International sundhed | DSR\nSygeplejersken 2019 ; (3): 34. Øvrige artikler\nDebatten om indvandring er ikke ny. Der er i historien mange eksempler på flygtningestrømme til Danmark. F.eks. kom der efter 2. verdenskrig et stort antal tyske flygtninge til Danmark, hvilket gav en del konflikter. Ville man overhovedet hjælpe den gamle fjende? Flere ville ikke, men her bliver en ældre kvinde fra Østpreussen dog kærligt behandlet af en diakonisse, der var menighedssygeplejerske i Haderslev.\nGlade og stolte, men også ydmyge og lidt berørte over den store opmærksomhed. Lindy Lillelund og Nikoline Sarsgaard Klausen sammen med Anders Ladekarl (yderst tv) og Grete Christensen.\nSygeplejersken 2017 ; (7): 32-34. Øvrige artikler\nMads Mostrup , journalist\n”Det er lidt overvældende. Jeg er enormt glad og stolt, men også ydmyg. Jeg kunne egentlig godt undvære opmærksomheden.”\nOrdene kommer fra sygeplejerske Nikoline Sarsgaard Klausen, kort tid før hun sammen med blot én anden sygeplejerske i Danmark, Lindy Lillelund, får overrakt sygeplejens fornemste anerkendelse: Florence Nightingale-medaljen.\nKun 39 sygeplejersker i hele verden tildeles den ærefulde pris i år. I Danmark fandt overrækkelsen sted en solrig og varm fredag eftermiddag i maj, mere præcist i Dansk Røde Kors’ nye Frivilligehus på Østerbro i København.\nDen trekantformede og lyse tilbygning i beton, træ og glas står med sit enkle rene udtryk i skarp kontrast til de fysiske forhold, de to sygeplejersker har arbejdet under i flygtningelejre og krigszoner i bl.a. Sydsudan, Irak og Afghanistan. Alle sammen udstationeringer, som er årsagen til, at de sammen med bl.a. familie, venner og kolleger er mødt frem for at modtage den ærefulde medalje og ikke mindst anerkendelse af, at de har ydet en helt særlig indsats som sygeplejersker.\n30-årige Nikoline Sarsgaard Klausen blev uddannet som sygeplejerske i 2012. Og selvom hun er født med en god portion rejselyst, var det ikke planen, at hun skulle arbejde som sygeplejerske i nogle af verdens mest ugæstfrie egne. Da hun begyndte at studere, trak andre drømme.\nMed sine blot 30 år er Nikoline Sarsgaard Klausen en af de yngste modtagere af medaljen nogensinde.\nHjemmesygeplejen må dog vente lidt endnu. Under et ophold i Grønland spurgte en kollega, der selv var på vej på udstationering, den unge sygeplejerske, om hun ikke havde lyst til at arbejde i shorts og sandaler i stedet for overtrækstøj. Efter kort betænkningstid besluttede Nikoline Sarsgaard Klausen sig for at tage af sted, og de seneste år har hun viet en del af sin karriere til at rejse verden rundt med Læger uden Grænser.\nDet har bl.a. ført hende til Sydsudan og Irak, hvor hun har ydet medicinsk nødhjælp til mennesker på flugt og i dyb fattigdom. I Irak var hun f.eks. med til at oprette mobile sundhedsklinikker nær storbyen Fallujah og undervise børn i håndhygiejne. Og i Sydsudan var hun bl.a. med til at vaccinere flere end 30.000 børn. Konstant med krig og ødelæggelse lige i hælene, hvilket man er nødt til at glemme, når man står midt i en væbnet konflikt, hvor mennesker har brug for hjælp, fortæller hun.\n”Jeg er meget enig i Læger uden Grænsers værdi om, at alle mennesker har ret til lægehjælp. Det er min opgave at yde det, og så må jeg tro på, at der er andre, der sørger for min sikkerhed,” siger Nikoline Sars-gaard Klausen.\nDen vigtigste egenskab for en udsendt sygeplejerske er omstillingsparathed.\n”Man skal kunne være ”altmuligdame” ude i felten, for ofte er man den eneste sundhedsperson, folk har adgang til. Det kræver, at man har styr på den brede sygepleje, kan agere HR-medarbejder, bestille løn og meget mere,” siger hun og uddyber:\n”Det er til tider enormt hårdt, for man er på hele tiden. Men hvis man er i balance med sig selv og klar til at yde en indsats, kan man lære ekstremt meget både fagligt og menneskeligt.”\nLæs mere om Læger uden Grænser og om Læger uden Grænsers arbejde i hhv. Sydsudan, Irak og Afghanistan.\nDagens anden medaljemodtager Lindy Lillelund kunne fejre 25-års jubilæum som sygeplejerske sidste år. Han færdiggjorde desuden uddannelsen som anæstesisygeplejerske i 1996, og modsat Nikoline Sarsgaard Klausen var det netop ønsket om at udføre humanitært arbejde, der i første omgang fik ham til at begynde på sygeplejerskeuddannelsen.\nInden da havde han i flere år rejst verden rundt med rygsæk. Og det var mødet med mennesker, som levede under sværere vilkår end dem, han kendte fra opvæksten i Vestjylland, der gav Lindy Lillelund lyst til at gøre en forskel ude i verden.\n”Det stod meget klart for mig, at mange havde det svært og levede under svære vilkår. De mennesker ville jeg gerne være med til at hjælpe. Og så er sygeplejen en god tilgang til at lave humanitært arbejde,” siger han.\n57-årige Lindy Lillelund får medaljen for sit mangeårige arbejde som udsendt for Røde Kors.\n57-årige Lindy Lillelund har været udsendt for Røde Kors otte gange, siden han tog afsted første gang for 14 år siden. Han har bl.a. arbejdet i flere østafrikanske lande og i Afghanistan, hvor kaotiske arbejdsforhold stiller helt andre krav til sygeplejefagligheden, end arbejdet som anæstesisygeplejerske på et velorganiseret sygehus i Danmark gør.\n”Der er en uforudsigelighed, som betyder, at jeg i højere grad må bruge min intuition og kreativitet. Når jeg er ude, arbejder jeg mere ud fra erfaring, og hvad jeg finder rigtigt i den enkelte situation. Man må løse problemer, som de opstår, og det er ikke muligt at gå op i de samme detaljer,” siger han.\nSom udsendt er han med til at gøre en forskel i det daglige sundhedsarbejde blandt udsatte og fattige mennesker. Men Lindy Lillelund finder også stor glæde i at sætte mere varige aftryk ved at undervise lokalt sundhedspersonale.\n”Jeg var i Somalia fra 2008 til 2009, hvor jeg underviste i hygiejne og anæstesi, for det har de ikke uddannelser i. Da jeg kom tilbage i 2013, kunne jeg se, at de havde gjort en forskel, da der var helt anderledes rent på hospitalet. Jeg kunne se, at de havde taget det til sig, som jeg havde lært dem.”\nOgså han er beæret over at modtage Florence Nightingale-medaljen.\n”Jeg er stolt over at være indstillet for et stykke arbejde, der har en stor værdi i sig selv. Det betyder enormt meget at blive anerkendt, når man arbejder under vilkår, hvor det er svært at måle sig med andre.”\nIkke færdige med at rejse\nFormand for Dansk Sygeplejeråd Grete Christensen er stolt af, at danske sygeplejersker igen i år er fundet værdige nok til at modtage den medalje:\n”Det er en traditionsrig og ærefuld medalje. Den gives til sygeplejersker, som har ydet en helt særlig indsats enten herhjemme eller ude i verden. Jeres indsats er på papiret meget forskellig men har det tilfælles, at indsatserne har haft en betydning for mennesker i nød,” sagde Grete Christensen.\nTil Nikoline Sarsgaard Klausen sagde Grete Christensen:\n”Du har på trods af din unge alder boet midt i krig, missilangreb og bombninger. Du har været villig til at tage risikoen og stille dig selv til rådighed, hvor der har været et stort behov, fordi du tror på, at adgang til medicinsk hjælp er en menneskerettighed. Du kan i høj grad være med til at inspirere andre unge mennesker. Du er gået foran som et godt eksempel på, at lang erfaring ikke er et krav for at være en kæmpe hjælp og vise mod i konflikt- og katastrofeområder.”\nMedaljen blev stiftet i 1912 til minde om den moderne sygeplejes grundlægger, Florence Nightingale, og ikke mindst som anerkendelse af det store uegennyttige arbejde, hun udførte under Krimkrigen 1853-56.\nTil Lindy Lindgaard lød Grete Christensens ord bl.a.\n”Du har et mål om at yde rettidig, sammenhængende og tilstrækkelig hjælp til de mest fattige og nødlidende. Det mål ser man tydeligt igennem dine udsendelser og dit arbejde i nogle af de mest prøvede lande i verden. Du har gjort en forskel,” sagde Grete Christensen, før medaljerne fandt vej til brystet på deres nye ejermænd sammen med en buket blomster og diplom.\nMed Nikoline Sarsgaard Klausen og Lindy Lillelund er der nu i alt 40 danske modtagere af Florence Nightingale-medaljen. Og selvom de begge har opnået den fornemmeste anerkendelse indenfor sygeplejen, er ingen af dem færdige med at rejse ud og hjælpe mennesker i nød. Turene er godt nok blevet lidt kortere, efter Lindy Lillelund blev gift i 2014, men:\n”Jeg ringer, når jeg er klar,” siger han.\nDet samme gør Nikoline Sarsgaard Klausen nok også.\n”Jeg er lige begyndt på uddannelsen til anæstesisygeplejerske, så jeg bliver i hvert fald nødt til at blive hjemme nogle år nu. Og det er måske også meget sundt,” siger hun.\nFlorence Nightingalemedaljen blev indstiftet af Røde Kors i 1912. Magdalena Tidemand var den første danske sygeplejerske, der fik den i 1920. I dag har 40 danske sygeplejersker modtaget medaljen for exceptionelt mod eller pionerindsats i sygeplejen.\nDet har Sygeplejersken skrevet om epidemierne\nEbola, sars og tuberkulose. Få et overblik over, hvad der har stået i Sygeplejersken om de forskellige epidemier.\nSygeplejersken 2014 ; (12): 0. Øvrige artikler\nVi har på Sygeplejersken skrevet temaer om de aktuelle epidemier. Her er tre temaer om ebola, sars og tuberkulose.\nDansk sygeplejerske: Folk dør unødvendigt af ebola\nKort om ebola\nHistoriens største TB-epidemi\nTB i tal\nDansk sygeplejerske i russisk TB-fængsel\nSærlig hjælp til de smittetruede\nStrid om TB-prøver\nTre danske sygeplejersker smittet med TB\nHvad er ebola for en størrelse? Hvor kommer det fra? Her kan du finde korte svar med videoer, som kan give dig et hurtigt overblik over sygdommen.\nArtiklen er opdateret d. 15. oktober 2014.\nForskere mener, at ebola kommer fra flagermus. De kan bære sygdommen uden at vise symptomer, men de kan så overføre det til andre dyr og mennesker.\nLæs mere på theguardian.com.\nHvad er ebola for en sygdom?\nEbolavirus Sygdom (EVD) er en viral hæmoragisk febersygdom med blødningstendens og risiko for progression til multiorgansvigt.\nSymptomerne er influenza-lignende med feber, muskelsmerter og træthed, hovedpine, ondt i halsen, kvalme, opkastning, diaré, mavesmerter, konfusion, udslæt samt blødninger fra hud, slimhinder, øjne, næse, mavetarmkanal og urinveje. Det hele kan ende som multiorgansvigt.\nLæs meget mere om symptomerne på ebola.\nEbolavirus smitter fra menneske til menneske, men først når patienten viser symptomer. Virus overføres gennem kontakt med inficerede kropsvæsker. Det kan være spyt, blod, sæd, sved og opkast, og man smittes oftest ved direkte kontakt med en smittet person.\nLæs mere på Læger Uden Grænser.\nHvor er der ebola?\nEbola findes primært i Vestafrika i Guinea, Liberia og Sierra Leone. Kortet viser de 16 tilfælde af ebola, der har været udenfor Vestafrika.\nLæs mere på nytimes.com.\nHvor mange er syge?\nDen 10. oktober offentliggjorde WHO en rapport med det samlede antal smittede og døde. I Guinea, Liberia og Sierra Leone har der været 8.376 smittede med ebola. Ud af dem er 4.024 døde.\nUdover det har der også været nogle få smittede i Nigeria, Senegal og i nogle vestlige lande.\nLæs mere på who.int.\nFindes der behandling eller vaccine?\nPå nuværede tidspunkt er der stadig ikke godkendt nogen medicin, der kan kurere eller vaccinere mod ebola. Begge dele er dog i gang med at blive udviklet, og der bliver eksperimenteret med vaccine på mennesker i bl.a. England og USA.\nKAN MAN TESTE FOR EBOLAVIRUS?\nJa, man kan teste for ebolavirus i en blodprøve. Testen laves dog kun, hvis der er begrundet mistanke om, at en person er smittet, og vedkommende skal i så fald være indlagt i isolation.\nLæs den amerikanske guide.\nHVAD SKAL SUNDHEDSPERSONALE I DANMARK GØRE?\nDu kan være opmærksom på og opdateret omkring symptomerne på ebola. Læs mere om symptomerne. Hvis I på afdelingen har mistanke om, at en patient har ebola, skal patienten undersøges på Aarhus Universitetshospital eller Hvidovre Hospital, hvor der er specialafdelinger til den type patienter.\nKilder: Sundhedsstyrelsen, WHO, The Guardian\nHvilke symptomer skal du kigge efter hos din patient, hvis du er i tvivl, om patienten kunne være smittet med ebola? Vi giver dig svaret her.\nSygeplejersken 2014 ; (12): . Øvrige artikler\n Sygeplejerske Camilla Stormgaard (2. fra venstre) og læge Stine Johnsen i gang med en øvelse på Hvidovre Hospital.\nInfluenza og malaria. De to sygdomme giver de samme symptomer, som ebola ifølge Sundhedsstyrelsen, som støtter sig op af WHO's anbefalinger. Her giver vi dig et simpelt overblik over, hvad du som sygeplejerske bør være opmærksom på, hvis du har mistanke om, at din patient har ebola.\nSundhedsstyrelsen beskriver processen i tre skridt:\n1. Ebolavirus-sygdom (EVD) kan overvejes ved feber over 38 grader hos en patient, der har opholdt sig i et land med aktuelt udbrud af ebola indenfor 21 dage fra symptomerne begyndte.\nUdover feber kan du være opmærksom på symptomer, der minder om influenza. Det kan dog senere udvikle sig til voldsommere symptomer:\nHar patienten feber, muskelsmerter, træthed, hovedpine, ondt i halsen, kvalme, opkastning, diarré, mavesmerter, konfusion,\nudslæt samt blødninger fra hud, slimhinder, øjne, næse, mavetarmkanal og urinveje. Det hele kan ende som multiorgansvigt.\nDer kan gå 2-21 dage efter smitte, før symptomerne begynder at vise dig.\n2. Mistanken bestyrkes, hvis en patient har haft højrisikokontakt med en person med stærk mistanke om eller bekræftet ebola.\nIngen eller meget lav\nTilfældig kontakt med en febril, oppegående og selvhjulpen patient, f.eks. ved at have delt venteværelse eller offentligt transportmiddel, eller som receptionist.\nTæt ansigt-til-ansigt kontakt (< 1 meter) med febril og oppegående patient, f.eks. ved almindelig klinisk undersøgelse, temperatur- eller blodtryksmåling.\nTæt ansigt-til-ansigt kontakt (< 1 meter) med patient der hoster, kaster op, har diaré eller som har blødning fra hud, slimhinder og kropsåbninger. Hud- eller slimhindekontakt eller stikuheld med eksponering for inficeret blod, kropsvæsker, væv eller laboratorieprøver fra patienter\n3. Diagnosen bekræftes ved påvisning af ebolavirus ved PCR-undersøgelse af\nKilder: Sundhedsstyrelsen, Læger Uden Grænser og WHO.\nSe også: Tjekliste til patienter, der evalueres for ebola i USA.\nSygeplejersken 2014 ; (10): 22-23. Øvrige artikler\nSygeplejerske Camilla Stormgaard (2. fra venstre) og læge Stine Johnsen i gang med en øvelse. Foto: Susanne Østergaard\nTo hospitaler er klar til at modtage patienter med særligt farlige smitsomme sygdomme som ebola. Det ene er Aarhus Universitetshospital i Skejby, og det andet er Hvidovre Hospital.\n”Vi har højisolerede dragter. Det er lidt svært at forklare, hvordan de ser ud, men de ligner sådan nogle rumdragter,” fortæller Helle Ingmer, ledende oversygeplejerske på Infektionsmedicinsk Afdeling på Hvidovre Hospital.\nInfektionsmedicinsk afdeling, Hvidovre\nHvidovre hospital har landets største infektionsmedicinske afdeling.\nDe behandler infektionsmedicinske sygdomme og varetager altså behandlingen af patienter med infektioner i kroppen og håndterer udredning af patienter, der mistænkes at fejle en kritisk sygdom.\nDet er sygdomme som SARS, MERS, koppevirus og fugleinfluenza, de kan varetage.\nInfektionsmedicinsk afdeling, Hvidovre Hospital, står for det østdanske beredskab for alment farlige smitsomme sygdomme, mens Skejby varetager det vestdanske.\nDer er ansat 32 sygeplejersker, 20 læger og 3 social- og sundhedsassistenter.\nKilde: Helle Ingmer, Hvidovre Hospital\nDen infektionsmedicinske afdeling er inddelt i otte sektioner, som isolerer med undertryk. De åbnes og lukkes med sluser, der tilbageholder mikroorganismerne inde i rummene.\nHer er man altid klar, hvis der skulle komme en patient med én af de farlige og smitsomme sygdomme.\n”Hvis det så viser sig at være ebola, er behandlingen jo bare at symptombehandle, da der ikke er nogen rigtig behandling af sygdommen endnu.”\nSygeplejerskerne på afdelingen skal igennem et særligt opkvalificeringsprogram.\n”De skal være trænet i at arbejde med særlige værnemidler, og derudover skal de have erfaring med pleje og behandling af svært syge patienter,” fortæller Helle Ingmer.\nMen der er en anden faktor, som oversygeplejersken især lægger vægt på, når hun skal vælge sine medarbejdere:\n”Ved ansættelsessamtalen gør jeg meget ud af at tale om den potentielle risiko ved at arbejde med alvorligt smitsomme patienter, og at man skal gøre op med sig selv, inden man starter, om man kan leve med det. Min forventning er, at dem, som jeg har ansat, også deltager, når vi har højisolation.”\nHøjisolation bruges sjældent\nDen avancerede form for isolation af patienter bliver ikke brugt så ofte.\nEn sengeafdeling med plads til 28 patienter, hvor to pladser er semi-intensive.\nEt ambulatorium med 13.000 besøgende årligt.\nEn diagnostisk enhed, der varetager udredning af patienter, som er mistænkt for en kritisk sygdom.\nEn indvandrermedicinsk klinik, som varetager udredning af patienter med anden etnisk herkomst end dansk.\n”Vi har en form for beredskab, der hele tiden ligger i dvale. Til hverdag er det en normal afdeling med patienter, der ligger på stuerne, men i særlige situationer kan vi så etablere højisolation, hvor man skaber et undertryk. Hvis der er en patient, som vi mistænker for at have f.eks. SARS, bliver vi ringet op, og så gør vi os klar,” fortæller Helle Ingmer.\nDet er sjældent, at afdelingen får patienter, der mistænkes for at have en så smitsom sygdom. Sidste gang var i november sidste år, hvor tre patienter var mistænkt for at have den smitsomme MERS-CoV (Middle East respiratory syndrome coronavirus). Det viste sig dog at være falsk alarm.\n”Det var heldigvis ikke så alvorligt. En af patienterne havde tuberkulose. Vi har faktisk aldrig haft nogen, som har haft noget så alvorligt. Vi har haft nogle patienter med svineinfluenza, men det viste sig jo ikke at være så slemt som først antaget,” fortæller Helle Ingmer.\nVM i sundhed: Danmarks 34.-plads\nWHOs rapport om verdenssundheden kan ikke bruges til kritik af det danske sundhedsvæsen. Danskernes levetidsproblemer skyldes først og fremmest livsstil. Mere politik end videnskab, siger sundhedsøkonom om rapporten, som bygger på usikker statistik og metoder, der ikke er færdigudviklede.\nSygeplejersken 2000 ; (40): 16-21. Øvrige artikler\nMed rapporten, som placerede den danske indsats for sundheden som nr. 34 på verdensranglisten, lykkedes det for en gangs skyld verdenssundhedsorganisationen WHO at sætte dagsordenen for den danske sundhedsdebat.\nEn god provokation, synes folk med forstand på statistik, folkesundhed og økonomi. Men rapportens metoder og beregninger tager de store forbehold over for.\n''Et modigt forsøg,'' siger professor i sundhedsøkonomi Kjeld Møller Pedersen, Odense Universitet. ''Men den bygger på et hav af antagelser. Det er mere politik end videnskab.''\n''Teksten udpeger vældig godt de områder, man skal have med i en sundhedspolitik,'' siger en anden sundhedsøkonom, direktør Jes Søgaard, Institut for Sundhedsvæsen DSI. ''Men der er ikke sammenhæng mellem analysen i tekstdelen og statistikmaterialet. Og statistikken tror jeg ikke meget på.''\n''På mange måder en fortrinlig rapport,'' siger direktør Finn Kamper-Jørgensen, Statens Institut for Folkesundhed (tidligere DIKE). ''WHO giver nationerne rigtig gode råd om at drive sundhedspolitik, og de bryder nye veje med forsøget på at lave samlede mål for, hvad der er godt, og hvad der er skidt.\nMen de er for tidligt ude med nogle metoder, som slet ikke er færdigudviklede.''\nMisbrug af WHO\nI et interview i Berlingske Tidende den 17. september undrer WHOs generaldirektør\nGro Harlem Brundtland sig over, at 34.-pladsen vakte så stor opstandelse i Danmark.\nDet har jo længe været en kendt sag, at danske mænd og kvinder ikke lever så længe som andre i den vestlige verden.\nDa rapporten kom frem i slutningen af juni, gav den overskrifter af typen ''dumpekarakter til det danske sundhedsvæsen.'' I den sundhedspolitiske debat blev den straks taget til indtægt for angreb på regeringen og amterne.\nDet er misbrug af rapporten, siger Gro Harlem Brundtland til Berlingeren. Den dårlige danske placering skyldes livsstilssygdomme, som det tager mange år at udvikle, og som danskerne selv har et stort medansvar for. Hvis danske sundhedspolitikere har misforstået rapporten, er de dog til en vis grad undskyldt. I teksten gør WHO det ganske vist klart, at den samlede sundhedstilstand er resultat af meget andet end sundhedsvæsenets indsats.\nMen i tabellerne bliver nationernes indsats for befolkningens sundhed for nemheds skyld sat lig med landets udgifter til sundhedsvæsenet. Jo mere et land bruger på sundhedsvæsenet, jo bedre sundhed bør landet have.\n''WHOs statistik bygger på en antagelse om, at der er en klar sammenhæng mellem sundhedsvæsenets funktion og befolkningens dødelighed,'' siger Jes Søgaard.\n''Den årsagssammenhæng er aldrig blevet påvist. Derfor kan man slet ikke bruge rapporten til at konkludere, at der er noget i vejen med den danske sygehusstruktur, eller at amterne bør afskaffes.''\nWHO-rapporten er en tung sag på 215 tættrykte sider, spækket med grafer og tabeller.\nDet statistiske appendiks udgør alene 51 af de 215 sider. Teksten er bestemt ikke sengelæsning, og da rapporten kom frem, var det først og fremmest tabellerne, der satte deres præg på debatten. Især den endelige rangordning af 191 landes sundhedsindsats.\nDet var her, Danmark måtte se sig henvist til en samlet placering som nr. 34, overhalet af alle de lande, vi plejer at sammenligne os med, og en hel del, vi ikke plejer at sammenligne os med. F.eks. Portugal, Grækenland, Saudi-Arabien, Chile, Colombia og Marokko.\nEn nærmere gennemgang af rapporten peger imidlertid på en række problemer i mellemregningerne. For at nå frem til et enkelt tal for kvaliteten af et lands indsats har WHO benyttet målemetoder, som er helt nye og uafprøvede, mens andre stadig er til diskussion i den internationale forskning. Plus en masse skøn, når der ikke var pålidelig statistik til rådighed. Men det er ikke kun tallene, der er behæftet med usikkerhed.\nFlere af målene handler om, hvor godt landet lever op til bestemte værdier. Selv om man kan spørge sig selv, om værdierne er de samme verden over. Lægger den indonesiske patient lige så stor vægt på sin selvbestemmelse som den canadiske?\nSammenvejningen af de enkelte delmål sker på et grundlag, som må kaldes spinkelt.\n''Denne rapport har alle de metodeproblemer, man advarer mod, når man underviser i indekskonstruktioner,'' siger Finn Kamper-Jørgensen.\nSundhed og lighed\nDen danske debat har hele tiden afspejlet en vis forvirring om, hvad det egentlig er, der får karakter på rapportens endelige rangliste, et lands sundhed eller dets sundhedsvæsen.\nIfølge rapporten  ingen af delene. Rapporten hedder ''Health Systems: Improving Performance.'' Og health system er et nyt begreb, som nærmest må oversættes med ''samlet sundhedsindsats.''\nDvs. hele den indsats, samfundet gør for sundheden, f.eks. forsyning med rent vand og kloakering, samfundets indsats for at sikre befolkningens indtægtsgrundlag, forureningsbekæmpelse og forbedring af trafiksikkerheden og arbejdsmiljø.\nKvaliteten af den samlede indsats måles på resultatet. Først og fremmest på, hvor god sundhedstilstanden er, men også på andre forhold, der har betydning for befolkningen. Om indsatsen bliver foretaget med den fornødne respekt for individet og imødekommer befolkningens egne krav (systemets lydhørhed). Om indsatsen bliver finansieret på en måde, der ikke belaster fattige mere end rige (retfærdig finansiering).\nSundhedstilstand, lydhørhed og retfærdig finansiering bliver først målt land for land. Resultaterne bliver derefter vejet sammen til, hvad WHO kalder den samlede målopfyldelse. Det rene resultat, om man vil. På denne rangliste er Danmark placeret som nr. 20.\nI en international sammenligning er de mindre velhavende lande imidlertid dømt til at tabe, hvis man sammenligner resultater uden at tage højde for, at nogle lande har et bedre udgangspunkt end andre. Derfor må en sammenligning mellem alle verdens lande også sige noget om, hvor godt de udnytter deres muligheder, hvis den skal være retfærdig.\nHistorisk har det vist sig, at sundhed og levealder i et land er mindst lige så afhængig af samfundets generelle udvikling og velstand som af lægernes kunnen.\nDerfor tager WHO hvert enkelt lands udviklingsniveau og samlede sundhedsindsats som udgangspunkt. Ud fra det beregner de, hvor gode resultater landet har mulighed for at nå, hvor god en sundhedstilstand, hvor stor en lydhørhed og hvor retfærdig en finansiering. Det mulige resultat kan man kalde det.\nHvis landets faktiske resultater (den samlede målopfyldelse) er dårligere end det mulige resultat, trækker det ned i den samlede bedømmelse. For Danmarks vedkommende betyder det en 34.-plads i stedet for en 20.-plads.\nSom mål for den samlede sundhedstilstand har WHO valgt at inddrage både dødelighed og sygelighed. Man bruger et mål, der hedder DALE, disability adjusted life expectancy (forventet levetid minus sygdom).\nGroft sagt er DALE et mål for raske leveår. Man beregner, hvor mange år en befolkning må forvente at leve med sygdom og trækker dem fra den forventede levetid ved fødslen (den såkaldte middellevetid). Når danske kvinder f.eks. har en forventet levetid på omkring 78 år og kan forvente en sygdomsbelastning på syv år, bliver deres DALE 71 år.\nVed omfattende beregninger af sygdomsbelastningen i forskellige dele af verden er WHO nået frem til, at den svarer til omkring syv år over stort set hele verden, uanset hvor kort eller lang levetiden i øvrigt er.\nNår den danske sundhedstilstand, målt i DALE, kun giver en 28.-plads, er det altså den korte danske middellevetid, der er forklaringen. På ranglisten over samlet sundhedstilstand, målt i DALE, er Japan nr. 1.\nVed siden af dette mål har WHO et mål for, hvor ligeligt sundheden er fordelt i hvert enkelt land. Det måles på fordelingen af børnedødelighed i en befolkning. På ranglisten for dette delmål er Danmark placeret som nr. 21. Her er Chile nr. 1 og altså det land i verden, hvor sundheden efter WHOs beregninger er mest lige fordelt.\nUd over selve sundhedstilstanden interesserer WHO sig for, om indsatsen for sundheden sker med respekt for individet.\nLydhørhed og systemets responsevne er forskellige forsøg på at oversætte WHOs begreb responsiveness.\nDet dækker f.eks., om indsatsen sker i respekt for individets værdighed, selvbestemmelse og krav på bekyttelse af fortrolige\noplysninger. Lydhørhed handler også om, hvad WHO kalder kundeorientering.Det vil sige ventetider, fysiske rammer, rengøring, hospitalsmad og frit valg af behandler.\nTo af WHOs delmål drejer sig om landenes lydhørhed. Det ene går på det samlede niveau, det andet på ligheden, dvs. om forskellige grupper i befolkningen får samme behandling.\nLydhørheden er bedømt på den måde, at eksperter i 35 lande har foretaget en scoring af de forskellige aspekter, der indgår. Bedømmelsen af de øvrige 159 lande er sket ved skøn. Hvor stor vægt, de enkelte aspekter skal have i opgørelsen af det samlede mål for lydhørhed, har WHO fastlagt på baggrund af en rundspørge. Den blev gennemført blandt 1006 personer i 13 lande, halvdelen af dem ansatte i WHO.\nHvad angår lydhørhed ligger USA som nr. 1, Danmark som nr. 4, når det gælder det samlede niveau. Når det gælder lighed, går 1.-pladsen til de Arabiske Emirater, mens Danmark ligger på en delt 3.-38.-plads. (36 lande har fået samme score af eksperterne).\nDet sidste delmål handler om retfærdighed i finansieringen, dvs. om sundhedsudgifterne bliver finansieret på en sådan måde, at de ikke udgør en større byrde for de fattige end for de rige.\nVurderingen er foretaget på baggrund af detaljerede studier af familiers økonomi i 12 lande. I de øvrige 179 lande bygger bedømmelsen på ekspertertskøn. 1.-pladsen for en retfærdig finansiering af sundhedsindsatsen går til Colombia. Danmark ligger på en delt 3.-5.-plads.\nDe fem delmål, sundhed, lige fordeling af sundhed, lydhørhed, lige fordeling af lydhørhed og retfærdig finansiering, tæller ikke lige meget i det samlede resultat.\nVægtningen af de enkelte delmål er fastlagt efter en rundspørge blandt de samme 1.006 personer, som vægtede aspekterne i delmålet lydhørhed.\nNr. 1 i den samlede målopfyldelse er Japan, Danmark er nr. 20.\nTil sidst bliver indsatsens effektivitet målt på den måde, at det samlede resultat bliver sammenlignet med det mulige resultat. Altså det resultat, et land skal kunne nå, landets udviklingsniveau og sundhedsindsats taget i betragtning.\nHvordan det mulige resultat bliver beregnet, kan man ikke direkte læse ud af rapporten. Man kan dog se, at WHO bruger de enkelte landes sundhedsudgifter pr. indbygger som mål for deres samlede sundhedsindsats og befolkningens gennemsnitlige skolegang som mål for landets udviklingsniveau. På den endelige rangliste, der er resultat af denne sammenligning, er Frankrig nr. 1, Danmark nr. 34.\nKjeld Møller Pedersen er lidt forbeholden over for, hvad han kalder WHOs hitlister.\n''Det er ligesom i sport, hvor man husker, hvem der blev nr. 1, men ikke at der var mindre end et halvt sekund mellem de tre første.''\nFolk, der læser tabellerne, noterer sig, at Danmark får pæne placeringer i disciplinerne lydhørhed (nr. 4), lige fordeling af lydhørhed (en delt 3.-38.-plads) og retfærdig finansiering (en delt 3.-5.-plads). Men som de delte pladser antyder, ligger landene øverst i disse tabeller meget tæt på hinanden. Derfor bliver den danske placering reelt bestemt af levetiden, siger Kjeld Møller Pedersen.\nOg det bliver meningsløst, når WHO fortsætter med at sætte et resultat, præget af den danske overdødelighed, i forhold til udgifterne til det danske sundhedsvæsen.\n''Sundhedsvæsenet og specielt den behandlende del bidrager kun marginalt til at påvirke dødeligheden. Mig bekendt er vores grå stær- og hofteoperationer ikke livsforlængende,'' siger Kjeld Møller Pedersen.\nDet har WHO prøvet at tage højde for ved ikke at bruge den rene levetid som mål, men i stedet at bruge DALE, et mål, hvor forventede syge leveår trækkes fra den forventede levetid, pointerer Finn Kamper-Jørgensen.\nMen selv om DALE er et mere raffineret mål end den rene levetid, er det stadig et mål, der bygger på dødelighed. Og derfor trækker det Danmark ned i tabellerne.\n''Det, WHO når frem til, svarer jo slet ikke til de tilfredshedsundersøgelser, der er lavet i de senere år. Der ligger Danmark som nr. 1 eller 2 i Europa,'' siger Finn Kamper-Jørgensen.\nÉt er WHOs valg af mål, et andet er måden,\nWHO vægter målene sammen på for at nå frem til et samlet tal.\nNår WHO beregner, hvor god den samlede målopfyldelse er, tæller sundhedstilstanden mest, nemlig 50 pct. Lydhørhed tæller med 25 pct. og retfærdig finansiering med 25 pct. (Se figur 1).\nJes Søgaard finder vægtningen noget tvivlsom.\n''WHO postulerer, at vægtningen sker på et empirisk grundlag, men de har slet ikke dokumenteret, hvad slags undersøgelser de har lavet. De skriver dog, at halvdelen af dem, de har spurgt om, hvor meget sundhed, retfærdighed osv. skal veje, er WHOs egne ansatte. De er næppe repræsentative for verdens befolkning.''\nKjeld Møller Pedersen finder det meget påfaldende, at en rundspørge blandt 1000 personer fører til så pæne, runde tal. Finn Kamper-Jørgensen kalder fordelingen helt tilfældig.\n''Som akademisk øvelse kunne man f.eks. prøve at vægte sundhedstilstanden 75 pct. og finansieringen kun 5 pct. Så ville der ske noget dramatisk med placeringerne,'' siger han.\nDelmålet lydhørhed bygger i sig selv på en tilsvarende vægtning af de elementer, der indgår i begrebet. Her har WHO spurgt de samme 1.006 personer, halvdelen af dem WHO-ansatte, og fået den melding, at respekt for individet skal tælle med 50 pct. og kundeorientering med 50 pct.\nDe 50 pct., som respekt for individet tæller, er igen fordelt med 16,7 pct. til hver af aspekterne respekt for individets værdighed, beskyttelse af fortrolige oplysninger og individets selvbestemmelse.\nDe 50 pct., som kundeorientering tæller, er fordelt med 20 pct. til behandling uden ventetid, 15 pct. til kvaliteten af fysiske rammer, mad m.m., 10 pct. til muligheden for at få besøg og opretholde kontakt med eget netværk og 5 pct. til muligheden for selv at vælge behandler.\nMens en række af WHOs delmål er udviklet til lejligheden, er den endelige effektivitetsmåling sådan set ikke ny.\n''WHO bruger en tillempet version af økonomisk produktivitetsmåling,'' siger Jes Søgaard.\n''Men det bliver meget teoretisk. Først har man DALE, som i sig selv er en teoretisk konstruktion. Det er også teoretisk, hvordan landets sundhedstilstand kunne være, givet landets sundhedsudgifter og uddannelsesniveau.''\nHvordan disse beregninger egentlig er foretaget, kan hverken han eller andre forklare, for det baggrundspapir, hvor metoden er beskrevet, har WHO endnu ikke offentliggjort. Kjeld Møller Pedersen er mere end almindeligt spændt på at se dette baggrundsmateriale.\n''Argumenterne for metoden er måske simple. Men de statistiske beregninger er overordentlig komplicerede.''\nHan har megen respekt for WHOs forsøg, men er bekymret over alle de tal, der indgår.\n''Det bliver uoverskueligt, og man bliver grebet af det tekniske i stedet for at spørge, om det overordnet giver mening.\nDet er skam meget raffineret, med usikkerhedsmargener og alt muligt. Men det giver en falsk objektivitet. Der er jo ikke ensartethed i registreringerne på verdensplan.''\nHvor svært WHO har haft ved at skaffe pålidelige tal, kan man se på tabellerne, som for nogles vedkommende er fyldt med skønnede tal. Fordelingen af børnedødelighed i befolkningen, som indgår i et af delmålene, er f.eks. skønnet i 134 af 191 lande. Ranglisten for retfærdig finansiering af sundhedsvæsenet bygger på skønnede tal i 178 af 191 lande.\n''Man kan spørge, om man overhovedet har talmateriale, der tillader internationale sammenligninger,'' siger Jes Søgaard.\n''Bare i de nordiske lande er der store forskelle på, hvordan man opgør sundhedsudgifterne til de internationale statistikker.''\nI WHOs rangliste for sundhedsudgifter optræder\nDanmark som nr. 8, altså med ret høje sundhedsudgifter pr. indbygger.\nMange danskere vil sikkert blive forbløffede over at høre, at de danske sundhedsudgifter skulle være høje. Nu har man i årevis hørt om, at Danmark halter langt bagefter de lande, vi sammenligner os med. Det gjorde vi også indtil for tre år siden. Før den tid blev de danske udgifter til ældreforsorgen nemlig ikke talt med.\nMen det skal de i international statistik, og da de blev lagt til for tre år siden, steg de danske udgifter som procent af bruttonationalproduktet fra 6,5 pct. til 8 pct.\nI Norge tæller ældreomsorgen stadig ikke med, og om de gør i Finland, er lidt usikkert.\nDet er en af de ting, der trækker Danmark ned i den endelige opgørelse, siger Jes Søgaard. Ifølge de officielle tal har Danmark større sundhedsudgifter end Norge og bør derfor kunne fremvise bedre resultater.\n''Og når der er så stor usikkerhed mellem Danmark og Norge, hvordan er det så ikke mellem Danmark og USA? Eller Danmark og Pakistan?\nMange tidligere kolonilande har faktisk en udmærket statistik. Men der vil stadig være stor forskel på definitionerne.''\nI tabelafsnittene er der indimellem resultater, der springer Finn Kamper-Jørgensen i øjnene som helt usandsynlige. Alligevel mener han, Danmark bør tage rapporten alvorligt.\n''Den er ikke helt hen i vejret. Når WHO vurderer det samlede sundhedssystem, ligger Norge som nr. 11, Sverige som nr. 23, Danmark som nr. 34, USA nr. 37 og Indien nr. 112. Det er nok ikke helt forkert, at nordmændene har brugt nogle flere penge på deres sundhedsvæsen, at svenskerne har opnået en bedre sundhedstilstand, at USA bruger mange penge, men ikke har så god en sundhedstilstand, og at Indien hverken bruger mange penge eller har en god sundhedstilstand.''\nKjeld Møller Pedersen synes trods alle forbehold, at en 34.-plads bør vække til eftertanke.\n''Selv om det kun viser folks fordomsfuldhed, når Danmark går i sort over at ligge efter Columbia.''\nHan har selv tumlet med ideen om sammenligninger landene imellem. Men synes nok, WHO burde have ventet et par år, mens de afprøvede deres metoder og antagelser i den internationale forskningsverden. Og måske opgivet ideen om sammenligninger, der på en gang skal omfatte Botswana og Frankrig. Sammenligninger inden for de enkelte verdensdele vil give bedre mening.\n''Men man skal ikke glemme, at WHO er et politisk system. De har en legitim interesse i at skabe øget opmærksomhed på sundhedsvæsenet.''\nAnsvar for levetid\n''Det gode er, at rapporten gør det meget klart, at et land har et samlet ansvar for befolkningens sundhed, og at det også omfatter et ansvar for befolkningens levevaner,'' siger Jes Søgaard.\n''Det kan Danmark da lære af, for indimellem synes jeg nok, vores holdning til forebyggelse er noget vattet. I andre lande er man f.eks. ved at falde ned af stolen, når man hører, at vi er i gang med at diskutere rygeforbud i skolerne. Den diskussion blev de færdige med for 10-15 år siden.''\nJes Søgaards hovedindvending gælder statistikken.\n''Men vi kan ikke løbe fra problemet med den høje danske dødelighed. Og jeg kunne da godt tænke mig, at danskere satte fokus på at få knækket dén kurve. Ligesom arbejdsløshedskurven og betalingsbalancekurven. Folk tror, at en levealder på 76 eller 80 kun er et spørgsmål om at få de sidste fire år med. I virkeligheden handler det om, at danskere i alle aldersgrupper har en højere dødelighed end svenskere. For de 35- til 60-årige er den endda 50 pct. større end i Sverige.''\nRapporten er tilgængelig på WHOs hjemmeside www.who.org Vælg ''World Health Report 2000.'' Den er kommenteret af Kjeld Møller Pedersen i Ugeskrift for Læger nr. 35/2000.\nSygeplejersken 1998 ; (30): 18-22. Debat\nVille Florence Nightingale være stolt af vores resultater? Som grundlægger af den moderne sygepleje ville hun utvivlsomt finde nogle mangler ved det nuværende sundhedssystem og 90'ernes sygepleje. Men hun ville helt sikkert også glæde sig over sygeplejens fremskridt. Og hvad der måske er endnu vigtigere, hun ville være levende optaget af, hvad sygeplejen kan udvikle sig til i det 21. århundrede.\nSom formand for den internationale sygeplejerskeorganisation ICN gjorde Kirsten Stallknecht status over opnåede resultater i forbindelse med WHOs Sundhed for Alle År 2000-deklaration og kom også med ICNs visioner for fremtiden, da hun åbnede den 2. internationale konference for det globale netværk af WHO-samarbejdscentre for udvikling af sygepleje og jordemodervæsen. Konferencen fandt sted i Seoul, Korea, tidligere på året.\n''En af de største udfordringer i dag er den voksende fattigdom både lande imellem og inden for samme land, og fattigdommens katastrofale følger for millioner af mennesker. Men der er også andre problemer, som udgør en trussel. De hurtige demografiske ændringer. De ældre og gamle der udgør en stadig større del af befolkningen. Der er ændringer i sygdomsmønstre med vækst i kroniske lidelser og livsstilssygdomme, der kommer nye sygdomme til, og gammelkendte sygdomme, som vi troede, vi havde kontrol over eller helt havde udryddet, bryder ud igen. Og så er der den voksende vold – især mod kvinder og børn, og endelig synes der at være stadig flere etniske konflikter,'' sagde hun og fortsatte: ''Teknologiens hurtige fremskridt har ændret opfattelsen af tid og afstand og fremmet udviklingen mod den globale landsby. Menneskers liv og handlinger synes i stigende grad at være indbyrdes forbundet. Den teknologiske revolution har bragt store fremskridt inden for sundhedssektoren med diagnosticering og behandling af sygdomme. Teknologien fortsætter sin hastige vækst og giver os stadig flere muligheder og udfordringer.\nEt meget lovende fremskridt for alle er telemedicinen. Mange af os har endnu ikke oplevet det fulde potentiale heraf i sundhedssektoren, men det giver mulighed for at konsultere eksperter, der bor langt fra patienterne, og giver dermed også mulighed for lettere adgang til sundhedssystemerne for mennesker verden over. Telemedicin kan forebygge unødvendige hospitalsindlæggelser, og muligheder for fjernindlæring er næsten uendelige.\nMen spændingsforholdet mellem de nye teknologiske muligheder og den voksende fattigdom og ulighed, når det drejer sig om adgang til sundhedssystemet, er en konstant etisk udfordring for den praktiserende sygeplejerske, uanset hvor hun befinder sig.\nGlobaliseringen betyder også, at sygeplejersker har de samme slags problemer verden over. På grund af økonomi, udviklingstrin, politiske systemer og så videre i de forskellige lande kan problemernes omfang og løsningsmodeller være forskellige, men fundamentalt set konfronteres sygeplejersker verden over med de samme spørgsmål, blot på forskellige niveauer.\nDen globale hiv/aids-epidemi og tuberkulosens tilbagevenden er to eksempler på, hvordan uløste problemer har fået sundhedssystemet i nogle lande til næsten at kollapse og har ødelagt livet for mange mennesker. Vi må have opmærksomheden og tildelingen af ressourcer henledt på disse problemer. Det er jo trods alt et faktum, at hvis der ikke findes en effektiv, helbredende behandling eller vaccine mod hiv, så er sygepleje det eneste håb for folk, der må leve med denne sygdom.\nI en periode hvor sundhedssektoren omstruktureres ofte af økonomiske grunde, kan sygeplejersker og jordemødre gøre en forskel ved at yde en omkostningseffektiv sundhedsservice. Med hensigtsmæssige investeringer i uddannelse og servicefunktioner kan sygeplejersker yde omsorg og sygepleje, der både tager hensyn til økonomi og kvalitet.\nSygepleje og medmenneskelighed er to sider af samme sag, og sygeplejes skal fremme og vedligeholde sundhed, forebygge sygdom og drage omsorg for og rehabilitere de syge og de handicappede. Foto: Kirstine Theilgaard.\nI ICN har vi gjort opmærksom på, i vores programerklæringer og resolutioner, at vi støtter reformer af sundhedssektoren, der underbygger de værdier Sundhed for Alle står for i form af lige ret til sundhedsvæsenets ydelser for alle, etik i sundhedssystemet, ligeadgang til behandling og uden diskriminering med hensyn til kønnenes forskellige behov. Samtidig slår ICN til lyd for, at sundhedsreformer tilstræber større effektivitet og omkostningsbevidsthed.\nVores bekymring er risikoen for, at myndighederne benytter reformer som undskyldning for ikke at stille et grundlæggende sundhedssystem til rådighed for alle mennesker. Vores bekymring går på, om det for eksempel kan udelukke svage og sårbare grupper som børn, unge mennesker, kvinder, ældre og oprindelige folkeslag fra adgangen til grundlæggende sundhedsydelser, således at sundhedsreformer kan ende med at gøre en i forvejen alt for ulige adgang til sundhedssystemerne endnu mere ulige.\nEt andet område, der bekymrer os, er manglen på uddannede sygeplejersker og anvendelse af ikke uddannet personale og sygehjælpere. Den slags foranstaltninger kan måske synes hensigtsmæssige på kort sigt, men der er stadig flere beviser på, at det går ud over kvaliteten og resultaterne.\nI dag kan man som sygeplejerske godt forfalde til at se temmelig sort på situationen verden over, men i realiteten er der nogle positive tendenser. Vi ser for eksempel en voksende tendens hen imod universitetsbaseret sygeplejeuddannelse, og stadig flere lande opfatter sygeplejersker som omkostningseffektive medarbejdere og vurderer sygepleje på basis af omsorgsrollen.\nI de fleste lande opfattes sygepleje og jordemodervæsen som selve rygraden i sundhedssystemet. Verdensudviklingsrapporten fra 1993 (1) efterlyste en rationel strategi, der kunne kombinere den offentlige sundhedsstrategi og den primære sundhedstjeneste. Hvis det bliver tilfældet, kan denne opgave i stort omfang klares af sygeplejersker.\nPolitiske, kulturelle og socioøkonomiske forhold bestemmer niveauet for sygepleje og jordemodervæsen i de enkelte lande, og vi oplever for nuværende en global tillidskrise i sundhedssystemet, fordi reformer i sundhedsvæsenet alt for ofte er ensbetydende med omstruktureringer, nedskæringer, indskrænkninger og brugerbetaling.\nSygeplejersker står som sundhedspersonale i forreste linje ansigt til ansigt med virkningerne af sundhedsreformer og med de berørtes håb og bekymringer. Virkeligheden for den praktiserende sygeplejerske er, at hun dagligt kommer ud for kun i begrænset omfang at kunne imødekomme folks behov for behandling, og at hun konstant står over for professionelle og etiske dilemmaer. Det betyder, at flere sygeplejersker føler sig udbrændte og mangler energi og vitalitet. Udbrændthed fører ofte til førtidspensionering af veluddannede og erfarne sygeplejersker. Og når først de erfarne og veluddannede forlader professionen, er den onde cirkel for alvor startet.\nUdviklingen inden for sygepleje og jordemodervæsen finder sted midt i et voksende krav om et let tilgængeligt og økonomisk forsvarligt sundhedssystem samt en voksende erkendelse af, at sundhed er den enkeltes ansvar og ikke noget, der blot kan overlades til nogle få professionelle i sundhedssektoren. ICN spiller en vigtig rolle som talerør for sygeplejersker verden over. Med erkendelsen af den enkeltes ansvar skal vi tage fat på samarbejdet med den enkelte og med familierne for at fremme engagementet i sundhed for den enkelte og for samfundet.\nTil trods for stigende pres på sundhedssektoren er der stadig færre ressourcer til at klare det voksende behov, og det betyder, at kravet om en rationel og omkostningsbevidst anvendelse af ressourcerne øges. Det er netop her, sygeplejersken kommer ind som formidler af effektive og rationelle sundhedsydelser. Som WHO har udtrykt det, kan det for at nå de opstillede mål i Sundhed for Alle være nødvendigt at få sygeplejersker ind i ledelsen af både Sundhed for Alle og i den primære sundhedstjeneste.\nSygepleje og medmenneskelighed er to sider af samme sag, og sygepleje skal fremme og vedligeholde sundhed, forebygge sygdom og drage omsorg for og rehabilitere de syge og de handicappede. Patienten er det hele menneske set i sammenhæng med miljøet. Den praktiserende sygeplejerske har brug for værktøjer, der kan hjælpe hende i arbejdet, og sygeplejeforskning er netop et sådant værktøj.\nI en tid hvor der stilles krav om en videnskabeligt baseret praksis, må sygeplejen løbende dokumentere sit bidrag til omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren. ICN fortsætter i rollen som leder og katalysator inden for sygeplejeforskning. Som opfølgning på rapporten fra 1990 'Nursing Research World Wide' (Sygeplejeforskning på globalt plan) indkaldte ICN i september 1997 en gruppe sygeplejeforskere til gennemgang af prioriteringen af sygeplejeforskningen. Ekspertgruppen kom frem til to ting, der skulle prioriteres: Sundhed-Sygdom og Administration (i denne forbindelse blandt andet defineret som personalesammensætning, -uddannelse og -anvendelse).\nSygeplejen har en forpligtelse over for samfundet og en slags 'social kontrakt' og skal derfor løbende udvikles via sygeplejeforskningen med henblik på at gøre sygeplejepraksisen endnu bedre. På den anden side skal sygeplejeforskningen også dokumentere forholdet mellem antallet af sygeplejersker på forskellige niveauer og kvalitet og resultater i patientplejen.\nSygeplejeforskning kan bidrage til sygeplejepraksis ved:\nAt opfylde den enkeltes, familiens og samfundets behov for pleje.\nAt identificere effektive plejemodeller.\nAt forbedre kvaliteten af sygeplejen.\nAt reducere patientdødeligheden.\nAt påvise besparelser.\nEt par eksempler illustrerer det tætte samarbejde mellem sygeplejeforskning og sygeplejepraksis:\nI Australien har sygeplejersker i en klinisk undersøgelse påvist, at der kan opnås store besparelser ved at anvende vand som leder i elektrokardiografi (EKG).\nI en undersøgelse i Zambia har sygeplejersker undersøgt, hvordan familier med pårørende, der har hiv/aids, klarer de medicinske og psykologiske behov.\nSygeplejersker har bevist deres effektivitet i uddannelse af børnepatienter. Undersøgelser har vist, at nyligt diagnosticerede børn med sukkersyge, som undervises af specialsygeplejersker, udskrives fra hospitalet gennemsnitlig 2,2 dage tidligere end de, der undervises af almindeligt sygeplejepersonale.\nPatienttilfredshed har været en af sygeplejens store problemer. I en undersøgelse i USA påvistes det, at patienttilfredsheden steg på akutafdelinger med størst andel af uddannede sygeplejersker i forhold til det samlede personale.\nDer er også blevet forsket i sygeplejens bidrag til nedsættelse af patientdødeligheden. Undersøgelser viser generelt, at jo større andelen af sygeplejersker er per patient, jo lavere er dødeligheden for hospitalsindlagte patienter.\nDette er eksempler på, hvad sygepleje kan betyde, men det væsentlige spørgsmål er, hvordan eksemplerne omsættes til klinisk praksis? Hvordan kommunikeres de til den praktiserende sygeplejerske? Hvordan integreres de i sygeplejerskeuddannelsen, så vi opnår bedre resultater i sygeplejen?\nMangler fælles værktøj\nI næsten hundrede år har vi nu diskuteret, hvad sygepleje er, og hvordan sygepleje skal defineres. Jeg tror, denne diskussion er forældet. Spørgsmålet er nu, hvad sygeplejersker gør, hvordan de gør det, og hvad resultatet er for patienterne?\nEn voksende bekymring blandt forskere og ledende sygeplejepersonale gennem de sidste 10 år er manglen på en ensartet terminologi for beskrivelsen af sygeplejehandlinger. Det har ført til et ICN-projekt for udvikling af en International Klassifikation for Sygeplejepraksis (ICNP).\nJeg er ikke ekspert hverken i sygeplejeforskning eller i klassifikationssystemer, men én ting vil jeg sige højt og tydeligt, nemlig at medmindre sygeplejeforskerne og eksperterne kommer med et værktøj, der sætter sygeplejersker i stand til i praksis at registrere og sammenligne handlinger og procedurer på en ensartet måde, vil sygeplejen blive taberen i en stadigt mere konkurrencepræget sundhedssektor i konstant og hurtig forandring.\nUdvikling af et klassifikationssystem (ICNP) og integrering i den daglige sygeplejepraksis er en milepæl for professionen. Og jeg vil godt minde om, hvordan Florence Nightingale klarede alle kampene med generalerne i det britiske imperium. Samtidig med at hun og hendes kolleger ydede kvalitetssygepleje til de soldater, der havde brug for det, vandt hun respekt ved at forsyne beslutningstagerne med statistikker, der fungerede som bevis for hendes argumenter.\nHeldigvis findes der allerede en omfattende sygeplejeforskning, der øger forståelsen af sygepleje og værdien af den, og som beviser, at vi er i stand til at yde videnbaseret sygepleje.\nNu er det tid til at prioritere og styrke bestræbelserne på at etablere en videnbase ved hjælp af sygeplejeforskning og få denne kanaliseret ud i praksis.\nICN er for øjeblikket ved at overveje forskellige mulige og foretrukne fremtidsscenarier.\nSygepleje og jordemodervæsen står over for mangeartede og mange udfordringer. Vi ved, at mange af de samme udfordringer vil fortsætte ind i det næste årtusinde, og vi ved også, at mange af dem vil vokse. En anden ting, som vi også er klar over, er, at vores profession står over for udfordringer\npå ansættelsesområdet, fordi kvinderne ikke længere primært er beskæftiget inden for undervisning og sygepleje. Vi skal konkurrere med andre professioner om at ansætte de bedste af de unge mennesker, der har et længere forløb i uddannelsessystemet bag sig.\nVi ved også, at miljøet både i og omkring sundhedssektoren vil blive mere konkurrencepræget end i dag, eftersom politikerne utvivlsomt vil kigge på tværs af landegrænser for at opnå den ønskede omkostningseffektivitet. Og alt sundhedspersonale vil naturligvis søge at sikre sig så mange af ressourcerne som muligt med lægerne på en klar førsteplads.\nVi er fuldt klar over, hvor vigtigt det er at have professionelle værdier, og at spørgsmålet om menneskelig værdighed og etisk adfærd i stadig stigende grad kommer i højsædet ikke blot inden for sygeplejen, men hos befolkningen som helhed, og at disse spørgsmål må tages op og behandles, hvis folk fortsat skal have tillid til sundhedssystemet og dets udbydere og udøvere.\nSpørgsmålet er, hvordan vi sikrer os en position, der sætter os i stand til at levere omkostningseffektive, behovsbaserede sundhedsydelser, der svarer til det enkelte lands sociale, politiske og økonomiske formåen? Sygepleje og jordemodervæsen er stadig en væsentlig del af Sundhed for Alle. For stadig at kunne gøre os gældende er vi nødt til at arbejde professionelt og politisk på et niveau og i et omfang, vi ikke før har set, ved:\nAt arbejde i netværk, at gå aktivt ind i lobbyvirksomhed og at kæmpe for lige ret til sundhed, etik i sundhedssystemet, lige adgang til behandling og uden diskriminering med hensyn til kønnenes forskellige behov.\nAt forbedre effektivitet og omkostningsbevidsthed i sygeplejen.\nAt udvide arbejdsområderne i sygeplejepraksis.\nAt deltage i livslang uddannelse.\nAt yde videnbaseret sygepleje.\nAt anvende færdigheder, der rækker fra de helt simple til de meget tekniske og komplekse.\nAt identificere selve kernen isygeplejen og at delegere mindre komplicerede opgaver til andre medarbejderkategorier, men samtidig bibeholde sygeplejens ansvar for sikkerhed og kvalitet.\nAt definere og revidere lovgivning og regulativer på sygeplejeområdet.\nAt give planlæggere dokumentation for værdien af kvalitetssygepleje og omkostningseffektivitet i sygeplejen.\nAt videregive data til planlæggere og ledelse om forholdet mellem antal sygeplejersker og sundhedstilstand.\nAt udvikle samarbejdet med myndigheder, den private sektor, NGO'er (private organisationer), andet sundhedspersonale, samfundsorganisationer og så videre.\nDet er måske ironisk, at sygeplejersker ikke har været i stand til at opnå den nødvendige status, anerkendelse og økonomiske støtte til fuldt ud at kunne realisere deres omsorgspotentiale, selvom de spiller en væsentlig rolle i selve sundhedssystemet. Hvordan vil de nationale sygeplejerskeorganisationer tackle den økonomiske, sociale og politiske udvikling og det skiftende behov for sundhedsydelser, således at sygepleje og jordemodervæsen styrkes i det 21. århundrede?\nI en undersøgelse fra WHO i 1997 (2) svarende 46 procent af de adspurgte lande, at de havde undersøgt sygeplejens og jordemodervæsenets rolle i forbindelse med ændringer i behovet for sygepleje. Hvad er de nationale sygeplejerskeorganisationers bidrag til sådanne undersøgelser, og hvordan kan vi sikre os, at vi bliver hørt ved planlægning, implementering og evaluering af sundhedssystemerne?\nLad os forny samarbejdet og arbejde på en global handlingsplan for sygeplejeforskning og sygeplejepraksis, der lægger vægt på omsorg, kvalitet i behandlingen og lige adgang til behandling. Som Donelda Parker fra University of British Columbia School of Nursing, Canada, siger:\n''Det er trods alt en lille verden, vi lever i. Lad os være partnere og deltagere i Sundhed for Alle ved at dele vores professionelle viden, ekspertise og omsorg.''\nOg som Florence Nightingale sagde i den sidste tid, hun levede: ''Fortæl mig om noget, der kan gøres bedre.''\nMenneskeheden har betroet os dens liv og velfærd, og derfor skal vi bestræbe os på at gøre sygeplejen og sygeplejeforskningen bedre, således at vi sikrer Sundhed for Alle. Valget er vores.''\nInvestering i sundhed. Udviklingsindikationer på globalt plan. Verdensudviklingsrapporten 1993, Verdensbanken. New York, Oxford University Press, 1993.\nStyrkelse af sygepleje og jordemodervæsen. En global undersøgelse. WHO 1997, Genève.\nNøgleord: Sundhed for Alle år 2000, WHO-samarbejdscentre.


Englen, Mennesket og Vampyren - Det Forvirrede Menneske - Min første periode - Movellas\n21. Min første periode\nJeg blinkede kun en gang, en smule søvnigt, og straks var de alle over mig.\n”Du skulle have sagt, at du var træt.”\n”Du skal i seng.”\n”Du har behov for at hvile.”\n”Kom, jeg får dig i seng.”\n”Sov godt, Gabriel.”\nSagde de alle næsten i munden på hinanden. Det gjorde mig lidt rundtosset. Jeg var ikke sikker på hvornår jeg ville være vant til min nye krop. Indtil da famlede jeg usikkert efter en form for stabilitet. Og det var Erik, som hjalp mig godt på vej. Han bemærkede min usikkerhed, og hjalp mig på benene.\n”Kom, denne vej.”\nSagde han blidt, og holdt en arm omkring mig. Jeg lystrede, og fulgte ham. Jeg kastede et enkelt blik tilbage på min familie, og bemærkede de overvågende blikke. De ville være helt sikre på at jeg var okay. Og det var ikke til at vide, før at jeg havde overstået min tid som nyfødt.\nFørst da vi var kommet lidt på af stand af stuen, og de ikke længere kunne høre os, så kunne Erik ikke holde sig tilbage længere. Han rev mig ind til sig, og kyssede mig længe og begærligt.\nFik jeg sagt imellem nogle kys. Han fik kontrol over sig selv igen, og stoppede med at kysse mig så ivrigt. Det afholdt ham dog ikke fra at kysse mine kinder og min pande blidt.\n”Du lugter så godt.”\nMumlede han drømmende, og kyssede mig igen. Jeg forstod det ikke, indtil at jeg fik tænkt efter. Og så blev jeg ellers rød i hovedet.\nSpurgte han bekymret, og kyssede let mine læber.\nSagde jeg opgivende, og lagde armene om ham. Nu hvor jeg mærkede rigtigt efter hvad der foregik i min krop, så kunne jeg også selv mærke det enorme begær.\n”Jeg kom i tanke om hvorfor at jeg lugter så godt.”\nMumlede jeg, og begyndte at kysse ham. Han blev forvirret, og det afholdt ham fra at give efter for mine kys.\n”Jeg er ved at gå ind i min periode.”\nHviskede jeg, og kyssede Erik voldsomt. Han blev kort overvældet, men forstod så hvad jeg mente. Jeg var kun en simpel nyfødt, men allerede var jeg ved at gå ind i min første periode. Og de sker ellers normalt kun hvert 50 år. Det eneste tidpunkt, hvor vampyrer i ganske få timer, har muligheden for at blive gravide.\nOg det begær som fulgte med, var jeg villig til at bukke efter for. Jeg ville være sammen med ham. Jeg ville sætte mine tænder i hans hud, og jeg ville mærke hans i min. Jeg ville mærkes som hans, og jeg ville, skulle det lykkes, bære hans barn.\n”Så… må… vi… vist hellere… komme… i seng.”\nMumlede han med en stemme tyk af begær i mellem kyssene.


Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg – Se vigtig info\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nKollegiet på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 i Frederiksberg er opført i 2009 og indeholder et værelse, et køkken og et badeværelse fordelt på 35 m2.\nLuftfoto af Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6840°N, 12.5014°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor medium.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er opført i 2009 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 1998 stillede krav om, at nybyggeri skal radonsikres.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er middelhøj risiko for Radon på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har kollegiet på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har kollegiet på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 ingen risiko for PCB.\nKollegiet på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (52.8%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 7ab-Frederiksberg, der hører til Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n147-00099 Region Hovedstaden 139 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nKortet viser trafikstøj i området omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg om dagen:\nDrikkevand på adressen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg ligger i en højde på 12.3 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg.\n✓Generelle BBR informationer om Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\n✓BBR materialer og installationer for Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\n✓BBR arealer for Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg (Bygning nr. 1)\n!Noter til Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nHent den officielle BBR meddelelse for Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg sidst vi kiggede (29. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg modtager fjernvarme fra Frederiksberg Fjernvarme A/S\nLokalområdet — Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg\nBeboerne i området omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er mestendels conzoom®-typen Kollegier\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 hører til afstemningsområdet 11. Kreds, Lindevang hvor der er 10.090 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 164 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6862 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 9.56 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.96 pct.\nPreben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 hører under skoledistriktet Lindevangskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Lindevangskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310\nDer er god 4G mobildækning på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310\nInternet og Mobildækning Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, Frederiksberg\nAnbefalet bredbånd på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310.\nJordarten under Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310, 2000 Frederiksberg er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310.\nHvor langt er der fra Preben Kaas' Vænge 5R, 3. 310


» Det gyldne overblik - Tjen penge på nettet i din fritid\nNår vi taler om at tjene penge på nettet i sin fritid er det nogle gange lidt svært at danne sig et ordentligt overblik. Mange blogs indeholder mange kategorier, og hvad er det egentligt bedst at starte med? Hvor bør DU begynde, hvis du er nybegynder i denne “industri”?\nLad mig guide dig frem til et gyldent overblik, som bagefter vil give dig mulighed for fordybelse på de områder der interesserer dig mest. Der er nogle vigtige ingredienser som kan sikre dig et godt indhold, som får flere besøgende (mere trafik), og efterhånden som du bliver bedre til at tilpasse dig din niche, vil du – med tiden – opleve en øget omsætning.\nDe vigtige ingredienser er:\nTrafik – brugen af sociale medier, nyhedsgrupper m.v.\nPlacering og justering af reklamer\nProduktet – hvad vil du sælge?\nHoldningen til det at skrive\nAdministration af lister\nDer er flere måder at skaffe sig mere trafik. Flere anbefaler Twitter og Facebook, men du bør også kigge nærmere på HubPages hvis du arbejder meget med flere temaer. Når det gælder brugen af Twitter vil jeg varmt anbefale dig at læse bogen “Twitter Power” skrevet af Joel Comm. Bogen kan købes via Amazon, og er absolut læseværdig fordi du får et indblik i den måde mange Twitter brugere har haft succes med at skabe relationer via dette nye medie, som vokser ganske voldsomt netop nu.\nAngående Facebook vil jeg anbefale “Facebook Social Ads – The New Adwords“, som fortæller dig alt om hvorfor fordommene om Facebook er forkerte. Mange bryder sig ikke om netværket Facebook fordi de ikke FORSTÅR formålet med dette netværk. Det vokser mere end noget andet, og i dag er det en selvfølge, at man hører om både Facebook og Twitter på nyhederne i tv. Både i ind- og udlandet er disse sociale medier ved at komme rigtigt i fokus, og samler flere AKTIVE BRUGERE end noget andet sted.\nDog bør du heller ikke glemme nyhedsgrupperne. Brug dk.opslag-grupperne når du skal annoncere noget på dansk, og brug også de engelske nyhedsgrupper når du har noget nyt på engelsk. Det giver gode backlinks (søgemaskine-guf), og giver dig et bredere perspektiv fordi du dér kommer helt uden om spamfiltre. Nyhedsgrupperne henter folk fordi de interesserer sig for et bestemt emne, og hvis du gør din markedsføring relevant for disse grupper kan du høste meget trafik ad denne vej.\nHusk: at skabe trafik handler ikke om trafik alene for trafikkens skyld. At skabe god trafik handler om at præsentere et ordentligt produkt på en sådan måde, at du får KØBERE til dine produkter.\nJoel Comm har skrevet bogen “Adsense Secrets 4.0” som efterfølger til “The Adsense Code“. Adsense Secrets kan netop nu hentes ganske GRATIS hvis du klikker på titlen ovenfor. Det er så absolut en bog som vil rykke din forståelse for placering af Adsense-reklamer ganske væsentligt fremad.\nDog er jeg også nødt til at fremhæve en af mine egne udgivelser, for med e-bogen Sådan tjener DU penge på bannerreklamer (som dog ikke længere kan købes) har du et unikt værktøj til at KOMBINERE Adsense sammen med bannerreklamer. Hvis du gerne vil tjene penge online er det en god idé at sprede sin risiko, og ved at dyrke flere relevante kilder til indtjening kan du optimere til alle typer besøgende på dine blogs og/eller hjemmesider.\nHusk: optimering af reklamer kan øge din indtjening dramatisk. Da jeg første gang læste Joels bog om Adsense flerdoblede jeg min månedlige indtjening på Adsense. Da Adsense-indtjeningen gik ned for mange var jeg på forkant med udviklingen, og var allerede begyndt at krydre mine sider med bannere også. Min samlede indtjening gik OP mens andre oplevede at deres indtjening faldt. Vil du prøve det samme må du læse hele artiklen og handle ved at læse de anbefalede titler. Det er den ENESTE vej, der virker.\nVil du sælge egne produkter, dyrke affiliate marketing (hvor du sælger andres produkter) eller gøre begge dele? Kombinationen kan ganske afgjort godt anbefales, for det betaler sig ikke at genopfinde hjulet. Når andre har skrevet noget rigtigt godt, kan du lige så godt anbefale deres produkt frem for at bruge tid på at udvikle dit eget.\nFor det første er der ingen garanti for, at begge produkter sælger, men samtidig kan du også risikere at bruge alt for meget tid på noget som ikke virker i sidste ende alligevel. Du vil kunne fokusere din indsats langt bedre hvis du koncentrerer dig om at skrive materialet til din niche (som ikke findes i forvejen), og derefter linker til produkter hvor du kan hente en kommission via affiliate marketing.\nDerfor: Fokusér din opmærksomhed på det som giver resultater, og sørg for altid KUN at anbefale produkter som er værdifulde for dine læsere. På den måde sikrer du, at dit publikum kommer tilbage og køber igen, igen og igen…\nHvis du ikke bryder dig om at skrive kan du vælge at bruge lyd (podcasts) eller video (videocasts). Vigtigst af alt er, at du sagtens kan gå i gang selvom du ikke synes du skriver specielt godt. Det vigtigste er at HAVE ET BUDSKAB. Hvis du ikke har noget budskab er der ingen grund til at skrive alligevel…\nEn blog eller hjemmeside har et budskab. Hvis ikke du selv kan formulere dig er det en god idé at kontakte en tekstforfatter. Jeg har f.eks. skrevet mange tekster for folk som har bedt om artikler inden for et bestemt tema. Så har folk bedt om et bestemt antal artikler, og vi har aftalt en pris hvorefter de har fået UNIKT indhold til deres hjemmeside. Målet er som regel ca. 520 ord pr. artikel, og prisen ligger på 230,- pr. artikel. Dette beløb tjener sig hurtigt hjem for folk, hvis de ikke selv kan “finde gejsten”, og kan være en mindst lige så god ting som selv at bruge tre-fire gange så lang tid på at forsøge at få teksten frem…\nDerfor: hvis ikke du selv er god til at skrive, så brug OUTSOURCING i stedet for at kæmpe med noget du alligevel aldrig bliver god til. Det betaler sig ikke at tabe pusten inden du er kommet i gang. Succes kommer ved at man gør det man selv er bedst til, og allierer sig med andre som er dygtige til andre ting.\nHvis du har tænkt dig at arbejde med lister (over købere, modtagere af nyhedsbreve eller noget helt tredie), så vil du med stor sandsynlighed arbejde med Aweber, og i den forbindelse er videokurset “Aweber Unleashed” absolut anbefalelsesværdigt fordi du med disse 15 videoer får et UNIKT indblik i hvordan du bedst bruger hele Aweber systemet til at administrere dine lister.\nKonklusion: nu er du klædt lidt bedre på til at komme godt i gang med bloggen. God arbejdslyst. 🙂


Forebyg stress i virksomheden er god økonomi | Mindful Energy\nForebyg stress hos ledelse og medarbejdere og skab mere trivsel\nForebyg stress i virksomheder starter ofte på bagkant, fordi vi først ved, at vi skal forebygge stress, når vi selv, nogle vi kender, kolleger, er ”gået ned med stress”.\nCitat fra afgået minister: ”Kom bare belast mig med viden!” - ikke helt så let går det med håndtering af stress; men Mindful Energy ved, hvad der skal til for, at DU og din virksomhed kommer til at trives og holder stress'en for døren.\nMindful Energy kan ikke fortælle, hvordan man undgår stress, med mindre at du eller dine medarbejdere bliver bevidste om, hvad der får dem til at trives, gør dem glade og hvornår de føler sig i balance. Det er det gode ved at formidle og undervise i Trivsel i øjenhøjde – mindre stress. Så derfor forebyg stress i din virksomhed. Det lønner sig både menneskeligt og økonomisk. Så en øjenåbner om trivsel, giver ofte svaret på, hvordan man forebygger stress. Det er ofte et komplekst sammenfald er mange faktorer, der er i spil, når vi oplever os selv eller andre ”gå ned med stress”. Derfor er det også et individuelt forløb, når man forebygger eller behandler stress. Du kan sagtens høre et oplæg eller få undervisning på et hold, men du finder din EGEN vej, når du har erfaret og afprøvet, hvad der virker for dig. Der er mange evidensbaserede forskningsresultater, som viser, hvad der virker til at forebygge og hvad der virker, når du har stress. Mindful Energy tager selvfølgelig al den nye forskning med ind i et formidlings- eller undervisningsforløb via mindfulness og kropsbevidsthed. Start processen forebyg stress!\nForebyg stress i virksomheden, så du og dine medarbejderes stress ikke kommer snigende\nFor mit eget vedkommende stod vaskepulveret i køleskabet, og jeg brændte en bordplade af. Men havde du spurgt mine omgivelser, så vidste de det langt før mig, at jeg ikke længere var glad og i balance. Du kan se mere om stress symptomer her. Men udover de synlige symptomer på stress, har du sikkert undervejs, mistet dig selv i en alt for travl og stresset hverdag. Du mærkede ikke efter, hvordan du egentlig havde det indeni og udenpå og med dine omgivelser. Måske bliver ferier og weekends brugt til at lade op, regne den ud eller bare at komme af med nogle af dine fysiske og psykiske symptomer. Du eller din virksomhed kan ikke gøre det alene, men sammen kan vi få ting til at ske. Forebyg stress med min hjælp ved at fokusere på metoder til bevidst nærvær og mærke efter, så Trivsel i øjenhøjde – mindre stress bliver DIN dagligdag. Det er ikke sjovt at være på toppen, hvis man skal være der selv – vi skal være der sammen, citat fra tidligere minister.


Banwood løbecykel, First go - koral - Nyhed 2019 - køb den her! - Lirum Larum Leg\nForside / Banwood løbecykel, First go - sky\nBanwood "First Go" er den perfekte første cykel, som fremmer og udvikler balance og mobilitet, og letter overgangen til almindelig cykel. Med en Banwood løbecykel lærer barnet at holde balancen, samtidig med at det kan have begge ben på jorden. Det får en fornemmelse af at en cykel kan vælte og får ikke en "falsk tryghed" med støttehjul. En rigtig god cykel til børn fra ca. 3-5 år.


Dyrker du motion i haven? - Dourun.dk\nHvis du har din helt egen have tilgængelig, kan dette være en utrolig fed mulighed for en god omgang træning. I haven er der nemlig ofte mere plads en inde i stuen, og samtidig forstyrrer du ikke i samme grad familiens andre medlemmer, hvis du rykker dine lunges og burpees udendørs.\nGod plads giver gode træning\nDet er naturligvis muligt at træne på utrolig lidt plads. Armbøjninger og squats kræver for eksempel ikke meget mere end nogle ganske få kvadratmeter. Dog kan man ikke komme uden om, at der er en del flere muligheder, hvis du rykker træningen ud på græsplænen, hvor der er massere af plads at boltre sig på.\nBlandt andet giver dette mulighed for, at du kan lave øvelser, hvor du skal bevæge dig frem og tilbage over afstande. Det kan for eksempel være walking lunges eller sprint. Men den gode plads på græseplænen kan ligeledes lægge op til en god gammeldags dansesession.\nPas på græsplænen\nHvis du træner ude i din have, er det naturligvis vigtigt, at du passer på græsplænen. Du vil sandsynligvis blive trist de næste mange somre, hvis der ikke spirer frodigt, grønt græs frem som følge af din træningsiver. Hvis du ønsker at give din græsplæne en hjælpende hånd til at danne en tæt plæne, kan du finde græsfrø på denne hjemmeside.\nVil du gerne passe på din græsplæne men samtidig have muligheden for at træne i haven, er det en god idé at træne flere forskellige steder. Typisk vil græsset kun for alvor blive slidt, hvis du hver dag træner det samme sted. Ved at udnytte hele havens areal kan du altså passe godt på græsplænen.\nFind den udendørs underholdning frem\nVil du træne med redskaber, har du ligeledes utrolig mange muligheder, hvis du rykker ud i haven. På græsplænen er der for eksempel massere af plads til at svinge en hulahopring og på terrassen kan du give den gas med et sjippetorv. Desuden er haven en oplagt mulighed, hvis du vil træne sammen med andre mennesker.\nHer er der nemlig plads til at spille bold eller kaste med frisbee. Hvis du har børn er haven altså en eminent mulighed for at kombinere leg og sport. I haven kan det nemlig være lettere at give den hele armen, uden farer for at møbler eller fjernsyn bliver ødelagt.\nPå med det rette tøj\nHvis du træner ude i haven, vil du naturligvis blive mødt af vind og vejr. Men som det gamle ordsprog lyder; der findes ikke dårligt vejr, kun forkert påklædning. Derfor er det bare om at klæde dig på, så du kan holde varmen og dermed få din udendørs træning i hus.\nFordelen ved at gennemføre din udendørs træning i haven er, at du altid er tæt på din bolig. Således er det altså mindre væsentligt, om det regner eller sner – du ved nemlig altid, at du kun er ganske få skridt fra husets varme. Denne tanke vil med garanti betyde, at det dårlig vejr bliver lettere at holde ud.


Fullcourts forudsigelser: Største overraskelse | Fullcourt.dk\nHer får I NBA-redaktionens bud på, hvem der indtil videre har været sæsonens største overraskelse.\nNikolai Krogh: De’Aaron Fox\nJeg er på rekordtid blevet kæmpe fan af De’Aaron Fox. Få ting har Sacramento Kings gjort rigtigt, og her er valget af Fox absolut en af dem. Cheftræneren, Dave Joerger, har allerede udtalt at Fox er deres fremtidig franchise-spiller, og det kan jeg egentlig godt forstå. Han har virkelig vist spændende takter i denne sæson, og er vel lige nu den bedste spiller fra sidste års draft. Mest af alt, er han en publikumsmagnet med sine altetiske evner og vanvittige fart.\nKristian Hofstedt: Denver Nuggets\nDe missede slutspillet på sidste spilledag i sidste sæson.\nI år har de besluttet sig for det skal være anderledes.\nDe har i denne sæson spillet fænomenalt. De har et utroligt velbalanceret hold. De ligger i øjeblikket nummer et i Western Conference. De har slået forhåndsfavoritterne til mesterskabet. Nuggets er ligaens syvende bedste angreb og femte bedste forsvar.\nDe er anført af Nikola Jokic, der for alvor er storspillende. 18,1 point, 10,2 rebounds og 7,4 assists. De mangler endda Gary Harris, Paul Millsap og Isaiah Thomas på grund af skader. Denver Nuggets skal tages alvorligt, især når vi når slutspillet.\nSebastian Fjordvald: Sacramento Kings\nDer er vidst ikke noget der topper Sacramento Kings i år, når man kigger på overraskelser. Mange havde Kings som et lotteri-hold i år, men ingen havde forudset en mulig playoff sæson. Det er helt klart De’Aaron Fox’ skyld, eftersom han har løftet sit niveau betydeligt fra sin rookie-sæson. Kings ligger nummer to i pace i ligaen og nummer fire i effektive field goal, som er det der gør at de vinder kampe. De løber simpelthen over deres modstandere, hvilket også er en glimrende taktik, med et af de yngste hold i ligaen.\nMathias Deleuran: Sacramento Kings\nSidste gang Sacramento Kings spillede slutspilsbasketball, eksisterede der ikke en iPhone.\nI år har de allerede vundet 16 kampe og ligger kun én kamp udenfor slutspillet med en sejrsprocent på over 50. Ført an af den unge D’Aaron Fox, der ligner en tidlig bejler til Most Improved Player. Han snitter lige nu 17,9 point, 7,3 assist med en PER på næsten 19. Sactown er vågnet fra de døde, og det bliver urimeligt spændende, at se om de kan holde de gode takter resten af sæsonen.\nKasper Duun: Marc Gasol og Mike Conley\nJeg er dybt imponeret over, at de to veteraner formår at komme tilbage efter to længerevarende skader, og dominere som de altid har gjort. At Gasol A.k.A Big Burrito er 33 år og har en af de bedste sæsoner i hans karriere. At Conley A.k.A Money Mike formår at snitte det højeste antal point i sin karriere, efter at have misset 70 kampe sidste år, og efter at han altså også har rundet de 30. Jeg er dybt imponeret og vigtigst af alt, dybt overrasket!\nDeres talent, ærgerrighed og vilje taler sit eget tydelige sprog.\nRelaterede emnerDave JoergerDe'Aaron FoxDenver NuggetsGary HarrisIsaiah ThomasMarc GasolMemphis Grizzliesmike conleyNBANikola JokicPaul MillsapSacramento Kings\n#Offcourt – Hardens rejse, Doncic i hovedrollen og fokus på kæmpen, Boban\nChris Gillett forbliver optimist


News2Night | Latest News | Den russiske deltager i "Eurovision" vil forbyde adgang til Ukraine\nDen russiske deltager i "Eurovision" vil forbyde adgang til Ukraine\nSikkerhedstjenesten i Ukraine (SBU) har udarbejdet et dokument om forbud mod indrejse af sangeren Julia Samoilova, der valgte den russiske side for deltagelse i "Eurovision-2017". Om det er journalister i Kiev, sagde lederen af Agenturet Vasyl Hrytsak, "Interfax-Ukraine".\n"I dette øjeblik beslutningen om at forbyde indrejse er endnu ikke afsluttet, men åben hemmelighed — det tilsvarende dokument, er allerede forberedt," sagde han.\n17 Mar Hrytsak sagde også, at den beslutning, der går imod den russiske sangerinde er stadig afventende. "Vi har stadig tid nok først i maj," — sagde lederen af SBU.\nDen ukrainske efterretningstjeneste kontrollerer de oplysninger om udførelsen Samoilova i juni 2015 på Krim — russisk territorium, hvis nuværende status er bestridt af Kiev. Kunstnere, der besøgte Halvøen efter sin genforening med Rusland, som regel, ikke tilladt at Ukraine.\nAt repræsentere Rusland i konkurrencen vil blive Samoylova med sangen Flamme Brænder, det blev kendt på Marts 12. Sangeren er den ugyldig for den første gruppe (hun er diagnosticeret med spinal amyotrophy af werdnig-Hoffmann) og bevæger sig i en kørestol.\n"Eurovision-2017" vil blive afholdt i Kiev. Datoer for semi — finaler på maj 9 og 11 maj, den sidste vil blive afholdt den 13 maj.\nLad os give lykke!\nHospice siden af Hagia Sophia i flere år på at hjælpe familier med børn med særlige behov. Som en del af et besøg palliativ pleje teams, hospice, psykolog, ergoterapeut og en Ortodoks præst. Ud over at yde pleje i hjemmet, hospice gang om måneden, afholder guddommelige tjenester for børn med særlige behov og deres forældre og organisering af sjov for børn parter.\nDelfi-TV med Janis Combersom: besvare de spørgsmål, som lederne af de Olympiske Komité\nTorsdag, 14 December, i Studio &quot\nI centrum af Riga, vil skride til handling i forsvaret af den russiske skoler &quot\nPå torsdag kl 16.30 udenfor Ministeriet for uddannelse og videnskab vil være vært for den tredje begivenhed i beskyttelse af skoler med russisk undervisningssprog. Protest mod en reform af undervisningssystemet, i henhold til hvilken alle skoler i Letland vil blive oversat til det lettiske sprog, uddannelse, arrangørerne kaldte &quot


Nr. 410 af 542 Restauranter i Pensacola $\nPizza, Fastfood 7145 N 9th Ave, Ste C, Pensacola, FL 32504-6686+1 850-476-6464+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 23 anmeldelserFremragende21 %Rigtig god50 %Gennemsnitlig4 %Dårlig4 %Frygtelig21 %29. august 2016“Only If You Have To”28. marts 2016“Buffet night for the Boy Scouts”Lukket nusø - to11:00 am - 10:00 pmfr - lø11:00 am - 11:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Pizza, Fastfood PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 7145 N 9th Ave, Ste C, Pensacola, FL 32504-6686Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er dette en italiensk restaurant? Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant fjernsyn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende5Rigtig god11Gennemsnitlig1Dårlig1Frygtelig5Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (8)Engelsk (21)Italiensk (1)Flere sprog Sprog Dansk (8)Engelsk (21)Italiensk (1)Portugisisk (1)\ngulffloaterFL114173Anmeldt 5 oktober 2016 Skip This OneGoogle Oversæt MereTak, gulffloater Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPj196083397Anmeldt 29 august 2016 fra mobile enheder Kun hvis du er nødt til atMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJeff LDodgeville, Wisconsin487Anmeldt 28 marts 2016 Buffet aften for drengen spejdereMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\ngulffloaterFL114173Anmeldt 25 februar 2016 Enjoy Special Order PizzasGoogle Oversæt MereTak, gulffloater Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPensacolaBeach Gulf Breeze, Florida323414Anmeldt 8 februar 2016 fra mobile enheder Udmærket pizzaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nCdr Massimo PMilan, Italy271131Anmeldt 10 oktober 2015 A Pensacola è un must!Google Oversæt MereTak, Cdr Massimo P Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPolicewife1135Indiana165Anmeldt 11 september 2015 fra mobile enheder Bedste cici er virkelige morsomme er jeg nogensinde har besøgtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\n768markc768Pensacola, Florida7015Anmeldt 5 september 2015 Grown Adults Need More Than This.Google Oversæt MereTak, 768markc768 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVacationmomof3kidsarkansas7829Anmeldt 31 juli 2015 Bedste cici er virkelige morsomme'sHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nAmazing75Pensacola, Florida2613Anmeldt 11 november 2014 Neighborhood restaurant with good foodGoogle Oversæt MereTak, Amazing75 Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPhilly's Cheesesteaks & Hoagies103 anmeldelser 1,57 km væk Sonny's BBQ55 anmeldelser 0,77 km væk Po Folks38 anmeldelser 0,56 km væk Chow Tyme Grill & Buffet108 anmeldelser 0,78 km væk Seværdigheder i nærhedenCordova Mall49 anmeldelser 3,43 km væk Escape Zone 6096 anmeldelser 3,79 km væk Beyond the Grape102 anmeldelser 3,21 km væk Miles Antique Mall49 anmeldelser 3,83 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på CiCi's Pizza.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n7145 N 9th Ave, Ste C, Pensacola, FL 32504-6686 Placering:


Gods sår vårbyg med udlæg: Fantastisk såbed - som at køre på et stuegulv | LandbrugsAvisen\nBlog fra planteavlsbedriften: På Seinhuus Gods på Stevns er såningen kommet i gang tirsdag 2. april. Først for står vårbyg med udlæg af rødsvingel.\n3. apr 2019 08:26 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nVi er begyndt med at så vårbyg i dag her til morgen (tirsdag 2. april). Først for står 40 hektar med vårbyg og udlæg af rødsvingel på JB7 jord. Marken blev vinterpløjet 4. november i fint tørt efterårsvejr.\nFor halvanden måned siden så det ud til, at vi kunne starte såningen allerede midt i marts efter den tørrre vinter, men så fik vi lige 110 mm nedbør i marts måned.\nDet er nu, at vi skal afsted, for vi skal passe på, at jorden ikke tørrer helt op, så det løber fra os.\nSom at køre på et stuegulv\nTil vårbyggen med udlæg har vi tilført en grundgødning før såning i form af 125 kg NS 27-4.\nMandag morgen fældede vi jorden første gang øverligt (2,5 cm) med en Kongskilde-harve og sidst på eftermiddagen mandag en gang til en anelse dybere (3,5 cm), begge harvninger udført på sned hver sin vej.\nDer er blevet et fantastisk godt såbed. Det er ligesom at køre hen over et stuegulv.\nNu er vi så gået i gang med at så vårbyggen. Det sker på hver anden række, så udlægget kan få mere lys. Til sort er valgt Irina, som er en stråstiv sort, der skal sikre, at kornet ikke knækker ned i tilfælde af, at vi får en besværlig høst, der trækker sent ud.\nVi sår vårbyggen med en 4 meter Kverneland MSC Plus, der er udstyret med pakhjul forrest, derefter en discsektion til jordbearbejdnig og placering af gødning, pakhjul, såskær med 12,5 cm rækkeafstand og til sidst efterharve.\nForspændt kører en New Holland TM 190. På traktoren er monteret frontharve med crosskill-ringe, som smuldrer de sidste knolde, der ligger tilbage.\nSamtidig med såningen placeres gødning i form af 300 kg NPK 22-3-10, så der inklusive grundgødnig kun er tilført beskedne 100 kg N pr. hektar for at undgå for høj proteinprocent.\nUdsædsmængden er 135 kg pr. hektar, hvilket er reduktion på 25 procent i forhold til normalt på grund af udlægget.\nSåning af vårbyg med udlæg af rødsvingel på Seinhuus Gods tirsdag 2. april. Privatfoto\nFrøudlæg sås med Nordsten\nLige efter vårbyggen sås udlægget i form af rødsvingel af sorten Maxima med en seks meter Nordsten frøsåmaskine med 6 kg pr. hektar. Såningen sker i 1,5 centimeters dybde for at sikre en perfekt fremspriring.\nDet er vigtigt, at så frøudlægget lige efter såning af vårbyggen, så jorden ikke når at tørre ud. Måske tromler vi marken efter såning. Det afhænger af de næste dages vejr.\nDet tager et par dage at så vårbyggen med udlæg.\nArbejdsopgaverne derefter er såning af vårbyg og fældning af jorden til såning af spinat, der gerne skal ligge 8-10 dage efter første fældning, så ukrudtet kan spire frem. Med sol lige på og vind på 10 meter pr. sekund skal vi passe på, at jorden ikke tørrer ud til spinaten.\n27. mar Overblik\n20. feb Konsulent


Vandtemperatur i Meersburg i Bodensøen nu\nVandtemperatur i Bodensøen i dag\nMeersburg, Tyskland | © Guido Bischofberger\nDe mest detaljerede oplysninger om vandtemperaturen i Meersburg i Bodensøen (Tyskland). Prognose for ændringer i vandtemperatur i de næste 10 dage. Statistik efter måneder for de seneste år. Oplysninger om de omkringliggende resorts. Vejrudsigt i Meersburg i en uge.\nVandtemperatur i Meersburg lige nu\nen uge siden: 19.1°C\nI dag er vandtemperaturen i Meersburg 21.9°C. Dette vand er køligt og forfriskende, men for mange mennesker er det allerede behageligt nok til at svømme. Generelt betragtes denne temperatur som normal, men hvis din cirkulation er nedsat, kan vandet stadig føles køligt. Under alle omstændigheder er det generelle vejr også vigtigt. Så lufttemperaturen når samtidig 19°C.\nVandtemperaturen i dag svarer stort set til gennemsnittet på denne dag i de senere år. Dens værdi er steget både i løbet af de sidste 20 dage og i løbet af den sidste uge. For nøjagtigt et år siden, på denne dag, var vandtemperaturen på dette sted 22°C. Vandtemperaturområde i Meersburg i juni er fra 13 til 25 grader.\nIfølge vores prognose vil vandtemperaturen i Meersburg bevæge sig i forskellige retninger, i de kommende dage bliver vandet varmere, men efter 10 dage bliver det stadig lidt koldere til 20.1°C.\nTabel over vandtemperaturværdier i Meersburg\nJun 17 19.7°C 19.3°C\nJun 18 22.5°C 20.8°C\nJun 19 23.0°C 20.8°C\nJun 21 23.7°C 21.8°C\nJun 22 22.1°C 21.3°C\nJun 23 21.9°C 21.0°C\nJun 24 21.0°C 21.9°C\nJun 26 21.8°C 22.7°C\nJun 27 22.0°C 22.9°C\nJun 30 23.8°C 24.8°C\nÅrlig graf for gennemsnitlig vandtemperaturændring i Meersburg\nVandtemperatur i Meersburg efter måned\nMeersburg placeret på den nordlige halvkugle, i breddegrad 47 grader. Her indstilles den behagelige vandtemperatur til svømning i juni, næsten altid kun i slutningen af måneden. I løbet af et år i Meersburg der er 70 dage med svømning. Generelt slutter svømningssæsonen i september. Gennemsnitlig årlig vandtemperatur på kysten i Meersburg er 12.9°C, efter årstiderne: om vinteren 6.1°C, om foråret 9.8°C, i sommers 21.0°C, i efteråret 14.6°C. Minimum vandtemperatur (4.5°C) i Meersburg det sker i februar, maksimum (25.0°C) i august.\nDu kan finde ud af detaljerede data om, hvordan vandtemperaturen i Meersburg ændrer sig i hver specifik måned:\nMeersburg: generel information og kort\nKonstanz 22.6°C 5km\nFriedrichshafen 22.4°C 16km\nLindau 21.8°C 35km\nDet varmeste vand i dag i Tyskland optaget i Konstanz, dens værdi er 22.6°C. Laveste - i Wangerooge, der vandtemperatur nu 15.9°C. Gennemsnitlig vandtemperatur i landet i dag - 17.9°C.\nVandtemperaturdata i Meersburg og omkringliggende byer og resorts indsamlet fra forskellige kilder ved hjælp af bøjer ved hjælp af satellitkort over NOAA-agenturets hav-, flod- og søoverflader.\nDen nærmeste lufthavn ligger i en lige linje 18 kilometer. Dette er Friedrichshafen (FDH) lufthavn. Vi har ingen oplysninger om, hvorvidt den er gyldig, og hvilke flyrejser den modtager eller sender.\nVejrudsigten vises i lokal tid i Meersburg\nfugtighed: 83%, skyer: 58%\nfugtighed: 95%, skyer: 78%\nføles som 14.4°C, Skyer (brudte skyer: 51-84%)\nfugtighed: 94%, skyer: 52%\nfugtighed: 90%, skyer: 60%\nfugtighed: 68%, skyer: 39%\nfugtighed: 69%, skyer: 38%\nføles som 21.5°C, Regn (moderat regn)\nfugtighed: 82%, skyer: 68%\nføles som 16.6°C, Regn (moderat regn)\nfugtighed: 93%, skyer: 83%\nfugtighed: 92%, skyer: 96%\nfugtighed: 77%, skyer: 89%\nføles som 20.0°C, Regn (let regn)\nfugtighed: 62%, skyer: 86%\nfugtighed: 77%, skyer: 61%\nføles som 17.7°C, Regn (let regn)\nfugtighed: 92%, skyer: 8%\nfugtighed: 93%, skyer: 4%\nføles som 11.5°C, Skyer (få skyer: 11-25%)\nfugtighed: 93%, skyer: 18%\nfugtighed: 88%, skyer: 33%\nføles som 19.9°C, Skyer (få skyer: 11-25%)\nfugtighed: 64%, skyer: 15%\nføles som 24.1°C, Skyer (brudte skyer: 51-84%)\nfugtighed: 55%, skyer: 70%\nfugtighed: 92%, skyer: 97%\nfugtighed: 92%, skyer: 69%\nfugtighed: 91%, skyer: 30%\nfugtighed: 77%, skyer: 59%\nfugtighed: 61%, skyer: 25%\nfugtighed: 53%, skyer: 18%\nføles som 27.4°C, Skyer (brudte skyer: 51-84%)\nfugtighed: 50%, skyer: 63%\nfugtighed: 76%, skyer: 82%\nføles som 17.8°C, Skyer (brudte skyer: 51-84%)\nfugtighed: 83%, skyer: 77%\nfugtighed: 83%, skyer: 45%\nfugtighed: 70%, skyer: 35%\nfugtighed: 60%, skyer: 70%\nføles som 27.6°C, Skyer (spredte skyer: 25-50%)\nfugtighed: 57%, skyer: 45%