelser af væg ved at multiplicere bredden gange højden. Multiplicer de firkantede optagelser af døre, vinduer, kabinetter eller pejse ved hjælp af samme proces. Subtraher et produkt af de områder, du ikke vil tapet fra det samlede areal for hele væggen. Gentag processen for de andre vægge i rummet og tilføje hver væg samlede areal sammen for at nå alt.\n•Skabe tegninger af dit værelse med dig, når du få tapet. Tegningerne giver nyttige oplysninger for dig og de medarbejdere, der hjælper dig vælge form for tapet til at bruge og hvor meget du har brug for, baseret på længde og bredde af rolls.\nHvordan man kan måle en væg for tapet\nHvordan man tegner kraft lysnettet i konstruktionen planer


Malmros, thorotrast og sandheden | Information\nI Nils Malmros nye film At kende sandheden fortæller han historien om sin fars opvækst og hvordan den fremmede et talent for skyldfølelse. Han fortæller også historien om sin fars brug af det\nradioaktive kontraststof thorotrast ved hjerneoperationer.\nFilmen har derfor to sandheder, den refererer til: den kunstneriske sandhed i fortællingen om en dreng, der blev voksen, og den videnskabelige sandhed om brugen af thorotrast på hans fars kirurgiske afdeling i Århus.\nEfter min mening spalter det filmen, idet man må forholde sig forskelligt til de to sandheder. I forhold til den sidste sandhed lægger han skylden på en anden læge og en journalist, hvis navne let kan verificeres. Men om han har ret i disse anklager, har vi ingen chancer for at afgøre som tilskuere til filmen.\nDet afgørende i sagen ifølge Nils Malmros (understreget endnu mere i samtalen i Profilen i DR den 29. oktober) er, at hans far kun brugte thorotrast, når der var indikation på en sygdom, som ville være dødelig, hvis man ikke kunne operere. Og man kunne ikke operere uden et klart røntgenbillede. Han tænker her især på hjernesvulster og hjerneblødninger.\nVi ved i dag, at thorotrast for mange var en dødsdom; men hvis man alligevel ville dø af en hjerneblødning i løbet af et par dage eller en svulst i løbet af et par år, så var de 20-30 år, man kunne få ekstra med et thorotrast-kontrast-billede langt at foretrække.\nMalmros fremstiller den situation som en catch 22-situation. Det ville han have ret i, hvis thorotrast altid var blevet brugt ved en klar indika-tion på en ellers dødelig sygdom. Men det er ikke tilfældet.\nMin far blev i 1940, 22 år gammel, indlagt med hovedsmerter, men uden klare tegn på hjerneblødning eller hjernesvulst. Alligevel fik han taget et billede af hjernen med thorotrast, som klart viste at der intet unormalt var at se  og døde af leverkræft i 1971.\nJeg ved ikke, hvor mange af de 136 tilfælde af primær leverkræft, der indtil nu er registreret blandt de ca. 1.000 thorotrastpatienter, der ligesom min far fik stoffet uden indikation på en dødelig sygdom. Men i filmen fremstiller Nils Malmros det som undtagelsen (brådne kar kalder faderen det). Er det dokumenteret ved en gennemgang af alle 136 journaler?  Ikke mig bekendt.\nJeg kan sagtens forstå, at Nils Malmros vil rense sin far. Og muligvis har han jo ret. Men han gør historien en bjørnetjeneste ved at lade som om, der slet ikke var noget problem.\n. Men Malmros har ikke leveret skygge af bevis for at det forholder sig således med sin film.