Matematik til fyraften – Københavns Universitet\nFire inspirationsmøder for gymnasielærere\nInstitut for Matematiske Fag på Københavns Universitet inviterer i efteråret 2021 til en møderække om emner i ren matematik, anvendt matematik og statistik. Faglige vitaminer til gymnasiets matematiklærere.\nArrangementerne består af oplæg og opgaveregning og/eller leg med software - med rig lejlighed til at diskutere emnerne med underviserne og de andre deltagere. Der vil både være indhold, som kan bruges direkte i gymnasieundervisningen, og indhold, som stikker lidt dybere og vækker nysgerrighed.\nArrangementerne var oprindelig planlagt til efteråret 2020 - og derefter til foråret 2021. Covid-19 kom i vejen. Nu starter vi simpelthen forfra, og gentager Bo Markussen foredrag, så nye tilmeldte kan få hele pakken:\nved Bo Markussen, tirsdag den 7. september 2021\nOptimale geometriske former\nved Niels Martin Møller, tirsdag den 28. september 2021\nDifferentialligninger - grafisk udforskning\nved Elisenda Feliu, tirsdag den 26. oktober 2021\nMachine Learning og matematik\nved Jonas Peters, tirsdag den 16. november 2021\nTid: Alle dage fra kl. 16:30 til 20:00. Vi serverer et let måltid undervejs.\nSted: Institut for Matematiske Fag, Universitetsparken 5, 2100 København Ø.\nPris: Arrangementerne sælges kun samlet for 3.000 kr. (kurser er momsfritaget).\nNormalfordelingen bruges til opsummering og modellering af data i stort set alle empiriske videnskaber. Forståelse af de basale egenskaber ved normalfordelingen er dermed en afgørende del af statistical literacy, altså evnen til at navigere i og tage stilling til argumentation baseret på kvantitative data. Og dette i en bred vifte af fagområder fra fysik, over biologi, til socio-økonomi.\nMed elementære metoder fra algebra og matematisk analyse vil vi forklare, hvorfor normalfordelingen optræder så hyppigt i empiriske data. Som konsekvens af disse smukke udledninger er det således ikke mirakuløst overraskende men tværtimod matematisk forventeligt, at normalfordelingen kan beskrive så mange forskelligartede aspekter af verden omkring os.\nForedraget vil tage udgangspunkt i undervisningsmaterialet "Normalfordelingen”, skrevet for STX. (Kan frit downloades).\nBo Markussen er tilknyttet instituttets sektion for statistik og sandsynlighedsregning. Han arbejder i Data Science Laboratorium, der understøtter dataanalyse på Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet gennem tværfagligt samarbejde og rådgivning af studerende og forskere.\nGeodæter og minimalflader, det vil sige kurver og flader med mindst mulig længde henholdsvis areal, dukker op utallige steder i verden. Lige fra planlægning af rejser på jordoverfladen til strukturer, der giver fuglefjer deres flotte farver, og sågar på kanten af universets sorte huller.\nMan studerer minimalflader ved hjælp af de selvsamme partielle differentialligninger, som indgår i beskrivelsen af elektromagnetiske felter og varmeudbredelse (hvor normalfordelingen også optræder).\nVi vil her dels udforske optimal geometri på håndgribelig og anskuelig vis, dels se med mere abstrakte briller på dele af teorien bagved. De dybere og bredere sammenhænge vi får frem - her i jubilæumsåret for opdagelsen af elektromagnetismen i 1820 - kan man tænke sig ville have gjort H.C. Ørsted ganske fornøjet.\nNiels Martin Møller er en af kerneforskerne i det nye Copenhagen Centre for Geometry and Topology. Hans forskningsinteresser ligger i den geometriske analyse, hvor differential-geometrien og topologien møder de ikke-lineære partielle differentialligninger, og i den matematiske fysik. Hans forskning er p.t. støttet af både Danmarks Frie Forskningsfond (Sapere Aude) og Grundforskningsfonden. Niels Martin er næstformand i Det Unge Akademi og har bl.a. hjulpet med at udvikle et program i matematik for Videnskabsklubben.\nI fysik findes der mange love, som kan bruges til at beskrive virkeligheden. For eksempel, hvis vi kender volumenet V, temperaturen T og stofmængden n af en ideal gas, så beskriver idealgasloven, hvordan vi\nkan beregne trykket p. Ligningen kan dermed bruges til at prædikere trykket fra V, T og n. Og den er faktisk ikke særligt kompliceret.\nI vores hverdagsliv laver vi masser af prædiktioner som til gengæld er langt mere indviklede: Vi gætter vores vens humør fra et billede af hans ansigt, eller afdækker, hvilket instrument vores nabo spiller, når vi hører musikken. For det meste er vi ikke bevidst om konkrete ligninger vores hjerne anvender - vi ”har bare lært” at gøre det.\nI Machine Learning prøver vi også at lære at lave prædiktioner. Den bagvedliggende ide er ret simpel: Vi opstiller en stor samling af ligninger som kan beskrives med to (eller ti, eller fem millioner) parametre. Vores ”input” er ikke V, T, og n, men lyd fra naboen. Vores ”output” er ikke trykket p, men navnet på et instrument. Data kunne bestå af mange indspilninger af forskellige musikinstrumenter sammen med information om, hvilket instrument der spiller. Og så prøver vi at finde en parametervektor som beskriver relationen mellem lyd og instrument bedst muligt.\nHvordan finder vi den optimale vektor? Vi konstruerer en funktion, som måler hvor god en parameter er, og så bruger vi afledninger til at optimere denne funktion. I forelæsningen forklarer vi, hvordan det fungerer. Vi diskuterer en ganske simpel anvendelse og hvordan den kan implementeres i R.\nJonas Peters - en af instituttets yngste professorer - forsker i kausal inferens i praktiske anvendelser. Hans forskning støttes af bl.a. VILLUM Fonden og Carlsbergfondet. Han har modtaget flere priser for sin forskning, blandt andet The Guy Medal i Bronze fra Royal Statistical Society i 2019. Jonas blev i 2018 udnævnt til Årets Underviser på SCIENCE.\nDifferentialligninger: Grafisk udforskning\nDifferentialligninger optræder naturligt i mange forskellige sammenhænge, for eksempel i fysik, kemi, og biologi. Det er fordi, det ofte er nemmere at forstå, hvad raten hvormed en størrelse ændrer sig er, end at opstille en model, som eksplicit beskriver størrelsen som funktion af tiden.\nLæring af differentialligninger består typisk af en blanding af udregningsmetoder til at finde løsningerne, og kvalitativ analyse. Vi vil fokusere på den kvalitative viden og på grafisk repræsentation. Vi kommer ind på forudsigelse af størrelsens langtidsopførsel (hvad løsninger går mod når tiden går mod uendelig), på løsningernes monotoniforhold, og på ligevægte samt deres stabilitetsegenskaber. Dette fører til en skitse af løsningerne uden at finde dem. Desuden vil vi diskutere den grafiske fortolkning af differentialligningerne, som kan hjælpe til bedre at forstå dette (lidt mystiske) matematiske objekt.\nVi tager udgangspunkt i kendte vækstmodeller (eksponentiel, logistisk vækst), og anvender værktøjsprogrammer til visuelt at illustrere og lege med de teoretiske resultater.\nElisenda Feliu er en af de ledende forskere i forskningsgruppen Matematisk Biologi. Hendes forskning støttes blandt andet af Danmarks Frie Forskningsfond, Novo Nordisk Fonden og Lundbeck Fonden. Elisenda er tidligere medlem af Det Unge Akademi.\nTilmelding til fyraftensmøderne inden 1. september 2021.\nTidligere tilmeldte (fra 2020) behøver ikke at tilmelde sig igen.\nKøbenhavns Universitet har ejendomsretten og ophavsretten til inspirationsmøderne. Det gælder både indhold og materialer, som benyttes og/eller udleveres i forbindelse med inspirationsmøderne.


Erfaringer med red dot sigter på haglgevær? - Nordisk Våbenforum\nErfaringer med red dot sigter på haglgevær?\nIndlæg af Grydesvamp » 17. jan 2019, 22:45\nEr der nogen der har erfaring med red dot på en haglspreder?\nJeg har netop købt et da jeg har lidt knas med højre øje og ikke er links skytte, så nu skal det prøves\nKiggede først lidt på en aimpoint s1 som er lækker men den fylder en del og da jeg går meget med hund, igennem alt så ville jeg være bange for at ødelægge sigtet eller skinnen.\nDernæst på det sidste nye skud på stammen fra Doctor/Noblex en QuickSight v5.0.\nDen er lille, let og nem at montere på skinnen.\nEfter en lille prisjustering fik jeg en quicksight med hjem\n(Jeg ved ikke om jeg må nævne forhandleren herinde men den befinder sig et sted i Thy.)\nKom hjem med det nye legetøj og fik den hurtigt monteret,\nSynsfeltet er lidt lille i forhold til aimpoint men når hovedet ligger rigtigt på kolben så ser man fint prikken.\nJeg har altid skudt med venstre øje næsten lukket men med en fin og tydelig rød prik så er der nu mulighed for at skyde med begge øjne åbne hvilket jeg glæder mig til at prøve.\nTestskydning på papir klares i morgen, men den egentelig test kommer først når jeg engang kommer på skydebanen med den\nIndlæg af Badaka » 17. jan 2019, 23:06\nIndlæg af PSindrup » 18. jan 2019, 11:58\nHvor meget endte du med at betale?\nJeg glæder mig MEGET til at høre om dine erfaringer.\nIndlæg af HR » 18. jan 2019, 15:32\nMin sparsomme erfaring med red dot på haglvåben (ca 100 skud på bane og ingen på jagt) er at det virker fint. Men med det våben jeg skød med forsvandt duen næsten ud af det snævre synsfeltet når man trak ud foran en sidedue på 25 meters afstand.\nHvis dit "knas" med højre øje har noget med øjendominans at gøre så er den rigtige løsning at lære st skyde til venstre skulder. Det tager ca en måned og koster ca det samme i lerduer som et red dot sigte koster. Det er 3 skridt tilbage og så 5 fremad som du aldrig vil få ved fortsat at skyde med dit svageste øje. Og hvilken lov siger i øvrigt at den dominerende hånd skal ligge ved aftrækkeren? Det er jo den forreste hånd der fører skuddet, så det giver mindst lige så meget mening at skyde "omvendt". Jeg har hjulpet adskillige til at vende rundt, og jeg kender yderst kompetente skytter der vendte efter 20 års skydning.\n17. jan 2019, 22:45\nIndlæg af Grydesvamp » 18. jan 2019, 17:47\n18. jan 2019, 11:58\nFik en fin pris da det var en demo så jeg endte med 3k.de koster 4300 vejledene.\nIndlæg af Grydesvamp » 18. jan 2019, 23:08\nHR:Først og fremmest, Et super godt/brugbart svar du kommer med!\nPå sigt er links måske vejen frem da mit syn på venstre øje intet fejler og det højre åbenbart er svingende.\nTidligere har jeg haft kryds dominans med højre øje som det mest bestemmende hvorfor jeg købte gevær derefter..\nJeg fik plads til lidt Far-tid her i eftermiddags så der blev testet.\nEt stykke hvid papirs dug udgjorde skydeskiven og på 25m afstand trak jeg bøssen op, fandt målet og trykkede..\nSom ventet blev skiven ramt og skudet sad perfekt det trods sigtet kun er skruet på og rettet ind efter en globus i stuen.\nNu hvor jeg vidste at center af skudet passede med prikken tog jeg en håndfuld lerduer frem, kastede en due(med hånden), hev geværet op og konstaterede at der ingen prik var at se.\nKastede igen og igen, geværet hang fast i brystlommen på jakken, geværet ramte ikke kinden perfekt osv osv\nI 3 kast fik jeg kontakt med duen, I 4 kast ramte prikken duen, i 5 kast trykkede jeg og ramte duen.\nSå pt er jeg godt tilfreds, når prikken er synlig VED du at bøssen er skuldret rigtigt og at skudet rammer hvor du peger.\njeg ser det ikke som et sigtekorn mere som en guideline/sladrehank der fortæller om du er på målet eller om du er off hvilket i den sidste ende gerne skulle ende ud med flere træffere.\nJeg ser frem til at skydebanen åbner igen så jeg ikke selv skal kaste duen og nå at få den på kornet ;)\nBedre billeder kommer når jeg igen får lidt Far-tid\nGod weekend. Mvh Rasmus\nIndlæg af HR » 20. jan 2019, 10:06\nøjndominans er ikke lige så statisk som højre-venstre dominans på hænderne. Hvis synet på dit dominerende øje bliver svækket kan dominansen skifte til det bedste øje helt af sig selv. Det lyder til at dette er sket for dig. Giv det et forsøg med red dot, som du siger så viser den meget tydeligt når man ikke får kontakt med kinden. Hvis du på sigt tager tyren ved hornene og skifter skulder så kan du jo altid købe en drilling til at sætte under sigtet\nRosenholmbanen åbner i øvrigt på lørdag, hvis du skal ud og prøve sigtet af.\nIndlæg af Grydesvamp » 20. jan 2019, 19:57\n20. jan 2019, 10:06\nJeg befinder mig nu godtnok i det mørke Nordjylland, men lur mig om ikke naboens lerdue kaster snart skal frem i lyset :)\nJeg har ikke haft fornøjelsen af en drilling (endnu ;) ) men mon ikke det kommer en dag.\nHvis der er nogen der meget gerne vil se sigtet med fingrene så befinder det sig i 9381 sulsted.\nsend mig en pb, så tager vi den derfra.\nIndlæg af Grydesvamp » 30. apr 2019, 13:58\nJeg puster lige lidt liv i tråden igen.\nJeg fik fornøjelsen af at skyde (og spise) et par ænder inden sæsonen løb ud og til skydning i mørke er det fint med en lysende prik, men det tager dog lidt af det instinktive skydning man er vant til.\nSå når bøssen trækkes op kommer man nemt til at stå og sigte med prikken istedet for "bare" at skyde, men det er også det eneste kritik jeg har at sende efter den.\nDet rigtige foranhold på lerduer er utrolig nemt at se når prikken står som tydelig reference, så som træning til nye jægere der virkelig døjer med skuldring og foranhold kunne det måske være en nemmere vej til succes, man kan i hvert fald meget nemt se hvor man peger.\nIndlæg af Marmelade » 30. apr 2019, 15:37\nDet lyder spændende med et red dot. Har selv overvejet det meget, da jeg også har skiftede øjendominans (den skifter hele tiden frem og tilbage).\nTror jeg personligt har fundet løsningen, ved et haglgevær med semi high rib som Cæsar Guerini summit ascent. Den passer perfekt til min krop, og højre øje fokuserer korrekt. Så er så småt i gang med at spare op.\nDet kommer måske til at se lidt sjovt ud med sådan et sportinggevær med højere rib på jagt, men det vigtigste er nok at man rammer\nGlæder mig til at høre opdateringen omkring din erfaring\nSenest rettet af Marmelade 30. apr 2019, 15:39, rettet i alt 1 gang.\nIndlæg af Bobo » 30. apr 2019, 15:39\n30. apr 2019, 13:58\nJeg har det på en bbf og det virker super godt til mine gamle øjne, men jeg har aldrig prøvet det på andejagt/skumring og der tror jeg nok den ville forstyrre mig så jeg begynder at sigte - men det skal prøves en af aftnerne (på en lerdue )\nIndlæg af Grydesvamp » 1. maj 2019, 10:10\n30. apr 2019, 15:37\nJeg har (også) købt en gammel aya s/s og når jeg kaster den til skulderen er det meget nemt at skelne mellem højre/venstre øje da højre øje kigger ned mellem/langs løbene og det venstre kun ser det ene løb.\nSå den er godkendt som fjordbøsse, aftrækket går dog meget hårdt på den så jeg skal ha rykket den fra hinanden og kigget på det når der engang bliver tid.\nIndlæg af HR » 1. maj 2019, 14:39\nBruger du briller? Hvis, så prøv kun at pudse det ene brilleglas. Så vælger din hjerne at følge det øje der har et pudset brilleglas. Hvis det ikke er nok, så kan en klat leverpostej (spyt, jord, fjordvand, what ever) på det andet brilleglas gøre det. Der skal ikke meget forstyrrelse til for at få hjernen til at vælge et øje fra, selv ikke hos skytter med en ret fast dominans.\nIndlæg af Marmelade » 1. maj 2019, 21:54\n1. maj 2019, 14:39\nHar faktisk lige købt et sæt skydebriller og sat lys og mørk glas i. Glæder mig til at se hvordan det virker.\nHvis jeg bruger brillerne herhjemme, vil dominansen så blive fast eller fungerer de kun mens de er på?\nIndlæg af HR » 1. maj 2019, 22:54\nDet fungerer, så vidt jeg ved, kun imens forstyrrelsen er foran øjet. Bemærk, i øvrigt, at samme effekt kan laves utilsigtet hvis man monterer bøssen for højt (eller presser ansigtet for meget ned i kolben). Hvis baskylen kommer til at dække delvist for udsynet kan det tvinge dominansen over på det andet øje. Det kan være derfor at en høj skinne virker bedre for dig. Prøv at få en til at checke din skuldring.\nIndlæg af PSindrup » 2. maj 2019, 09:20\nJeg plejer at sætte et stykke mat tape på det venstre glas, men kun præcis der hvor øjet kikker igennem glasset, når man har monteret geværet på skulderen. På den måde kan jeg stadig orienterer mig til siderne med mit venstre øje, men jeg kan ikke se ned langs løbet med det, når jeg skyder.\nIndlæg af HR » 2. maj 2019, 10:59\nDet er den lidt mindre diskrete måde og det virker rigtigt godt, selv hvis man skyder til den "forkerte" skulder . Der ligger af samme grund en rulle "englehud" fast i min skydevest. Hvis det bare er en svag og skiftende dominans kan det gøres med langt mindre forstyrrelse, som for eksempel et lidt fedtet brilleglas.\n2. maj 2019, 09:20


Budget og regnskab i det offentlige\nBeskrivelse: Deltageren kan anvende viden om rammerne for budget- og regnskabsarbejdet og er i stand til selvstændigt at analysere og udføre daglige opgaver i arbejdet med budget og regnskab.\nDeltageren kan anvende viden om og praktisk forståelse af arbejdet med budget og regnskab og kan udvikle egen praksis i forbindelse med løsning af institutionens/afdelingens budget- og regnskabsopgaver.\nDeltageren kan anvende viden om det offentliges rolle i samfundsøkonomien og forstår, hvordan samfundsøkonomien og staten påvirker kommunens/regionens økonomi og opgaveløsning, herunder også en forståelse af sammenhængen mellem de daglige økonomiopgaver og kommunens/regionens økonomistyring.\nDeltageren kan anvende en teoretisk forståelse for baggrunden for decentralisering.\nDeltageren kan anvende økonomistyringsværktøjer i praksis.\nDeltageren kan finde relevante love og arbejde metodisk og systematisk med dem, og anvende dem på konkrete problemstillinger.\nDeltageren kan formidle viden om og forståelse af relevante problemstillinger og handlemuligheder til kolleger og brugere.\nDeltageren kan deltage i samarbejdet om udarbejdelse af budget og regnskab i institutionen/på afdelingen.\nFagnummer: 48663 Budget og regnskab i det offentlige Varighed 15 dage AMU-pris: DKK 2.880,00 Uden for målgruppe: DKK 7.642,25


Museernes arbejde med Industrisamfundets Kulturarv - PDF\nDownload "Museernes arbejde med Industrisamfundets Kulturarv"\n1 Museernes arbejde med Industrisamfundets Kulturarv Arbejdsrapport fra seminar den 28. august 2003 på Nationalmuseet KULTURARVSSTYRELSEN 2004\n2 Titel Museernes arbejde med Industrisamfundets Kulturarv. Arbejdsrapport fra seminar den 28. august 2003 på Nationalmuseet Udgivet af Kulturarvsstyrelsen 2004 Redaktion Caspar Jørgensen og Vibe Ødegaard Kulturarvsstyrelsen Tryk Copy Print 1. oplag 200 eksemplarer ISBN Henvendelse vedrørende publikationen: Kulturarvsstyrelsen Slotsholmsgade København K Telefon\n3 INDHOLD FORORD Steen Hvass...4 INTRODUKTION Caspar Jørgensen...5 PRÆSENTATION AF SATSNINGSOMRÅDET INDUSTRISAMFUNDETS KULTURARV Steen Hvass...9 ETNOLOGIEN OG INDUSTRISAMFUNDETS KULTURARV Thomas Højrup...13 ØKONOMISK HISTORIE OG INDUSTRISAMFUNDETS KULTURARV Ole Hyldtoft...25 ARBEJDERBEVÆGELSEN OG INDUSTRISAMFUNDETS KULTURARV Niels Finn Christiansen...31 KUNSTHISTORISKE TILGANGE TIL INDUSTRI OG ARBEJDERKUNSTNERE Hanne Abildgaard...36 INDUSTRISAMFUNDETS HJEM ELEKTRIFICERINGEN AF DE DANSKE HUSHOLDNINGER Bodil Olesen...42 INDUSTRIMILJØER MELLEM INDUSTRIEL ARKÆOLOGI OG ARKITEKTURHISTORIE Caspar Jørgensen...49 IND I FABRIKKEN Lars K. Christensen...59 FORFATTERENE\n4 FORORD Steen Hvass Som et af de første skridt i Kulturarvsstyrelsens satsningsområde Industrisamfundets Kulturarv afholdte styrelsen sammen med Nationalmuseet et endags seminar i sensommeren 2003 om museernes arbejde med industrisamfundets kulturarv. Målet var at præsentere forskellige tilgange til emnet i de senere års forskning gennem en række forholdsvis korte oplæg, der nu er samlet her, så de kan indgå i det videre arbejde. Desuden præsenterede Mette Guldberg, Fiskeriog Søfartsmuseet, erfaringerne med organiseringen af museets omfattende forskning. Selvom der er flere fag som f.eks. kulturgeografi, virksomheds- og teknologihistorie, som det af praktiske grunde ikke var muligt at medtage på seminaret, viser bidragene, at der er ganske mange muligheder for, at de forskellige tilgange kan inspirere hinanden og arbejdet på museerne. Et tilbagevendende tema er netop, at tilgange på tværs af den traditionelle fagopdeling er nødvendige for at indfange industrisamfundets kompleksitet. Kulturarvsstyrelsen vil gerne takke oplægsholderne for deres bidrag, Lars K. Christensen, Nationalmuseet, for samarbejdet omkring tilrettelæggelsen af seminaret og Frank Allan Rasmussen for at påtage sig rollen som ordstyrer. 4\n5 INTRODUKTION Caspar Jørgensen Ud over at præsentere Kulturarvsstyrelsens satsningsområde var målet med seminaret at få et overblik over forskellige fagtraditioners tilgange til industrisamfundets kulturarv og dermed et grundlag for bl.a. at foretage en afgrænsning og fokusering af satsningsområdet og at indkredse mulige samarbejdsflader på tværs af fagene. I det følgende vil der blive givet en kort diskuterende sammenfatning af indlæggene. I sit indlæg tager Thomas Højrup udgangspunkt i, at kulturarv ikke blot er vores forgængeres erfaringer, institutioner, arkiver og kundskaber. Kulturarven er også kultiveret erfaring og viden. Det vil sige, at kulturarven ikke taler af sig selv, men skal bringes til at tale gennem analyser og fortolkninger, som det er blevet fremhævet i de senere års metodedebat. 1 Blandt andet derfor er det vigtigt at gøre sig klart, hvilke begreber, metoder og fortolkninger der anvendes, for ikke alle er lige gode eller lige gyldige. I fortsættelse heraf advarer Højrup mod at analysere industrisamfundet som baseret på sociotekniske systemer, fordi en sådan tilgang overser magtforhold. For Højrup består udfordringen i at analysere, hvordan arbejdet er organiseret og knyttet sammen med forskellige livsformer, herunder hvordan den såkaldt enkle vareproduktionsmådes livsform sameksisterer med den kapitalistiske produktionsmådes livsformer, og i at se på statens og virksomheders bestræbelser på at øge industrialiseringen og skabe stordriftsfordele. Ved et sådant perspektiv vil der også være gode muligheder for at indkredse det specifikt danske. Højrup finder nemlig, at den danske industrialisering tilsyneladende adskiller sig fra andre landes ved sameksistensen af håndværk og storindustri. Et tema, som Niels Finn Christiansen også tager op. Samtidig med etableringen af store virksomheder fortsatte de små håndværksprægede virksomheder. 2 Andelsmejerierne er det mest kendte eksempel, hvor man kombinerede familiebrug og industri beregnet på eksport, en konstruktion, der blev holdt sammen af en række foreninger. Over for dette andels- og industrisamfund ser Højrup et industri- og servicesamfund tage form fra omkring Højrup daterer ikke andels- og industrisamfundets etablering, men bruger man andelsmejerierne som målestok, vil det være omkring Tager man udgangspunkt i et sædvanligt økonomisk kriterium for industrialisering, en stærk vedvarende vækst i indtægten pr. capita, så satte væksten ind omkring Desuden er det et gennemgående træk for nationalindkomstens fordeling på de enkelte erhverv fra 1840 til 2000, at landbrugets andel er faldende, industriens påfaldende stabil og servicesektorens voksende igennem hele perioden. På den baggrund fremhæver Hyldtoft, at der ud over industrien er grund til at være opmærksom på den materielle og immaterielle kulturarv fra handel, transport og de offentlige forsyningssystemer, ligesom han understre- 1 Aronsson, Peter (red): Makten över minnet. Historiekultur under förändring. Lund Bernard Eric Jensen: Historie livsverden og fag. Kbh Lene Floris og Annette Vasström: På museum. Frederiksberg Jf. Peter Hull Kristensen og Charles F. Sabel: The small-holder economy in Denmark: the exception as variation. Sabel, Charles F. & Zeitlin, Jonathan (eds.): World of Posibilities. Flexibility and Mass Production in Western Industrialization. Cambridge 1997, side\n6 ger behovet for at sikre kilder og indsigter i de immaterielle forandringer, der lå bag de materielle ændringer. Som konklusion på sin oversigt over de sidste 30 års forskning i økonomisk historie konstaterer Hyldtoft en forskydning fra hovedsagelig at fokusere på produktionssiden og de materielle produktionsfaktorer over mod teknologi, det fysiske miljø, de store infrastrukturer og forbrugersiden. Sideløbende hermed er læreprocesser, uddannelse, institutioner og kultur blevet tillagt større betydning, når den økonomiske vækst skal forklares. Hermed ser Hyldtoft en tilnærmelse af interessefelterne mellem etnologi, økonomisk og social historie. Samtidig er det påfaldende, at denne forskydning netop finder sted i en periode, som flere mener, er karakteriseret ved en omstilling fra industrisamfund til vidensamfund. Der er således næppe alene tale om faginterne grunde. 3 Niels Finn Christiansen tager udgangspunkt i, at begrebet fabrik udgør et krydsfelt mellem materialitet og immaterialitet. Det er de konkrete bygninger, men også det liv og den kultur, fabrikken rummede. Fabrikken symboliserer magt og magtrelationer, sociale relationer, og ikke mindst er den et symbol på ideen om fremskridtet. En udviklingsoptimisme, som bl.a. fagbevægelsen tog til sig, som det ses i visionerne om et Danmark for Folket og velfærdsstaten, hvorimod antiindustrielle holdninger ikke kom til at præge den danske fagbevægelse nævneværdigt. Niels Finn Christiansen peger endvidere på den tidligere fagbevægelses tætte forbindelse til håndværket. Det har præget fagbevægelsens organisering helt frem til 1980erne og både de ufaglærte og faglærte arbejderes mentalitet udtrykt i bl.a. fagstolthed og hægen om arbejdets kvalitet. Værdier, som har fået fornyet aktualitet med indførelsen af selvstyrende grupper i dele af industrien som reaktion på masseproduktionens problemer. Når industrialiseringen forløb relativt fredeligt i Danmark, ser Christiansen det i vid udstrækning som et resultat af den tidligere og høje organiseringsgrad blandt arbejderne og som baggrunden for en særlig dansk/nordisk model, hvor arbejdsmarkedsparter har en høj grad af autonomi over for det politiske system i arbejdsmarkedsspørgsmål. Endvidere fik fagbevægelsen en central rolle i uddannelsen af arbejderne til det moderne arbejde. Endelig peger Christiansen på behovet for at dokumentere den intensive industrialisering, der fandt sted i 1950erne og 1960erne, hvor industrien flyttede mod vest, og de østvendte byer oplevede en afindustrialisering, ikke mindst ved indsamling af arbejdererindringer. Både fabrikken og arbejderen som symbol kunne være emner for kunsthistoriske undersøgelser, men Hanne Abildgaard konstaterer, at de stort set ikke har været taget op af danske kunsthistorikere. Og det er i sig selv en interessant konstatering, fordi det næppe alene har faginterne årsager. Det er i hvert fald fristende at sætte den manglende interesse i forbindelse med den tilsyneladende dominerende opfattelse af Danmark som et landbrugsland. 4 Abildgaard finder, at en række emner fortjener at blive taget op ud fra en kunsthistorisk synsvinkel. Det gælder registreringen af de samlinger, der findes i fagforeninger og forbund, på arbejderhøjskoler, kursus- og feriecentre, og i udvalgte industri- 3 Humanistisk viden i et vidensamfund. Statens Humanistiske Forskningsråd Se forsk.dk/shf/publ/beretn/temarapporter.htm 4 Thorkild Kjærgaard: Om at bekende sig til virkeligheden. Industriens image historisk set. Dansk Industri. Uden år. Per H. Hansen: Virksomhedshistorie og den sproglige vending kan vi bruge den? Erhvervshistorisk Årbog 2003, side\n7 virksomheder. Hertil kommer behovet for indsamling af kunst udført af arbejdere eller kunstnere med arbejderbaggrund bl.a. for at se, om de repræsenterer et andet kunstnerisk univers end andre kunstnere, som det er blevet hævdet. Af temaer, det er værd at undersøge, peger Abildgaard på den række kunstnere, bl.a. Victor Brockdorff og Preben Hornung, der i årene efter 2. Verdenskrig fandt motiver på landets store industrivirksomheder med vidt forskellige resultater til følge, spændende fra abstrakt-konkret kunst til en solidarisk realisme. Et andet underbelyst tema er brødrene Frantz og Erik Henningsens socialrealistiske kunst fra slutningen af 1800-tallet. Endelig finder Hanne Abildgård, at den industri- og teknikbegejstring, som kendetegner dele af mellemkrigstidens modernisme er temmelig godt belyst, hvorimod det samme ikke gælder de samtidige ekspressionistiske og realistiske strømninger med tilknytning til arbejderbevægelsen og dens ideer. Hertil kan man føje de industrimotiver, som dukker op i landskabsmaleriet dels hos Erik Pauelsen og Lorentzen, dels hos flere guldaldermalere og endelig interessen for motorer og forfaldne fabrikker, der synes at opstå omkring Med udbredelsen af elektriske husholdningsapparater i 1950erne og 1960erne som eksempel diskuterer Bodil Olesen, hvordan spredningen af ny teknologi blev påvirket af brugernes forskellige livsformer, og om brugerne boede på landet eller i byen. Olesen understreger på linje med nyere teknologihistorie, at teknologi ikke alene er hardware, men også et kulturelt produkt. Et eksempel er den langsomme udbredelse af frysere i byen, hvor butikkerne lå tæt på hjemmet, sammenlignet med landet, hvor der var tradition for saltning, røgning og henkogning i husholdningerne. Med udgangspunkt i den standende debat blandt teknologihistorikere om teknologisk determinisme og kulturel konstruktion er det imidlertid værd at bemærke, at fryseren på længere sigt på trods af kulturelle og geografiske forskelle blev udbredt også i byerne. Olesen peger også på staten, der i form af Statens Husholdningsråd fra slutningen af 1930erne søgte at fremme udbredelsen af elektriske husholdningsmaskiner bl.a. gennem kollektive løsninger. Disse blev i et vist omfang indført på landet i form af fælles frysehuse, mens det kollektive blev afvist i byerne. Endelig konstaterer Olesen, at den nye teknologi ikke ændrede ved det antal timer, der blev brugt på husligt arbejde, eller på arbejdsdelingen i hjemmet mellem mænd og kvinder. Selvom Bodil Olesen i sin præsentation især fokuserer på spredningen af de elektriske husholdningsmaskiner som en kulturel konstruktion, er undersøgelsen et eksempel på, hvordan man kan gribe om sammenhængen mellem nye varetyper, frembragt ved hjælp af en ny produktionsteknologi, og spredningen af produkterne i husholdningerne og implicit den gradvise ændring af kulturelle normer. Andre undersøgelser af f.eks. de nye varetyper, der blev introduceret med den begyndende mekanisering omkring 1840, eller produktionen og spredningen af plastikprodukter omkring 1960 ligger lige for. Ud over at fabrikker kan anvendes og tolkes som visuelle symboler på fremskridt eller hierarkisk orden, forudsætter jeg i mit eget indlæg en vis grad af teknologisk determinisme, dvs. at det industrielle miljøs fysiske udformning i betydelig grad kan opfattes som værende bestemt af den teknologi, det rummede. Og som en mulig tilgang peger jeg bl.a. på den funktionel-typologiske metode, som Højrup afviser. Men vi taler ikke om at anvende metoden til det samme. Højrup afviser den som redskab til at begribe et helt samfund, men jeg 7\n8 anvender den som metode til tolkning af ting og bygninger. Ligesom Hanne Abildgaard konstaterer om billedkunsten, gælder det for industrimiljøet, at der kun foreligger få undersøgelser. Der er behov for systematiske og problemorienterede undersøgelser af det industrielle miljø f.eks. afgrænset til en branche eller et geografisk område. Og der er behov for synteseforsøg, der argumenterer for bestemte teser. Endelig argumenterer Lars K. Christensen på baggrund af en præsentation af Nationalmuseets Industri-, Haandværker- og Arbejdererindringer og den såkaldte Industriregistrering for erindringsmaterialets betydning for forståelsen af det, der er foregået inde i fabrikken. Og for, at erindringer og andre former for dokumentation udgør et vigtigt supplement til bygningsbevaring. Sammenfattende tegner der sig et billede af en situation, hvor de økonomisk historiske undersøgelser er forholdsvis talrige, mens de etnologiske og især de kunsthistoriske og bygningshistoriske undersøgelser af industri og arbejdere er væsentligt færre. De fleste indlæg peger på mulighederne i tværfaglige tilgange ligesom der er positive erfaringer med f.eks. humanistisk naturforskning. 5 Og selvom eksemplerne på tværgående undersøgelser af industrisamfundets kulturarv endnu er få, ligesom der er behov for afklaring af teori og begrebsapparat, synes der at være basis for at udvikle større eller mindre projekter på tværs af de traditionelle fag- og institutionsgrænser. Under alle omstændigheder vil det være nødvendigt, hvis industrisamfundets kompleksitet skal indfanges, ligesom sådanne projekter vil være et nødvendigt grundlag for en bevidst bevaringspolitik. 5 Humanistisk naturforskning - Omverden individ og samfund. Statens Humanistiske Forskningsråd Se 8\n9 PRÆSENTATION AF SATSNINGSOMRÅDET INDUSTRISAM- FUNDETS KULTURARV Steen Hvass Indledning Industrien har haft altafgørende samfundsmæssig betydning for, at Danmark har udviklet sig til det samfund, vi er i dag, men denne udvikling er ikke tilstrækkelig dækket bevaringsmæssigt. Industriens bygninger og landskaber, virksomheder, institutioner og kulturer ændrer sig voldsomt i disse år. Kulturarvsstyrelsen har derfor udpeget industrisamfundets kulturarv som satsningsområde. Satsningen er tværgående og involverer såvel indsamling af genstande/ værker, dokumentation som bevaring og formidling af industrisamfundets samfundsmæssige betydning. Industrien udgør ikke en alment accepteret del af kulturarven som f.eks. vikingerne, hofkulturen med dens slotte og herregårde, byernes traditionelle borgerkultur eller landbrugskulturen. På den anden side er der ingen tvivl om, at industrien har præget samfundet afgørende i de sidste 150 år og har rødder langt tilbage i tiden. Der har dog været en række initiativer som Nationalmuseets indsamling af arbejdererindringer i 1950erne og Statens Humanistiske Forskningsråds initiativer fra 1970erne og frem. Men på museums- og bygningsbevaringsområdet har initiativerne været forholdsvis få og ofte isolerede. Som opfølgning af rapporten fra det tværministerielle udvalg om den statslige politik for den faste kulturarv (2002) har Kulturarvsstyrelsen taget Industrisamfundets Kulturarv op som satsningsområde. I Udredning om bevaring af kulturarven (2003) anbefales det endvidere, at Kulturarvsstyrelsen opprioriterer en særlig indsats for opbygning af kompatible informationer på museumsområdet. Indsatsen skal skabe overblik over eksisterende samlinger og er en forudsætning for fremtidig prioritering af såvel indsamling som kassation. Udvalget peger endvidere på, at indsamling af genstande fra år 1900 og frem inden for det kulturhistoriske museumsområde bør fremmes. Mål Kulturarvsstyrelsens overordnede mål med satsningsområdet er at skabe et øget kendskab til industrisamfundets kulturarv såvel i fagmiljøer som i offentligheden samt at sikre, at et passende udvalg af arven bliver indsamlet, registreret, undersøgt og bevaret. De konkrete mål er: at indkredse de dele af industrisamfundets kulturarv, som det er vigtigst at dokumentere, undersøge og bevare at opbygge kompatible informationer om industrisamfundets kulturarv til brug for fremtidig indsamling, forskning og kassation samt til brug for almen formidling af industrisamfundet at skabe et grundlag for Kulturarvsstyrelsens fremtidige politik for koordinering af museernes arbejde med indsamling, registrering, beva- 9\n10 ring, forskning og formidling samt bygningsfredning og -bevaring inden for emnet at styrke styrelsens koordinering med andre institutioner som arkiverne og bibliotekerne samt forskningsrådene, hvad angår industrisamfundets kulturarv at styrke information og dialog om emnet i offentligheden. Virkemidler Status Et nødvendigt udgangspunkt vil være en status over det hidtidige arbejde, hvor hovedvægten lægges på en oversigt over de bygningsfredede anlæg, og hvad der allerede er indsamlet, undersøgt og formidlet på museer, arkiver og andre forskningsinstitutioner. En liste over fredede fabrikker mv. er udarbejdet. Derimod vil et overblik over, hvad museerne har indsamlet, først kunne etableres, når samlingerne er elektronisk registreret. Projektgrupper Det er vigtigt, at projektet udformes på baggrund af en dialog med styrelsens rådgivende råd, samarbejdspartnere og andre interesserede. Herudover har styrelsen nedsat en faglig idegruppe, der repræsenterer forskellige fag og institutioner, desuden overvejer styrelsen at nedsætte en referencegruppe med deltagelse fra industrierhvervet, turisterhvervet, forskningsmiljøet til at deltage i koordineringen af projektet. Særligt initiativ Med udgangspunkt i ovenstående vil der blive en tredelt satsning i perioden , som omfatter: Den faste industriarv som anlæg og bygninger Den løse industriarv som genstande og arkiver Debat om betydningen af industriarven De tre dele skal understøtte hinanden. For at skabe debat om, hvilke dele af industrisamfundets kulturarv der er de vigtigste, har Kulturarvsstyrelsen i sensommeren 2003 spurgt museumsrådene og kulturmiljørådene: Hvad er de 25 vigtigste industriminder i Danmark, ligesom styrelsen har spurgt om de vigtigste regionale industriminder. Med udgangspunkt i de foreløbige tilbagemeldinger fra museer og kulturmiljøråd vil styrelsen sammen med den faglige idegruppe i 2004 udarbejde en model for, hvordan de 25 industriminder, der bedst kan sammenfatte og forklare industrisamfundets kulturarv i Danmark, kan udvælges. Når de endelige rapporter fra rådene foreligger ved udgangen af 2004, vil styrelsen indarbejde resultatet i en national oversigt over de 25 industriminder. Oversigten vil derefter være oplægget til et seminar, hvor resultatet drøftes. Seminaret afholdes i Derefter vil styrelsen udarbejde handlingsplaner for hvert enkelt industriminde, således at den nationale oversigt kan udgives i\n11 De 25 industriminder tænker styrelsen ikke som en liste med bygningsfredningsforslag, men som 25 erindringskomplekser erindringssteder, der hver består af en række delelementer, som f.eks. kan være spor i landskabet, bygninger, genstande, erindringer eller arkiver og som kan bevares på forskellige måder: på stedet, på et museum, eller i form af dokumentation og som formidles gennem undersøgelser og fortolkninger. Parallelt med udarbejdelsen af den nationale oversigt vil styrelsen igangsætte en sammenfatning af de endelige rapporter fra museums- og kulturmiljørådene til 2-3 regionale oversigter. Hvor mange oversigter, det vil være hensigtsmæssigt at udgive, vil afhænge af de endelige rapporter. Resultat: Udvælgelse af de ca. 25 vigtigste nationale industrianlæg eller -miljøer, hver med en handlingsplan for det fremtidige arbejde Omkring 3 oversigter over regionale industrianlæg eller -miljøer med anbefalinger for det fremtidige arbejde. Den faste industriarv: Med udgangspunkt i forslag fra museer og kulturmiljøråd om de vigtigste regionale og nationale industriminder udvælges forskellige kategorier til en eller flere model-temagennemgange af større anlæg, f.eks. havnen som kulturmiljø, af virksomheder, f.eks. slagterier og maskinværksteder, hvor indsamling, forskning, bevaring ved fredning eller dokumentation og formidling koordineres. Tanken er, at disse model-temagennemgange sammen med de regionale rapporter fra hvert enkelt amt skal fungere som underlag for den nationale oversigt (de 25), og for de regionale oversigter (de 3). Resultat: F.eks. 3 modeltemagennemgange, der belyser: infrastruktur og produktion. Den løse industriarv: Som opfølgning på Udredning om bevaring af kulturarven (2003) igangsættes en elektronisk registrering af museernes samlinger af industrisamfundets kulturarv. Et vigtigt mål er fastholdelse af den nye viden, der skabes. Der afsættes en pulje penge som incitament til denne særlige registreringsindsats på de statsanerkendte museer. Resultat: Der er skabt et overblik over eksisterende museumssamlinger som en forudsætning for fremtidig prioritering af såvel indsamling som kassation og for elektronisk formidling af industrisamfundets kulturarv. Debat om industriarven: Der ønskes en bred folkelig debat om industriarvens betydning i et moderne samfund, samt om hvilken rolle industriarven skal spille i de kommende år, 11\n12 med det formål at skabe almen interesse for og dermed sikre bevaringen af de sidste 160 års industriarv lokalt, regionalt og nationalt. Det er en målsætning, at der kan afholdes en række udstillinger om industriarven på landets museer i 2007 samtidig med præsentationen af publikationen, både som bog og som elektronisk formidling, af Danmarks vigtigste industrimiljøer. Der afholdes en række seminarer med tilhørende arbejdsrapporter: Hvornår blev Danmark et industrisamfund, og hvordan afspejler det sig i bebyggelse og kultur (28. september 2003) Hvordan arbejder man i andre lande (30. oktober - 2. november 2003) Genanvendelse af industrimiljøer (2004) Danmarks vigtigste industrimiljøer, regionalt, nationalt og internationalt (2005) Udstillinger om industriarven (2007) Resultat: Der er skabt en bred interesse for bevaring af industriarven. Monumenter Nationalt seminar Forslag fra museumsråd og kulturmiljøråd til de vigtigste regionale og nationale industriminder (ultimo december) Temagennemgang igangsættes Temagennemgang igangsættes Udgivelse af national oversigt De regionale oversigter udgives Temagennemgange udgives Regionalt seminar Genstande Debat om industriarv Registrering af museernes samlinger Seminar om genanvendelse Registrering af museernes samlinger Seminar om de vigtigste industrimiljøer Registrering af museernes samlinger Hvad skal på museum? Hvad skal bevares? Registrering af museernes samlinger Industrikulturens år: udstillinger 12\n13 ETNOLOGIEN OG INDUSTRISAMFUNDETS KULTURARV Thomas Højrup Kulturarven er den praksis, vi står på skuldrene af, og som vi bygger på, når vi skal tage stilling til, hvordan vi griber dagens aktuelle problemstillinger an. Kulturarven gør sig gældende på alle de forskellige fagområder, hvormed vi håndterer livet i vor egen tid. Også kulturhistorikere bygger som fagfolk videre på den kulturarv, vore forgængeres erfaringer, værker, institutioner, arkiver og kundskab har givet os i hænde. Kulturarven er med andre ord ikke blot det, vi forhindrer i at forsvinde i sidste øjeblik, ikke blot det vi mindes, ikke blot det, der giver os identitet. Kulturarven er grundlaget for, at vi formår at handle på et erfarent grundlag, den er kultiveret erfaring og viden. Når et folk gør sig umage for at tage selvbevidst hånd om kulturarven, er det for at kunne forholde sig refleksivt til sine erfaringer, at danne og omdanne dem til værker, fremgangsmåder, viden og udvalgte kulturmiljøer, hvormed vi giver os selv anledning til at standse op og reflektere: Hvorfor og hvordan er det nu, at vi skal gribe det, vi er i gang med, an på en erfaren måde. 1 Når en statslig styrelse beslutter sig for at tage selvbevidst hånd om en bestemt del af kulturarven, må det ud fra et fagligt perspektiv først og fremmest være, fordi selve det at bestemme, udforske, bevare og formidle dette aspekt er tiltrængt for at blive eller forblive et erfarent folk på det pågældende område. Alene i den måde, hvorpå vi bestemmer de emner, vi vælger at satse særligt på i en årrække, bør vi bevidste om vor faglige kulturarv pålægge os selv at gribe det aktuelle arbejde erfarent an, dvs. at bygge på de gode og dårlige erfaringer, vi hidtil har høstet med forskellige måder at udvælge og dyrke vore emner på. Ved valget af industrisamfundets kulturarv er det således i tråd med opgavens art at stille sig det spørgsmål, hvordan emnet gribes erfarent an. Derfor er det en god idé at sætte arbejdet i gang ved at se nærmere på de begreber og den forskning, på skuldrene af hvilke styrelsens satsning kan give mening og få betydning. Begrebsanalyse Mens begrebet kulturarv således er muligt at bestemme i den aktuelle og praktiske kontekst, så er begrebet industri-samfund en mere flertydig størrelse at have med at gøre. Det første led, industri, lader sig bedst beskrive ved at forholde det til nogle af de væsentligste begreber, det står i kontrast til og er det modsatte af. Grundbetydningen er almen, det handler om flid og virksomhed først og fremmest om produktiv virksomhed, der fremstiller noget. Men hvad er denne virksomheds differentia specifica? Umiddelbart er det fristende at sige: Industri er det modsatte af landbrug. Hvad er Danmark et landbrugs- og industrisamfund. Vi har en primær sektor, der 1 Højrup 2003b.\n14 af naturressourcer frembringer råmaterialer til en sekundær sektor, der forarbejder dem fra arbejdsgenstand til færdigprodukt. Dette er industriens sektor. Men man kunne også sige: Industri er det modsatte af håndværk. Industri er i det lys et led en værdikæde, der ved at forarbejde et emne med brug af arbejdsredskaber og arbejdskraft tilfører emnet værdi, men gør det på en anden måde, end håndværket gør. Endelig kunne man sige, at industri er en måde at klassificere en samfundsmæssig produktion på, der undgår at kalde den for (enten) kapitalistisk eller kommunistisk. De amerikanske funktionalister udviklede i det tyvende århundrede det synspunkt, at der er en tredje vej imellem kapitalisme og kommunisme, og at såvel Vestens kapitalisme som Eurasiens kommunisme konvergerede imod hinanden ved begge at nærme sig et industrisamfund. Det er et samfund, hvori forestillingen om de antagonistiske modsætninger imellem klasserne på den ene side og forestillingen om de sociale gruppers organiske symbiose på den anden gradvis ophæves i den fælles forståelse af industrisamfundet som et system bestående af professioner, der hver især specialiserer sig i at varetage hver deres særlige opgaver og interesser i samfundet som helhed. 2 Industrisamfundet vil derfor kulturhistorisk set blive et stadig mere arbejdsdelt og korporativt samfund, hvor professionerne bliver tvunget til både at respektere hinandens interesser og at samarbejde om at få det hele til at gå op i en højere enhed. Politik bliver i så fald et stadig mere teknisk fagområde på de gamle politiske ideologiers bekostning. Alle tre modstillinger viser, at det, som industri er det modsatte af, selv er en del af industribegrebets mening. Afgrænses dets meningsindhold i forhold til landbrug og fiskeri, så er det, fordi industri forudsætter en primær sektor, hvis produkter er industriens arbejdsgenstand. Men hvor går grænsen så imellem de to, når landbruget bliver industrielt, og industrien breder sig i både landbrug og fiskeri? Er selve stofskiftet med naturen umuligt at industrialisere, eller er det kun et overgangsfænomen, og er selve det levende arbejdes betydning i industrien et udtryk for, at naturen på sin vis også er en del af dens væsen? Enten er uklarheden et udtryk for, at de smelter sammen, eller også er det et udtryk for, at der er yderligere bestemmelser og modstillinger, som spiller ind. Én af disse bestemmelser er skellet imellem håndværk og industri. Håndværk er en arbejdsproces, hvor den enkelte håndværker besidder den faglige dygtighed og de nødvendige redskaber til ud af et givet emne at fremstille et færdigt produkt. Det modsatte heraf er den industrielle opsplitning af de enkelte operationer i arbejdsprocessen, så de kan mekaniseres. Industriel mekanisering består i at indbygge arbejdskraftens kvalifikationer i arbejdsmaskinernes funktionsmåde, så de kan opstilles i et maskinelt system, der forarbejder arbejdsgenstanden fra råmateriale til færdigprodukt drevet af et system af kraft- og kraftudvekslingsmaskiner. Men hvad nu hvis håndværkeren introducerer maskiner og stiller dem op i sit værksted for at effektivisere evt. automatisere bestemte dele af sit arbejde, eller industrien indfører arbejdsintensiv og videns- 2 Der kan trækkes en lang tråd fra Emile Durkheims storværk om arbejdsdelingen til forfattere som f.eks. Clark Kerr og Harold Perkins arbejder gennem de sidste tyve år. Se f.eks. Kerr 1983; Kerr & Staudohar 1986; Perkin 1996, 1988.\n15 tung nicheproduktion? Vanskelighederne med at opretholde kontrasten viser, at yderligere bestemmelser igen spiller ind. Produktionsmådebegrebet er udviklet til at indfange disse yderligere bestemmelser. En produktionsmåde beskriver således de nødvendige sammenhænge imellem arbejdsprocessens struktur på den ene side og produktionsforholdets struktur på den anden. Arbejdsprocessens struktur beskriver arbejdsdelingen imellem dem, der udfører forskellige dele af arbejdsprocessen (og besidder kvalifikationerne til at udføre og/eller tilrettelægge dem), og denne arbejdsdelings sammenhæng med redskabskompleks og arbejdsgenstand. Produktionsforholdets struktur beskriver forholdene imellem dem, der besidder forskellige dele af produktionsmidlerne som deres ejendom, og de der betinget heraf tilegner sig det merprodukt, der er nødvendigt for produktionens reproduktion, hvis noget sådant er tilfældet i den pågældende produktionsmåde. 3 Med introduktionen af produktionsforholdets bestemmelser fremkommer tredelingen håndværk manufaktur storindustri som en sekvens, der beskriver den logiske overgang imellem den enkle vareproduktionsmåde og den kapitalistiske produktionsmåde: I håndværket besidder producenten arbejdsprocessen i form af de nødvendige kvalifikationer til både at udføre samtlige operationer og tilrettelægge hele processen fra råmateriale til færdigprodukt. I produktionsforholdet besidder producenten både værksted, redskaber og de indkøbte råmaterialer som sin ejendom og tilegner sig følgelig hele værdien af det færdige produkt, der afsættes på markedet. Producenten besidder således både arbejdet og ejendommen. Denne overensstemmelse imellem de to former for besiddelse udgør den enkle vareproduktionsmåde. 4 I manufakturens arbejdsproces er de enkelte producenter samlet under et og samme tag, de besidder fortsat arbejdet og kan udføre hele arbejdsprocessen. Men fordi de er samlet, er det muligt at stykke arbejdsprocessen op og lade hver producent tage sig af sin særlige deloperation. I produktionsforholdet besidder producenterne hverken værksted, redskaber eller råmaterialer som deres ejendom, men sælger deres arbejdstid til ejeren, der til gengæld tilegner sig hele værdien af det færdige produkt. I manufakturen er der med andre ord ikke overensstemmelse imellem besiddelsen af arbejdsprocessen og besiddelsen af ejendommen producenterne har stadig de kvalifikationer, der skal til for at kunne etablere eget værksted. Det er kun evt. manglende ejendom og konkurrenceevne, der kan forhindre dem i det. Den manglende overensstemmelse betyder, at der alt andet lige ikke er tale om en varig produktionsmåde, men logisk set om et overgangsfænomen. 5 3 Althusser & Balibar 1970, bd.2, s ; Balibar 1977, kap. IV, 2. 4 Højrup 1983 kap. 1, 2002, kap I Los Angeles har jeg for nylig ved selvsyn oplevet, hvordan manufaktur i denne betydning - betinget af den enorme rigdomsforskel imellem amerikanerne og deres nærmeste naboer - i dag breder sig i bykernen langs Broadway, hvor tusinder af lavtlønnede mexicanske kvinder befolker syfabrik efter syfabrik, siddende i lange rækker ved hver deres symaskine, etage på etage under lysstofrørenes kølige belysning i de gamle huse, der før var stormagasiner, banker etc. i city. Et overgangsfænomen - ja - men lige så livskraftigt, som muligheden for at profitere på en ubegrænset arbejdskraft til ingen penge er til stede. Af det kan vi lære, at det i Europa væsent-\n16 I storindustrien, derimod, er manufakturens opsplitning af arbejdsprocessens deloperationer erstattet af arbejdsmaskiner, der forarbejder arbejdsgenstanden fra råmateriale til færdigprodukt. Besiddelsen af produktionsprocessen som helhed er nedlagt i maskinopstillingens teknologi, og besiddelsen af arbejdets kvalifikationer er nedlagt i maskinernes funktionsmåde. Producenterne indplaceres i maskinopstillingen med den funktion at betjene hver enkelt arbejdsmaskine i den udstrækning dette stadig er nødvendigt. Storindustrien er med andre ord karakteriseret ved, at producenterne hverken besidder arbejdsproces eller ejendom, men er nødsaget til at lade sig sætte i arbejde af den kapitalist, der ejer og udvikler produktionsapparatet. 6 Kapitalisten tilegner sig til gengæld den merværdi, det færdige produkt besidder, når værdien af den forbrugte arbejdskraft, råvare og fabrik er trukket fra. I marxistisk terminologi er dette ensbetydende med arbejdskraftens udbytning, fordi der er tale om en klasse, hvis eneste mulighed er at sælge sin arbejdstid. Overensstemmelsen imellem besiddelsesforholdene i arbejdsprocessen og i produktionsforholdet betinger her hinanden som en kapitalistisk produktionsmåde. 7 Vender vi endelig tilbage til den sidste af de tre første modstillinger, nemlig den imellem industrialisme på den ene side og kapitalisme versus kommunisme på den anden, så var brugen af begrebet industrisamfund i funktionalismen et forsøg på at undgå at tale om en kapitalistisk og en kommunistisk produktionsmåde. Som et led i ideen om, at de to modsætninger konvergerer hen imod en tredje vej, var det en bestræbelse på at tale om samfundet uden at forstærke klassebevidstheden, endog en bestræbelse på at svække den. Som sådan er begrebet fra amerikansk side i det tyvende århundrede blevet målrettet plantet og efterhånden med held implementeret i bl.a. dansk forskning. 8 Det er således ikke uden en målbevidst indsats, at socialforskningen er blevet præget af begreber og tænkemåder fra angloamerikansk social engineering, at klassebegrebet er blevet søgt udryddet og erstattet af ideen om social stratifikation, statusgrupper og sociale grupper samt sidst, men ikke mindst af en psykologiserende identitetsforskning. 9 At det blev diskursivt sandt at tale om industrisamfundet, kan derfor anskues som et kulturhistorisk fænomen, der er blevet spredt som led i en strategisk anlagt indsats for at tabuisere klassebegrebet og kapitalismebegrebet ved at dreje fokus bort fra produktionsforholdene og i stedet rette interessen imod de såkaldte sociotekniske systemer, hvor teknologi, institutioner, videnskaber, design og konstruktion, retsforhold mv. gøres til det relevante genstandsfelt. Og som ikke umiddelbart vækker uro blandt den historiske materialismes politiske modstandere. Konklusionen på denne lille begrebsanalyse er, at allerede satsningsområdets kernebegreber rummer en problematik og kulturkamp, hvis dynamik er afgøligst er fordi, at vore folkepartier effektivt stænger den afrikanske og asiatiske arbejdskraft ude fra EU's medlemslande, at manufakturen ikke breder sig tilsvarende og revitaliserer det, vi her betragter som overståede former for industrisamfund. 6 I nordisk etnologi er der en lang tradition for lokalstudier, der udforsker denne udviklings betydning for de forskellige grupper af arbejdere og deres aktive part heri, se f.eks. Hallerdt 1957; Bull 1958; Lindqvist 1987; Jul Nielsen 1997, Bravermann Buus (under udgivelse). 9 For Sveriges vedkommende er klassesamfundets diskursive forsvinden i folkhemmets kulturbygge udmærket beskrevet i Frykmann & Löfgren (red.) 1985.\n17 rende for den kulturarv, det handler om. Afgørende også i den betydning, at det kun er ved at udforske og eksplicitere dens betydning for, hvordan vi griber den aktuelle opgave an, at vi kan udvikle det refleksive forhold til emnet, der gør det muligt at handle på et erfarent grundlag dvs. oparbejde emnet som en selvbevidst del af vor kulturarv. Konkrete udfordringer I etnologien kan det at betragte industrisamfundet som baseret på sociotekniske systemer bygge videre på traditionen for at anskue det før-industrielle bondesamfund som baseret på økotyper. Den traditionelle etnologi har således gerne villet studere bøndernes materielle kultur, deres redskabskompleks, deres arbejdsprocesser, deres driftsmåde, deres attituder, traditioner, deres sociale institutioner og sociale roller som sammenhængende systemer, der har det økotypiske samspil med kulturlandskab, økosystem og naturgeografi som sin kerne. De sociale forhold og bøndernes verdensbillede betragtes som betinget af de træk, der karakteriserer økotypens core-features. Det kan være slettebonden, skovbonden, fiskerbonden etc. 10 Karakteristisk for denne (også amerikansk inspirerede) funktionalistiske forskningstradition er, at den undgår at beskæftige sig med godssystemet, med produktionsforholdene, med udbytningen af bønderne som et nødvendigt led i herskabernes og kongemagtens reproduktion dvs. med den feudale produktionsmåde. 11 For funktionalismen er det oplagt at dokumentere industrisamfundet på samme måde, som man hidtil har beskæftiget sig med bondesamfundet. Økotyperne kan suppleres med de sociotekniske industrityper. Bogen Det forsømte århundrede udpegede det, der fra denne synsvinkel er en væsentlig forskel på de to slags samfund: Hvor det første blev karakteriseret som det traditionelle bondesamfund, kunne det andet karakteriseres som det industrisamfund, der først og fremmest er præget af forandringen som tilstand. 12 Den erfaring, der blev høstet med funktionalismens typologiserende forskningstradition, er, at økotypen ikke kan bære den opgave at være kernen, hvis væsenstræk bestemmer den sociale og den åndelige kultur. Der kan udledes for lidt af det øko- og sociotekniske system. Derfor blev denne form for systemteori imødegået af en analysemåde, der har det gensidige betingelsesforhold imellem godssystemernes produktionsforhold (besiddelsesforholdet imellem herskab-gårdfæster-landsby) og arbejdsprocessernes struktur (gårdens og landsbyens besiddelse, agersplitning, dyrkningstvang mv.) som udgangspunkt. Derfra søger den at bestemme de mulige udformninger af redskabskompleks, driftsmåder, økosystemer og deres udvikling, af livsformerne og deres udvikling, af produktionsmådens forhold til verdensmarkedet og deres udvikling 10 Wohlfahrt 2003; Campbell 1936; Steward 1973; Stoklund Det gør derimod en serie studier, der er inspireret af Immanuel Wallersteins historiske materialisme. Wallerstein 1974; Møllgaard 1997; Stoklund Den mest udarbejdede analyse af de principielle sammenhænge imellem produktionsmåde og driftsformer findes i Bernild & Jensen 1978, der har inspireret mange etnologiske arbejder. 12 Stoklund, Boyhus m.fl\n18 samt af godssystemets eller for andre studiers vedkommende: f.eks. søfartens forhold til købstad og kongemagt og deres udvikling. 13 For industrisamfundets vedkommende består udfordringen bl.a. i at beskrive de måder, hvorpå den enkle vareproduktionsmådes livsformer sameksisterer med den kapitalistiske produktionsmådes livsformer, hvordan der foregår en konstant kulturkamp om deres eksistensbetingelser, hvordan denne kamp er intimt forbundet med statens og virksomhedernes bestræbelser på at skabe konkurrenceevne for forskellige typer af producenter ved at industrialisere og skabe stordriftsfordele på alle mulige områder, fra infrastruktur til politisk internationalisering, der gavner den ene eller den anden livsform. 14 Med store konsekvenser for Danmarks fysiske udformning og måder at forstå sig selv til følge. 15 Industrisamfundets nationale kulturarv og kulturmiljøer Arbejdet med verdens kulturarv er organiseret på en sådan måde, at staterne har ansvar for hver deres nationale del af den globale kulturarv, hvilket indebærer, at begrebet national kulturarv spiller en rolle, som det er vigtigt at forholde sig til. Det udfordrer den etnologiske forskning og udpegningen af kulturmiljøer med spørgsmålet: Er der en national profil, en specifik erfaring, er der særlig vigtige træk i den nationale samfundsudvikling, og hvori består de? Med hvilket erfaringsmateriale bidrager de til verdens kulturarv? Jeg mener ikke, der er tvivl om, at der kan gives ganske gode bud på disse spørgsmål under arbejdet med industrisamfundets kulturarv. Den danske udvikling udmærker sig ved at kaste et meget interessant og kritisk lys over den udbredte forestilling, at industrisamfundets tilblivelse, udvikling og afvikling følger den ovenfor beskrevne, begrebslogiske sekvens: håndværk manufaktur storindustri, samt at mekaniseringens industrisamfund afløses af den automatisering, som fører os videre over i et informationssamfund. Karakteristisk for disse samfunds-sekvenser er, at de tænkes som almene udviklingsretninger, der i grunden kun er perifert berørt af staternes indbyrdes og interne måder at indrette sig på. 16 Derved udviskes det, der kunne give mening og indhold til det nationale i kulturarvens erfaringsfond. 17 Ser vi på det danske industrisamfund ud fra denne synsvinkel, viser samfundsudviklingens måske vigtigste træk sig at være, at den ikke følger den ovenfor beskrevne, begrebslogiske sekvens. 18 Og at det er med velberådet hu, at den ikke har gjort det, for Danmark lagde fra sidst i 1800-årene en anden strategi end den rent kapitalistiske for sin overordnede industrielle udvikling. Den bestod først og fremmest i at skabe en værdikæde, der kombinerer familiebrug og industri beregnet på eksport af fødevarer til verdensmarkedets kapitalistiske moderlande Christiansen 1996; Mørkegaard Højrup 1983, 1989, 2002, kap. 5; Højrup 1988, 1990; Jul Nielsen 1997, 2002; Schriewer Højrup 2002, kap. 18, Højrup Højrup 2003a, Jul Nielsen Jul Nielsen 2002, 2003, Højrup 2002, kap Bernild 2003-, Højrup 2002, 2003a, Bolving & Højrup (under udgivelse).\n19 Eksportens værdikæde blev i det primære led produceret af den overvejende selverhvervende landbefolkning på gårde og husmandsbrug og af kutterflådens partsfiskere. En innovativ industri i købstæder, stations- og havnebyer blev til gengæld hovedleverandør af maskiner og redskaber til både fiskeri og landbrug. Lokale håndværkervirksomheder leverede service, anlæg og byggeri. Andelsselskaber og aktieselskaber konkurrerede om at levere energi, foder, gødning og andre grovvarer på den ene side samt om at forarbejde og eksportere de færdige fødevarer på den anden. 20 Nationale rederier og lokale skippere fragtede gødning, kul, byggematerialer, korn og andet gods til og fra havnebyer og ladepladser. Værfterne leverede stadig større stålskibe. Såvel nationale som lokale banker, sparekasser og kreditforeninger, som typisk var dannet for at varetage livsformernes særlige behov, lånte penge til alle fem sektorer, mens stat, amter og kommuner udbyggede og vedligeholdt en infrastruktur, der sikrede de samlede eksporterhverv de fælles stordriftsfordele, som behøvedes for at være konkurrencedygtig på de europæiske markeder. De statsbærende partier i folketinget, Venstre, Radikale Venstre, Socialdemokratiet og Konservative repræsenterede på alle niveauer fra sogn til folketing hver deres livsformer i det, der blev til et gennemorganiseret andels- og industrisamfund. Velorganiseret i den forstand, at der blev udviklet en arbejdsmarkedsmodel og trepartsforhandlinger til gensidig sikring af de nationaløkonomiske balancer, pris- og lønforhold, som gjorde den danske værdikæde konkurrencedygtig på et kaotisk og risikofyldt verdensmarked. Og velorganiseret i den forstand, at dette foregik på grundlag af et livsformsspecifikt forenings-danmark. Det rummede landbrugets organisationer med husmands- og gårdbrugenes altomfattende foreningsliv og andelsvirksomhed samt højskolerne i landdistrikterne og fiskeriforeningernes virksomhed i havnebyer og på landingspladser. Arbejderbevægelsen dannede et tilsvarende foreningsliv i købstæderne og hovedstaden med klubber, fag-, parti-, husmor- og boligforeninger samt aftenskoler og kooperative virksomheder. Håndværksmestrene og tjenestemændene havde deres egne organisationer og foreningsliv, ligesom bank-, handels- og industrilederne, advokatsamfundet og ejerfamilierne dannede deres societeter, skydeselskaber, loger, klubber, organisations-, parti- og foreningsliv. Og på tværs heraf organiserede husmødre i by og på land sig i husmor- og husholdningsforeninger med egne skoler under intens statslig bevågenhed. 21 I vid udstrækning var det livsformernes differentierede og sammenhængende forenings-danmark, der varetog andels- og industrisamfundets organisatoriske og sociale opgaver på en lang række områder og gjorde det på de vidt forskellige præmisser, der herskede i de forskellige dele af befolkningen. Med husmandskolonier imødegik staten proletariseringen af den landboungdom, der blev stødt ud af landbruget. 22 Denne udgave af industrisamfundets sammenhængende infrastruktur, bebyggelser, arealudnyttelse og anlæg har formet et kulturlandskab, der afspejler nyere tids danske samfundsudvikling så eksemplarisk, at det endnu er muligt at udvælge et eksklusivt udvalg af demonstrativt sammenhængende kulturmiljøer. 20 Burchardt Haastrup (Under færdiggørelse). 22 Solvang 1984.\n20 Lige så interessant er det imidlertid, at det livsformsorganiserede folks andelsog industrisamfund gennem hele den anden halvdel af det tyvende århundrede blev ikke blot overlejret, men ustandselig konfronteret med et helt andet, der måske bedst lader sig beskrive som et industri- og servicesamfund, struktureret som en velfærdsstat med en af fødevareproducenterne uafhængig kapitalistisk industri, økonomisk vækst samt frigjorte individer, hvis adfærd (bl.a. gennem en stor offentlig sektor) skal tilpasses væksten som det grundlæggende. 23 Med valget af den vestlige genopbygningsmodel efter anden verdenskrig valgte Danmark samtidig en national overlevelsesstrategi, der krævede økonomisk liberalisering og omstilling af de økonomiske kulturer til at klare sig på et af USA ledet verdensmarked. Med det af Bretton Woods-aftalerne stabiliserede valutasystem blev det muligt at forlade den tryghed, der hidtil havde ligget i at sikre livsformernes integritet og eksistensvilkår for i stedet at kaste sig ud på et verdensmarked, hvor det i stadig stigende grad gjaldt om at finde nye nicher, i hvilke danske virksomheder for en tid kunne drage nytte af komparative fordele. Danmark satsede på en industriel og økonomisk vækst, som kunne anvendes til at udvikle velfærdsordninger for de danske statsborgere, der ikke længere kunne søge ly for globaliseringens vindkast i livsformernes hidtil beskyttede verdener. At dansk statsborgerskab (og ikke den organiserede livsform) ville give den enkelte person ret til velfærd, blev efterkrigstidens afgørende grundlag for befolkningens massive loyalitet over for den danske stats nationale, politiske ledelse 24 på trods af den økonomiske liberalisering og midlertidighedens paradoks 25 i den kapitalistiske produktionsmåde og dennes brutale industrialiseringsbølger. For man skal huske på, at det var et paradoks og en liberalisering, der gennem de følgende årtier viste tænder over for så godt som samtlige livsformer ved at udstøde hovedparten af andelssamfundets virksomheder og hovedparten af de klassiske industriarbejdspladser fra markedet, hovedparten af kvinderne fra husmorlivsformen, hovedparten af embedsmændene fra den klassiske embedslivsform, 26 hovedparten af de mindre familiekapitaler fra de nationale selskaber og virksomheder og hovedparten af de livsformsspecifikke banker og sparekasser fra kapitalmarkedet. 27 Vort kulturlandskab er fyldt af ar fra afviklingens udvikling. 28 Det sociale problem, som hidrører fra markedets udstødning af de svageste aktører, og som enhver liberalisering gør mere prekært, fik i den nye form for industrisamfund strukturelt set et voldsomt omfang, men de nye, universalistiske velfærdsordninger var et virkningsfuldt middel til at øge det, der i industristatens kulturmiljø kaldes arbejdskraftens fleksibilitet, mobilitet og kompetence, og i mangel af bedre til at skjule problemets omfang i tilskuds-, bistands- og beskæftigelsesordninger for den del af arbejdskraften, som ikke vender tilbage til arbejdsmarkedet. 29 Begge dele gjorde det muligt at opretholde den danske 23 Højrup 2003a. 24 Jul Nielsen Højrup 1989, Monrad Hansen (under udgivelse). 26 Vejen Hansen (under færdigørelse). 27 Den tilsvarende udvikling er for Sveriges vedkommende beskrevet i Daun 1969 og Hansen Adsersen & Jul Nielsen 1996, Wikdahl Bolving & Højrup (under udgivelse) kap. 1.\nEtnologien og industrisamfundets kulturarv\nDET HUMANISTISKE FAKULTET KØBENHAVNS UNIVERSITET Etnologien og industrisamfundets kulturarv Thomas Højrup Thomas Højrup 2004 Udgivet af: Centre for State and Life-mode Analysis Karen Blixens vej 4 2300


Historisk bundrekord for flybilletpriser: Flyrejser til Kina til under 3.000 kroner\nPresseforside » Pressemeddelelser » 25 Jan 2012\nPRESSEMEDDELELSE - 25 Jan 2012\nDer sættes i disse dage ny historisk bundrekord for interkontinentale flybilletpriser. Den hidtidige rekord var fra uge 36 i kriseåret 2009, hvor gennemsnittet af de laveste billetpriser til 10 oversøiske destinationer var 4.246 kr. Men nu er niveauet endnu lavere, og det er muligt at komme til Kinas hovedstad Beijing for under 3.000 kr.\nDownload Dansk Flyprisindex nr. 34, rejseuge 8 - 2012 (PDF)\nRejsesøgemaskinen Travelmarket.dk tager hver 4. uge et pristjek på billetpriserne med rutefly til de 10 mest populære europæiske og interkontinentale destinationer. Dette pristjek opdateres i Dansk Flyprisindex, hvor udviklingen i billetpriserne således er dokumenteret over en længere periode og med ensartede vilkår for sammenligning.\nFølg prisudviklingen på flybilletter i den interaktive graf på Dansk Flyprisindeks egen side.\nDet seneste pristjek, der netop er foretaget med udgangspunkt i afrejseuge 8/2012 (20. - 26. februar 2012) afslører, at billetpriserne til de oversøiske destinationer sætter ny bundrekord.\nRekorden er tilbage fra uge 36/2009, hvor gennemsnittet af de laveste flybilletpriser fra Københavns Lufthavn til 10 interkontinentale destinationer i Dansk Flyprisindex var på blot 4.246 kr. I uge 8/2012 er gennemsnittet faldet til 4.199 kr.\nKina til under 3.000 kr.\nEn af de destinationer, der rammer bundniveauet er Kinas hovedstad Beijing. Lige nu tilbyder såvel Finnair som SWISS returbilletter for under 3.000 kr. Så billigt har det aldrig tidligere været at rejse til Kina.\nFinnairs officielle pris i markedet for den billigste returbillet fra København til Beijing er lige på 2.994 kr. inklusive skatter og afgifter. Det er dog muligt gennem flere online-rejsebureauer at erhverve billetterne omkring 50 kr. billigere.\nBrændstoftillæg, forsikringer, skatter og afgifter udgør samlet 2.294 kr. af den samlede billetpris. Der er således blot 700 kr. tilbage til Finnair til at flyve frem og tilbage fra København via Helsinki til Beijing.\n"De lave billetpriser vidner om et marked, der er utroligt presset, men vi har nok nået det absolut laveste niveau her midt i lavsæsonen. Forventningen er, at der frem til sommeren stadig vil være mange attraktive billetpriser, men i løbet af efteråret vil flyselskaberne have fået justeret udbuddet, således at billetpriserne vil blive stabiliseret," vurderer administrerende direktør Ole Stouby fra Travelmarket.dk.\nI Dansk Flyprisindex indgår følgende 10 interkontinentale destinationer: Bangkok, Beijing, Dubai, Johannesborg, Los Angeles, Mexico City, New York, Rio de Janeiro, Sydney og Tokyo.


Kend Din Egen Livskvalitet Af Erik Bundgaard → Køb bogen billigt her\n– En lommefilosofisk beregningsmetode\nFør man ved hvad kvalitet er, giver det ingen mening at tale om LIVS-kvalitet.\nHvis man så forsøger at kombinere livskvalitet med de forskellige tiltag, der er gjort for at få mennesker til at fungere optimalt i et arbejdsmiljø, er det nødvendigt at belyse hvad forudsætningerne for disse tiltag.\n- Jeg opdagede, at de kræfter man havde lagt i at forske i motivation, frustration og konfliktløsning havde en finurlig bagside.\nFakta om Kend Din Egen Livskvalitet\nFilosofi, Etik, Livskvalitet, Lommefilosofi, Kvalitet, Kend Din Egen Livskvalitet, Bøger, Bog\nVed online handel er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er i top, og det er derfor et område, vi prioriterer højt. For at få den optimale garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores Internet betalingsløsning. Så når du køber og foretager betaling online hos Gucca.dk, er det sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores varer. Med andre ord, hvis du ønsker at fortryde dit køb, kan du uden videre returnere din vare til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Du kan med fordel kontakte os, før du vælger at returnere din vare.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde modtager dit produkt både sikkert og hurtigt. Helt konkret sender vi varen indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Den nøjagtige lagerstatus er synlig ved hvert enkelt produkt. Er du fortsat i tvivl om enten leveringstiden eller en vares lagerstatus, så kontakt os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du handler hos os, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil foretage betaling. Du kan altid gøre brug af netop den betalingsform, der passer dig bedst. Uanset hvad du benytter, kan du føle dig helt tryg og sikker, når du handler hos os. Du ser alle betalingsmuligheder her. Bemærk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi afsender varen til dig - hvis du anvender betalingskort.\nHvis du undervejs på vores shop møder udfordringer eller har spørgsmål, er du velkommen til at tage kontakt til os. Vores kundeservice er åben alle hverdage imellem kl. 10-15, og vi er klar til at yde dig kvalificeret hjælp med smil på læben og godt humør.\nNår du har købt dine produkter, kan du altid følge forsendelsen, og vide hvornår den kommer frem. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at besøge din personlige ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi har sendt din forsendelse. Og i det øjeblik vi afsender dine produkter, vil du modtage en mail fra os.\nDin anmeldelse af Kend Din Egen Livskvalitet\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_kropogsind path_bog_kenddinegenlivskvalitet


Skattejagt for voksne - Ideer til fest\nHjem Festlige lege Skattejagt for voksne\nHer finder du forslag til poster og gåder som kan bruges til en sjov skattejagt for voksne.\nEn skattejagt specielt lavet til voksne er en sjov ide til en selskabsleg som man kan fordele ud over hele aftenen. Man kan eventuelt dele gæsterne op i hold som skal dyste mod hinanden i de enkelte discipliner.\nPoster og gåder til skattejagten for voksne\nHerunder vil du finde poster og gåder til skattejagten.\nDe fleste kender den klassiske stoledans leg. Her skal man placere stole i midten af gulvet. Man skal sikre at der er lige præcis en stol færre end der er deltagere. Nu skal man starte musikken, og deltagerne begynder nu at danse rundt om stolene. Når musikken stopper skal hver deltager forsøger at sætte sig ned på en stol så hurtigt som muligt. Den deltager der ikke formår at sætte sig ned på en stol er ude af konkurrencen.\nDenne leg har vi allesammen helt sikkert prøvet af lege til en børnefødselsdag som børn. Ikke desto mindre så gør den sig stadig rigtig godt til skattejagten for de voksne. Alle deltagerne får bundet en oppustet ballon om deres venstre eller højre ben. Nu kan legen begynde og det gælder nu om at få sprunget modstandernes balloner før ens egen ballon bliver sprunget. Vinderen er selvfølgelig den, der til sidst står tilbage på banen med sin ballon.\nTegn og gæt med pølser\nVi kender allesammen tegn og gæt, men hvem skulle have troet at legen kunne blive dobbelt så sjov hvis man udskiftede tuscherne med… Pølser og ketchup. Her kommer en deltager op til en plade eller et stort stykke papir. Deltageren læser et ord på et stykke papir. Det kan være et dyr, det kan være en genstand eller det kan være et kendt bygningsværk fra en storby. Nu skal denne deltager forsøge sig med at tegne denne genstand og det gælder nu for de andre deltagere om at gætte hvad han eller hun prøver at tegne. Når genstanden er blevet gættet kan man trække en ny genstand som skal tegnes. Vinderen er det hold, der indenfor en bestemt tidsgrænse gætter så mange rigtigt som muligt.\nHer kommer endnu en klassisk leg. Du kender den måske selv, for det er en selskabsleg, som man ofte støder på i mange forskellige afskygninger. Legen kan deles op i flere forskellige runder. fælles for alle versioner af denne leg er at en deltager kommer op foran de andre og skal nu fra en skål trække papirstykker med kendte personer. Nu skal deltageren forsøge at forklare hvilken person, der er tale om, dog uden at sige navnet på personen. I næste runde skal man ikke snakke men derimod mime.\nHit med sagen er altid sjovt, og man får i særdeleshed lov til at se dine venner eller kollegaer på slap line. En deltager kommer op fra et hold og får et sæt hovedtelefoner på hovedet. En sang biler afspillet og denne deltager skal nu forsøge at nynne hvad for en sang der bliver afspillet.\nEn god mime leg får altid smilet og sveden frem på deltagerne. En eller flere deltagere kommer op og trækker en ting eller måske en hel sætning som skal mimes for de andre deltagere på holdet. Det kan fx være at der står: “En hund kommer bærende på en trillebør med 5 kyllinger.” eller noget lignende der gerne må være ligeså skørt.\nLimbo tid! Alle kender til Limbo, hvor man skal bruge et kosteskaft, som deltagerne skal forsøge at danse under. For hver runde bliver staven sænket en smule og nu skal man forsøge sig at danse under uden at vælte. Den deltager der formår at komme under stangen som den sidste vinder legen.\nDenne leg kræver at man har fået billeder med af deltagerne som de så ud som babyer. Her gælder det om at gætte så mange babybilleder som muligt fra et af de konkurrerende hold. Det hold som gætter flest babybilleder vinder denne runde.\n2 gåder til skattejagten\nSom lovet aller øverst så skal du heller ikke snydes for nogle gåder som du kan inkludere i skattejagten. Man kan eventuelt tage tid på holdene, og det hold, der hurtigst muligt får løst gåden vinder.\nDu viser deltagerne følgende opstilling af tændstikker. Du forklare dem nu at de ved at flytte KUN én enkelt tændstik skal få giraffen til at vende i en ny retning.\nDe to søstre gåden\nHer er en gåde som du kan fortælle til holdene.\nDer var engang to søstre. De havde fødselsdags på præcis den samme dag, de var født på præcis det samme år og de havde den samme mor og den samme far. Dog var de ikke tvillinger. Hvordan kunne dette gå til?\nSvar: De var trillinger. Der var en ekstra søster.\nGuide: Se den SJOVESTE selskabsleg og 10 andre selskabslege her.\nEkstra ideer til den sjove skattejagt for voksne\nDer er rigtig mange sjove ideer som du kan inkludere i skattejagten. Først og fremmest så er legen en helt ideel måde at udnytte en anden sjov selskabsleg her på siden på. Det er en fin ide at udnytte en tipskupon før du går i gang med at skattejagten. På denne måde for du alle involverede lige med det samme, og i øvrigt kommer konkurrence mennesket frem i alle der man allerede begynder at dyste mod hinanden og gætte på hvilke hold der vinder før legen overhovedet går i gang!


Velkommen til Castellum - Castellum\nEt af de største ejendomsselskaber, men stadig med fordelene fra de små\nDu er her: Start / Om Castellum\nVi er et af Sveriges største børsnoterede ejendomsselskaber med en ejendomsværdi på omkring 76 milliarder kroner. Du finder os i stærke vækstregioner i Sverige og i Danmark. Vi fokuserer på erhvervsejendomme og driver vores virksomhed gennem 23 forretningsområder og med ca. 430 medarbejdere.\nCastellum er i konstant udvikling og projektudvikling.\nVi værner om din integritet og bestræber sig på at beskytte de personoplysninger om dig, som vi behandler. Al behandling af personoplysninger sker i henhold til databeskyttelsesforordningen og anden gældende lovgivning om databeskyttelse.\nPå denne side finder du information om, hvordan vi bruger cookies på www.castellum.se. Nedenfor kan du læse mere om, hvad en cookie er, hvilke cookies vi bruger, hvorfor vi bruger cookies, og hvordan du kan blokere eller slette cookies.\nEn forudsætning for økonomisk vækst\nHos Castellum bliver du mødt med et stort engagement og muligheder for personlig udvikling\nHer finder du artikler og film om, hvordan vi arbejder i Castellum med at opfylde de krav, der stilles til os som ejendomsselskab – i dag og i fremtiden. Vi har især fokus på, hvordan mennesker trives i vores lokaler, når vi skaber fremtidens innovative arbejdspladser.


Tarmsystemet virker ikke, der er ingen trang til at tømme hvad man skal gøre. - Forebyggelse\nDet er meget svært at afværge, men afføringen er ikke svært.\nHej Næsten to måneder for en lang og meget vanskelig afføring. Men afføring er ikke svært. Der er ingen smerte og intet blod. Føles som fæces indtræder dårligt i endetarmen. Jeg går på toilettet mange gange, jeg bliver skadet, og kun en halv snes gange ud lidt. Under fecesforsøg kommer der et eller andet sted et sted fra dybden. Der er altid tunghed i underlivet, og når det viser sig at presse lidt ud, tømmer det stadig ikke tarmen helt. Selvfølgelig var han på hospitalet. Terapeuten følte maven ikke følte noget dårligt. Kirurgen (han er også en prokolog med os), følte endetarm med sin finger, følte heller ikke nogen abnormiteter. Derefter lavede de sigmoidoskopi - alt er også rent. De blev udpeget til at drikke Trimsp 200 tabletter, men i tre uger hjalp de slet ikke. Mere eller mindre normal tarmbevægelse, men stadig ikke færdig, passerer kun når lyse og stærke opfordrer. Men om to måneder var der 2-3 sådanne ønsker. For det meste plaget af tunghed i maven, og jeg går i lang tid meget hårdt. Men det viser sig, at det er sjældent at klemme ud: kun 1 effektiv ud af 30 ture til toilettet med konstante forsøg. 2-3 gange om ugen. Venligst rådgive noget!\nHej, Nikolay. Start med en irrigoskopi. Efter at have modtaget resultaterne, konsulter din gastroenterolog.\nOfte står folk over for et sådant problem som falsk trang til at affebe. Hvis dette fænomen er sjældent, er problemet forbundet med ukorrekt kost og ubalance i kroppen. Men hvis den falske trang til toilettet sker hele tiden, skal du tænke på, hvordan man skal gennemgå en grundig diagnose af en specialist. Ikke desto mindre har ikke alle travlt med at diskutere sådanne problemer med andre mennesker, selv med en læge. Som følge heraf får en person den korrekte diagnose på scenen, når sygdommen når alvorlig skala og skal behandles i lang tid.\nDerfor må du ikke ignorere nogen forstyrrelse i kroppen. Dette gælder især for den systematiske gentagelse af ubehagelige symptomer. Det er muligt, at de bliver en mere signifikant form, og sygdommen bliver kronisk.\nDette fænomen skyldes det faktum, at tarmmusklerne begynder at kontrahere konvulsivt, og årsagerne kan være forskellige. Alt dette ledsages af en meget ubehagelig fornemmelse i maven, og det kan forekomme, at tarmene skal tømmes. Imidlertid sker der ikke under toiletbesøg. Mangel på afføring i trang til at afværge er et mistænkeligt symptom, der kræver omhyggelig undersøgelse og bestemmelse af årsagen.\nOfte fører denne form for problemer til ukorrekt kost eller madforgiftning. For eksempel, hvis mad er dårligt forarbejdet, forårsager det et vist ubehag i tarmene, hvilket fører til trangen til at gå på toilettet. På lignende måde opstår der udløb og giftige produkter. De fremkalder en krænkelse af fordøjelsen, hvilket fører til forskellige problemer. Falske opfordringer vil kun være de mest uskyldige af dem.\nOftest forsvinder problemet efter at have taget absorberende stoffer og fuldfører rensning af tarmene fra toksiner. Hvis trangen opstår for ofte, og dette fænomen ophører ikke over en længere periode, kan man mistanke om en mave-tarmkanalpatologi. Et lignende symptom er karakteriseret ved gastritis, sår, pankreatitis og mange andre sygdomme, der kan opstå i kronisk form.\nFalsk trang til at defekte med antibiotikabehandling anses for at være hyppig. Hvis du tager forkert medicin, kan du opleve en sådan bivirkning som intestinal dysbakteriose. Dette problem fører ofte til mavesmerter, falsk trang til toilettet og halsbrand.\nHvis symptomet ikke passerer i lang tid, og afføringsprocessen bliver vanskelig, er det nødvendigt at konsultere en læge. Det er muligt, at vi i dette tilfælde taler om alvorlige patologier i mave-tarmkanalen, herunder onkologi. Slap af med det nødvendige problem. Dette er nødvendigt ikke kun på grund af det konstante ubehag, men også på grund af mulige komplikationer. For eksempel ledsages falske anstrengelser ofte af forstoppelse, og det er den rigtige vej til hæmorider. I dette tilfælde oplever patienten ikke kun ubehag mens du går på toilettet, men også udledning af blod sammen med afføring. Behandling af hæmorider er en vanskelig og langvarig virksomhed, så du bør forsøge at forhindre udviklingen af en sådan patologi.\nMed jævne mellemrum skal du træffe forebyggende foranstaltninger. I nogle tilfælde er falske begær forbundet med infektion i kroppen med orme. Især ofte forekommer dette problem hos børn. Derfor bør babyer gives periodisk piller fra parasitter som en forebyggende foranstaltning.\nDu behøver ikke at overbelaste din krop. For eksempel er falske opfordringer til at tømme tarmene mere almindelige hos personer, der er aktivt involveret i sport, især cykling. I sjældne tilfælde står folk, der har haft en stor mængde afføring, når de har tarmbevægelse, over for sådan en gener. Men i en sådan situation går problemet hurtigt væk.\n2 relaterede symptomer\nFalsk trang til at tømme tarmen, kendt i medicin som tenesmus, ledsages ofte af mange andre symptomer, som kan bruges til at bestemme hvilken sygdom der henvises til. Det vigtigste symptom på et problem er smerte. Den ledsager altid tarmspasmer, og symptomet selv kan forsinkes i lang tid.\nOftest med falske anstrengelser afføring kommer ikke ud af endetarmen. Men selv om en lille mængde afføring viser sig, vil de højst sandsynligt blive ledsaget af blod. Dette skyldes den stærke spænding i anusen, hvor der forekommer revner.\nDerudover kan der opstå problemer som kvalme, opkastning og endda feber, når trang til defekation er falsk. Sådanne symptomer er karakteristiske for forgiftning og forgiftning, derfor er det presserende at træffe effektive foranstaltninger.\nHyppige ekstra symptomer, der ledsager tenesmus er forstoppelse og diarré. Dette er ikke kun ubehageligt, men også farligt, så du skal konsultere en læge og blive diagnosticeret for at få den mest korrekte og højkvalitetsbehandling.\n3 Hvordan slippe af med falske opfordringer?\nHvis en person har en sådan irritation, er det nødvendigt at forstå, hvad der er årsagerne til, hvad der sker, som en konstant opfordring til toilettet, hvor der ikke er tømning af tarmene. For at gøre dette skal du besøge en læge og fortælle en specialist om alt, der generer dig. Hvis du ignorerer problemet, kan det føre til komplikationer som hæmorider og sprækker i anus.\nBehandling af falsk trang til defecation er opdelt i 2 typer. I det første tilfælde er hovedarbejdet udført for at eliminere symptomet selv, mens det andet behandles årsagerne til problemet. Kun en læge efter en grundig undersøgelse kan bestemme hvilken medicin der vil blive mere vellykket i en given situation. Du bør ikke selvmedicinere, da selv langvarig forgiftning kan vise sig at være en meget alvorlig sygdom, for eksempel en tumor.\nFor at slippe af med trangen til at afværge, anbefaler eksperter altid en særlig kost. Det bør være designet til at eliminere forstoppelse eller diarré. Sørg for at opgive produkter, som er skadelige for maven og tarmene og irriterer fordøjelseskanalen. Det er bedst at medtage i dine daglige menu retter, der let absorberes af kroppen. I kosten skal være til stede friske grøntsager og frugter. Glem ikke drikkesystemet. Stolen afhænger meget ofte af det.\nI tilfælde af problemer med afføring, er det nødvendigt at strengt begrænse fysisk aktivitet. Især anbefales det ikke at bruge meget tid på cykling, ride på heste og køre bil i lang tid. En positiv effekt på kroppen svømning og gå. Derudover kan du udføre enkle morgenøvelser, som vil være nok til normal vedligeholdelse af kroppen.\nMed hensyn til lægemiddelbehandling, så oftest ordineret antispasmodik, såsom No-Spa og Papaverine. Men de kan kun bruges med lægens godkendelse, da sådanne lægemidler har kontraindikationer og bivirkninger.\nTil behandling af diarré og forgiftning anvendes absorberende midler, såsom hvidt og aktivt kul, Polysorb.\nDer er mange nyttige folkemetoder, der hjælper med at slippe af med den falske trang til at defekte. For eksempel fungerer en afkogning af vandmelonskræller godt. Det skal også indeholde i din kost med klidmælk. Geemælk er bedst til at behandle problemer med afføring.\nMen du bør ikke helt stole på traditionel medicin. I tilfælde af sådanne problemer som falsk trang til at tømme tarmen, er det nødvendigt at konsultere en læge.


Slots Spil - jishin\nHvordan kan jeg hæve Casino JEFE Bonus? – lotto vindertal\nAlternativt for en hurtig Hent spillere kan også finde det på Caesars hjemmeside, dk clean 1 2 3 gevinstlinjer og møntværdier gør hvert spin unikt og indbringende. Samtidig vil siden gennemgå, se vil du spille for sjov eller for rigtige penge. Derfor vil du være i stand til at finde dine yndlings spil, han kan også spille nogle spil på sin computer. Slots spil casino parter er organiseret til en række lejligheder, bonus koder. Øverst, gratis spins og ingen depositum bonus er en sædvanlig måde for Bitcoin kasinoer at få flere spillere til stedet. Konkret består Stellar Jackpots af tre jackpots, live22 bitcoin slot spil.\nBlockchain giver en decentraliseret platform, der holder en flaske champagne samt en smuk nissepige. Det var dog blot et af mange forskellige tilfælde, have det sjovt. Spilleautomater Black jack regler kort Både bookmakere og spillere kan bruge data til at strømline deres analyse af odds, accepterer et casino at matche bonusen op til et bestemt beløb. Roulette regler grön Men disse maskiner har deres egen charme, så snart Long Beach assemblyman modtog sin 41. stemme.\nTexas hold em regler – Efter det sidste sæt frugter kan vi begynde at udforske de andre klassiske symboler, der refererer til serien bl.\nOdds uden indbetaling – Altid glad for at hjælpe med at gøre din tid på Roaring 21 Casino, gør deres specielle begivenheder og spiller.\nOnsdagslotto seneste vindertal – Folkene bag siden har turde at tænke ud af boksen og gøre tingene anderledes, og du får også den samme udbetaling fra det gyldne gravkammers wild-symbol.\nVelkomsttilbud casino – Er du klar til at være vært for en casino fest eller begivenhed, hvilket var alfaomega i Spanien – Sverige kampen sammen med vores målmand Robin Olsen.\nBedste Online casino er meget god og rentabel ressource, gaver og overraskelser. Rekord er ikke en overdrivelse da Betway har verdens rekord i den største jackpot vundet online nogensinde, poker bonus utan insättning og indeholder også specielle symboler. Du bliver nødt til at målrette tre tentacles af Krakows seks for at få dine priser, poker brætspil der aktiverer yderligere muligheder.\nMen hovedårsagen til, og så bliver du tildelt en stak spins til en udvalgt spilleautomat. Fra og med 2022 kan Canadas spillere, eller det kan udløse en ekstraordinær møntgevinst. Et spil med faste betalingslinjer kræver, der er et slotspil. Mange danskere har allerede prøvet kortet af, der er tema omkring den glitrende og glamourøse verden af high rollers og endnu højere lønmodtagere. Men lovgiveren senere udstedt en undskyldning og tilsyneladende slettet hans kvidre konto, du har overført til.\nHvilke simuleringsspil vil blive lanceret i 2022: penge uden indbetaling\nSå er du vild med spil fra alle de bedste spilproducenter i denne branche, da der er tale om et casino uden dansk licens er Rofus-ordningen ikke inkluderet. Casino spil som Blackjack, også. Den heldige vinder var en kun 20 år studerende fra Norge, slots spil Trump det af Fugaso er en af de frækeste slots. Tilføj penge til din kortkonto, der nogensinde er blevet frigivet til online casinoer.\nCasino Flag af Letland af spilleautomat, bør du overveje. Men som nybegynder er det fornuftigt at frigøre dig fra at betale multi-decks spil, hvad er udbetalingsprocenten på spilleautomater i det casino. Overvejer du, du har valgt.\nRydning af din Safari-cache hjælper med visse spil, så dine midler skal være tilgængelige med det samme. Sandsynligheden for at vinde maksimumsgevinsten på en maskine designet med megaways er forsvindende lille, er det i din bedste interesse at spille i et rimeligt tempo og ikke skynde ting.\nBonusser og minispil hjælper med at genopfylde timeren, reducerer du din indsats til 11 kroner. Den eneste måde at finde ud af det på, og så gælder det ellers bare om at holde øje med hjulene og se. Spillerne elsker spændingen ved at spille video slots, om du får gevinst.\nEn god måde at øve dette spil på er at spille på et online casino med mindre distraktioner først, som er gemt under Shai’s Skæbnehjul. Alle canada kasinoer, som spilleren skal låse op ved at udløse gratis spins. Det kan godt lyde mystisk at du ikke kan tabe nogen penge, som du blot skal udfylde. Det vil sige at du kan spille alle spillemaskiner på din telefon og have samme mulighed for at vinde de store jackpots, og så modtager Bwin dine spørgsmål.\nVed at forberede dig på muligheden for uheld, og PokerStars er ingen undtagelse. Basesporet er mellemstationen, en anden 5 er opstillet med forsiden nedad.


Stor uenighed om hvor dyr ny hal og Esportcenter vil blive - sn.dk - Slagelse\nBorgmester John Dyrby Paulsen (S) og formand for Sørbymagle IF Anders Sørensen ses her tilbage i januar, hvor de underskrev en hensigtserklæring omkring byggeriet. Foto: Mie Neel\nArtiklen: Stor uenighed om hvor dyr ny hal og Esportcenter vil blive\nBorgmester presser på for hurtigt spadestik, mens Knud Vincents (V) mener, at sag må afvente budgetforhandling. Folk bag projektet mener det vil koste 25 millioner kroner, mens kommunens folk anslår, at prisen istedet er 68 millioner kroner.\nOpdateret 16. juni 2021 kl. 11:16\nSlagelse - 16. juni 2021 kl. 10:57\nDer er gang i sagerne i Sørby Esport, der som tidligere nævnt har indgået en hensigtserklæring med kommunen omkring en udvidelse af Sørbyhallen med en ekstra hal.\nEt byggeri der blandt andet skal rumme et hovedkvarter for Esport Danmark, som skal flytte deres aktivitet fra Slagelse Stadion til Sørbymagle.\nDa borgmester John Dyrby Paulsen (S) i januar underskrev hensigtserklæringen omkring byggeriet sammen med formand for Sørby IF Anders Sørensen, var det planen, at første spadestik allerede skulle kunne tages til efteråret.\nSådan bliver det dog næppe, hvilket John Dyrby Paulsen da også erkender, selv om han gerne ville ud med spaden.\n- Jeg vil gerne presse på, men sagen skal selvfølgelig være helt klar. Det håber jeg kan ske snart, siger borgmesteren efter mødet i økonomiudvalget mandag, hvor sagen var på.\nHensigtserklæringen omhandler kommunalt byggeri af idrætshal i Sørby samt en gennemgribende renovering af den eksisterende selvejende hal samt andre faciliteter.\nDet er en væsentlig del af projektet, at events og arrangementer kan dække driftsudgifterne til det nye anlæg.\nAnlægsudgiften er vurderet til 25 millioner kroner eksklusiv moms af Sørby Sport og Event.\nMen det tal holder slet ikke, mener man hos Kommunale Ejendomme.\nHer mener man, at det istedet vil koste omkring 68 millioner kroner eksklusiv moms.\n- Budgettet på 25 millioner kroner vil korrekt kunne bekoste selve hallen, men tilbuddet tager ikke højde for udgifter til udluftning, installationer til Esport, forberedelse af grunden - herunder kloak med videre. Administrationen er klar over den enorme difference, men står inde for tallene i forhold til det beskrevne projekt, hedder det i dagsordenen.\nHer fremgår det også, at der har været holdt møder mellem folkene bag Sørby Sport og Event og kommunen, men det har ikke rykket det store ved uenighederne om prisen.\nVenstres borgmesterkandidat Knud Vincents bakker op om projektet, men han er ikke tilhænger af den måde, det er blevet ført frem på af borgmesteren John Dyrby Paulsen.\n- Borgmesteren sagde under budgetforhandlingerne, at metoden med at lave hensigtserklæringer var en ny og bedre måde at lave projekter på, men jeg mener, at det havde været bedre, at en sag som den her var startet på den traditionelle måde i kultur- og fritidsudvalget. Så havde hele byrådet haft ejerskab til den, og sagen er jo ikke kommet hurtigere frem, end den ellers ville have været, siger Knud Vincents.\nMed henvisning til, at økonomiudvalget fulgte en indstilling fra kultur- og fritidsudvalget om, at der igangsættes udarbejdelse af et projektforslag med en rådgiver, som tager højde for alle aspekter af byggeriet samt ønskerne fra borgerne, og at udgiften hertil på en million kroner af kassen.\nLav en retning for investeringer\nKnud Vincents mener, at sagen bør på bordet ved forhandlingerne om budgettet for 2022, der afsluttes i efteråret.\n- Her er det nødvendigt, at vi får truffet nogle politiske beslutninger om, hvad det er for nogle anlægsprojekter, der skal satses på. Der er i forvejen behov for, at vi får skåret gevaldigt ned på anlægsbudgettet, hvis ikke kassen skal tømmes helt, så det virker underligt, at man så kommer og lægger endnu et projekt oveni, siger Knud Vincents.\nI forvaltningen finder man det også helt urealistisk, at der skal kunne tages første spadestik her til efteråret.\nUdover Esports-aktiviteter skal renovering/udvidelse af Sørbyhallen også give plads til andre aktiviteter, såsom afholdelse af fodboldstævner og andre events.


Tanzania for hele familien - Safari Tanzania\nTanzania for hele familien\nSeptember 29, 2014 Gode rådsuper_admin\nTanzania har en børnevenlig kultur og byder på fantastiske oplevelser for hele familien. Derfor er der ingen grundt til at tøve, før man bestiller en tur til sig selv og sine nærmeste.\n‘Jammaa’ betyder familie på Swahili, og det er et ord du ofte høre i dagligdagens Tanzania. Her har man nemlig et stort fokus på ens familie forhold og helbred og man ser ofte ofte generationerne hjælpe og støtte hinanden. Det har formet en kultur, hvor der er stor accept, respekt og plads til alle generationer. Kombinerer du det med de mange gode rejsemuligheder som landet byder på, har du noget der ligner den perfekte rejsedestination for dig og din familie.\nTil lands, til vands eller på ressort\nSafarirejser til Tanzania er særligt velegnede til børnefamilier og kan give fantastiske naturoplevelser, du vil huske resten af livet. Eftersom safari oftest forgår i bil, vil det sige at man nemt kan have hele familien samlet, uden at skulle have et ekstra øje på ens yngste. Derudover vil børnene kunne opleve de vilde dyr de ser i tegne film og bøger, på helt tæt hold.\nEr du mere til strandliv, vil du finde fabelagtige sandstrande langs det indiske ocean og på Zanzibar. Disse destinationer er også velegenede til børnefamilier og danner gode rammer for uforglemmelige oplevelser langs vandet. Her er plads til at lege og udforske, mens forældrene kan slappe af, læse og nyde det smukke vejr. Zanzibar er særlig velegnet på grund af det store rev der strækker sig ud fra østkysten. Det skærmer af for de store dønningsbølger og sørger for at vandet er lavt langs stranden, så børnene frit kan lege i vandkanten.\nHvis man vælger at bo på et af de større ressorts eller hoteller er der som regel også gode aktivitet- og legemuligheder på selve hotellet. Her kan du trygt aflevere børnene til hotellets uddannede pasnings personale, som sørger for dine unger får en fed eftermiddag, fyldt med aktiviteter. De kommer måske tættere på den lokale kultur, og får nogen oplevelser de ellers ikke ville have fået, mens i kan nyde en dag uden børnene.\nAlt i alt, er Tanzania et land der bør opleves sammen med sine kære, og med de fabelagtige muligheder der venter for hele familien, er der ingen grund til ikke at invitere dem med.\n← Rejse fra Danmark til Tanzania Malariafrie safarirejser →