Har Barbermaskiner Skærpet » Hvor Er Det, Og Hvad Koster Det? - 2019 | Tips guiden\nVigtigste Tips guidenHar barbermaskiner skærpet professionelt\nHar barbermaskiner skærpet professionelt\nUndersøgelse er ekspertise hos eksperter\nUdvælgelseskriterier og prisklasse\nHvem vil skærpe sin barbermaskine, får ofte en smule i et problem. Specialistforhandlere tilbyder ofte ikke længere denne service eller outsourcer arbejdet. Med onlineudbydere er det svært at vurdere resultaterne og resultatet. For det meste bare prøve det ud.\nSkæringen af skæreværktøjer og især den øverste disciplin for skarphed er en af de ældste kulturteknikker. Håndværk betyder mange eksperter mere end en ren service. Ambitionen under slibemaskiner er meget udtalt og går ofte videre.\nDesværre er rejse saks mere eller mindre uddødt. Imidlertid kan det antages, at lidenskabelige slibere bor i næsten alle regioner i Tyskland. Da skarpe skæreværktøjer altid har været nødvendige overalt og regelmæssigt er det værd at vandre rundt i stuen. Tendensen er, at der i lokale og bycentre kan findes mere magtfulde kendere end i boliger og boliger. Forhør dig med andre måske eksisterende leverandører af antikke kulturteknikker som sadelmager, skomager, guldsmed eller små låsesmede kan føre til den erfarne barberknivspidser.\nNogle professionelle slibemaskiner opretholder også en tilstedeværelse på internettet. Derudover er der landsdækkende forsendelsesleverandører. Generelt skal de støtteberettigede leverandører slibe barbermaskiner på japanske vandstene. Ved trend er resultaterne af razor-specialiserede slibemaskiner overlegen de af universelle slibemaskiner eller køkken- og kokkens knive og frisør saks.\nPrisintervallet for let skarphed og samtidig renovering af hele kniven er mellem 25 og 30 euro uden forsendelse. Leverandøren bør gøre manuel arbejdskraft, hvilket fører til en gennemsnitlig gennemførelsesperiode på fire til syv arbejdsdage. Det bør i forvejen kontrolleres, om barbermærket accepteres af kværnen. Ikke alle leverandører skærper alle mærker.\nDelvis ordrer eller citater, såsom ren fjernelse eller subtraktion, bør ikke påberåbes. Denne mængde arbejde er mere som at polere en bil uden først at vaske den. Fuld og god skarphed af en barbermaskine varer mindst et halvt år under normal brug.\nHvis der i modsætning til dine forventninger står en vandrende saksemølle foran din dør, giv ham ordren til at male din barbermaskine, hvis han ikke bruger en mølle.\nOrganiser topping - du skal være opmærksom\nAlt, hvad du behøver at vide for at organisere din topping-out ceremoni, kan du læse kort i dette indlæg for at kende alle vigtige skikke.\nEt murværk af sandkalksten: fordele og ulemper\nHer finder du de vigtigste oplysninger om kalksten murværk, yderligere links og bogtips samt et overblik over aktuelle priser.\nI denne artikel finder du ud af, hvilke alternativer der er tilgængelige for mikrobølgeovnen, og hvor fordele og ulemper ved de enkelte alternativer kan findes.\nTørre pletter kræver særlig behandling. Vi forklarer trin for trin hvordan man effektivt fjerner tørrede pletter.\nSå kork kan limes\nHer kan du læse om at lægge korkfliser som gulvbelægning, hvad du skal observere og hvordan man kan fortsætte korrekt og professionelt.\nInstallation af cirkulationspumpe\nHvis der er installeret et tyngdecirkulationssystem, skal du nu installere en cirkulationspumpe. Klik her for at lære, hvad du skal være opmærksom på.\nStiftelse til en trappe\nUdendørs trapper kræver også fundament. Her kan du læse, hvordan man opretter et fundament for en trappe og hvad man skal overveje.\nHvad korrosionsbestandigt kobber har, hvilke legeringer er særligt resistente, og hvilket kobber der stadig er følsomt over for, læs her.\nEn grøft fastgjort sikkert\nVed gravegrave skal du være opmærksom på fastgørelsen og stabiliteten under og efter udgravningen. Sådan præsenterer du metoder og værktøjer.\nTrætrapper fra Polen udvider tilbuddet\nPå grund af polsk snedkeres gode ry er trætrapper fra polen populære i tyskland. Vi giver dig et overblik over tilbudene.\nBrænde pap - er det muligt og er det tilladt?\nBetonlofter i sammenligning\nHvis ruderne af boksvinduer tåler\nForhindre skimmel - er det endda muligt?\nIkke altid let: hvordan man demonterer din hjørnesofa\nHjørnesofaer kan sædvanligvis adskilles til forenklet transport: læs her, hvordan du afbryder elementerne bedst!\nLevende mure - et lille købsråd\nOmkostningerne ved en hældt betonvæg


Takster og ydelser - Lokalhistorisk Forening for Vojens-området\nDu er her: Hjem Arkivet Takster og ydelser\nVejledende takstblad til kommercielt brug\nPriser for kommercielt anvendelse\nTakstbladene er gældende fra 1. januar 2020\nBetalingen gælder kun for brug af fotografiet til det oplyste formål.\nVed bestilling skal det angives, hvad fotografiet skal bruges til.\nDe nævnte priser omfatter ikke den eventuelle betaling, fotografen er berettiget til ifølge ophavsretsloven. Arkivet meddeler ved levering af billedet, om der eventuelt er tilknyttet ophavsretlige betingelser til billedet.\nLæs mere: Vejledende...\nVejledende takstblad til privat brug\nPriser for privat anvendelse


Arbejdsprogram 2022-2025 • Region Syddanmark\nValget til regionsrådet handler om velfærd. Et stærkt velfærdssamfund, hvor alle har lige rettigheder, hvor der er lige muligheder for alle og hvor alle kan få et godt liv, er ikke en selvfølge. Det stærke velfærdssamfund er et valg og en prioritering, og det gør en forskel, hvem der sidder for bordenden. Med Socialdemokratiet for bordenden i Region Syddanmark vil vi arbejde for et stærkt velfærdssamfund for alle borgere i regionen.\nDe ansatte i Region Syddanmark gør hver dag en kæmpe indsats for at sikre sundhed og velfærd for alle. Vi skal passe på alt det, vi har bygget op i regionen, og vi skal kigge frem, så den ulighed, som vi endnu ikke har bekæmpet, bliver mindre. Vi skal styrke sundhedsvæsenet med bedre behandling til alle og mere fokus på den mentale sundhed. Vi ønsker en region i balance, hvor der er udvikling i både byer og i landområder, hvor afstand betyder mindre, og hvor uddannelser og arbejdspladser er tilgængelige i alle egne af Region Syddanmark.\nMere lighed og bedre velfærd for alle kræver fornyelse og forandring i den politiske ledelse af Region Syddanmark. Socialdemokratiet viser med dette arbejdsprogram vejen til mere lighed og bedre velfærd for alle i Region Syddanmark.\nMed udgangspunkt i FN’s verdensmål 3, ønsker Socialdemokratiet at bevare og udvikle vort Syddanske sundhedsvæsen. Vi ønsker et sundhedsvæsen i verdensklasse.\nDet er et sundhedsvæsen, hvor borgeren er i centrum. Et sundhedsvæsen for alle. Uanset bopæl skal der være de samme muligheder for behandling og pleje af høj faglighed og kvalitet.\nDet betyder, at vi skal sikre nærhed og sammenhæng. Vi skal bekæmpe ulighed i sundhed og skabe høj kvalitet ved at sørge for de rette kompetencer det rette sted. Patienten skal inddrages i et tryghedsskabende miljø. Kvaliteten i behandlingen sikres ved stor faglighed i behandlingen og en intensiv udvikling gennem forskning og innovation. Nye behandlingsformer og sammenhæng i patientforløbet, skal løbende skabes i nye sundhedsfællesskaber, centreret om de 4 akutsygehuse. Bedre kommunikation, fokus på forebyggelse og brug af frivillige vil omkranse Socialdemokratiets vision for et Syddansk sundhedsvæsen.\nDet nære, regionale sundhedsvæsen\nVi ønsker at skabe et sundhedsvæsen, hvor behandling og pleje finder sted så nær patientens bopæl som muligt. Det betyder, at vi vil skabe sundhedsfællesskaber, med en regional politisk ledet bestyrelse, hvor også kommuner, praksissektor og andre sundhedsaktører deltager.\nSundhedsfællesskaberne centreres ved de 4 akutsygehuse: Odense, Kolding, Esbjerg og Aabenraa.\nDa befolkningssammensætning, kommunestørrelser, uddannelsesniveau, erhvervsstruktur, uddannelsesmuligheder, mobilitet og infrastruktur er forskellig de 4 steder, vil struktur, form, indhold og udførelse også være forskellig.\nSundhedsfællesskaberne skaber forskellige samarbejdsformer, indhold og udvikling på tværs.\nSundhedsfællesskaberne skaber optimale patientforløb, så sammenhængen fra sygdom, over behandling, pleje og rehabilitering til udskrivning forløber tæt på patientens bopæl. De eksisterende sundhedshuse inddrages, udvikles og udbygges.\nI takt med den behandlingsmæssige og teknologiske udvikling, vil de behandlinger, kontroller og pleje, hvor det er hensigtsmæssigt, finde sted så nær patienten som muligt.\nStrukturere 4 regionalt politisk ledede sundhedsfællesskaber\nSkabe optimale patientforløb\nEtablere flere og stærke sundhedshuse\nEtablere behandling så tæt på borgerne som muligt\nEtablerer 4 sundhedsfællesskaber ved de 4 akutsygehuse\nLaver klare aftaler om patientforløb\nMedvirker i kommunale/regionale sundhedshuse\nEtablerer regional politisk ledelse i sundhedsfællesskaberne\nDer er i dag væsentlig forskel i forventet restlevetid for forskellige befolkningsgrupper. Indkomst, uddannelsesniveau, køn, etnicitet, bopæl, spise- og alkoholvaner, psykiske diagnoser, misbrug og kroniske sygdomme er faktorer, der bestemmer, hvor længe man lever. Der kan ikke gives en enkel opskrift på, hvordan man bekæmper denne ulighed. For de sårbare grupper skal der gøres en opsøgende indsats. Mange sårbare bruger ikke sundhedsvæsenet lige så ofte som andre. En fælles kommunal og regional opsøgende indsats målrettet disse grupper er helt nødvendig. Regionen kan påvirke med oplysende og opsøgende indsatser på uddannelsesområdet, bl.a. ved at alle unge får en ungdomsuddannelse, og at muligheden for at tage en uddannelse bliver så decentral som muligt.\nDer skal være et særligt fokus på, at kronikere og psykisk diagnosticerede ikke falder ud af behandlersystemet, men bruger sundhedsvæsenet på lige fod med alle andre. Det kræver et koordineret patientforløb, hvor kommuner, regionen, de praktiserende læger og pårørende samarbejder på tværs. Der skal laves forpligtende aftaler, der sikrer at alle får tilbuddet. Sårbare grupper som misbrugere, hjemløse og personer med dobbeltdiagnoser skal sikres mulighed for behandling via opsøgende virksomhed. Den socialsygeplejerske ordning vi har i dag skal videreudbygges til at omfatte alle kommuner og gennem hele ugen.\nBekæmpe ulighed i sundhed\nHave særlig fokus på kronikere og psykiske patienter\nEtablerer hurtig opsøgende indsats for sårbare grupper\nLaver forpligtende aftale om konkrete tilbud\nKvalitet og faglighed i behandling/pleje\nDen demografiske udvikling tilsiger, at der kommer flere og flere ældre, og dermed flere behandlingskrævende patienter. Alle har krav på en behandling af høj kvalitet. Flere patienter kræver flere hænder og dermed mere personale. Vi vil ikke gå på kompromis med den høje standard. De rette kompetencer skal være på rette sted. Det vil kræve øget fleksibilitet og arbejdsgange uden bureaukratiske forhindringer. Manglen på speciallæger er en udfordring i Danmark og i Region Syddanmark også. Det skal gøres attraktivt at bo og arbejde i regionen. Vi skal tilbyde stillinger, hvor der er faglige udfordringer og kollegialt samarbejde. Mulighed for efter- og videreuddannelse samt ikke mindst adgang til forskning skal være til stede.\nLægeuddannelse i Esbjerg, hvor klinik og uddannelse tænkes sammen, er begyndelsen på en rekrutteringsindsats og et kvalitetsløft. Et grundigt gennemsyn af faggrænser vil kunne åbne for bedre sammenhæng, bedre kvalitet og større patienttilfredshed.\nGive høj kvalitet i behandling\nModvirke mangel på speciallæger\nSørger for de rette kompetencer på rette sted\nFjerner bureaukratiske systemer\nGiver attraktive tilbud med forskningsmuligheder\nUdvikler og styrker den kommende lægeuddannelse i Esbjerg\nEn afgørende faktor for højere kvalitet og udvikling af behandlingsformer er en målrettet og stærk forskningsindsats. Det er vigtigt, at regionen stiller tid og apparatur til rådighed for forskning i såvel behandlingsmetoder som medicinudvikling. Komplekse sygdomme med få eller ingen behandlingsmulighed, vil igennem forskningsindsats blive færre og færre. Med udgangspunkt i den kliniske dagligdag, vil behandlingsmulighederne blive bedre og hurtigere.\nVi ønsker den igangværende indsats for brug af kunstig intelligens (AI) fortsat og videreudviklet. AI kan bruges til at hjælpe personalet med diagnosticering, specielt hvor der ligger mange data, der skal analyseres.\nI coronatiden er der udviklet digitale løsninger på flere områder. Det arbejde skal fortsættes.\nDer sker i dag en række utilsigtede hændelser. De skal indberettes, så man kan drage læring af dem og undgå flere i fremtiden.\nVi ønsker et åbent system, hvor medarbejdere, der oplever besværlige eller åbenlyst mærkelige arbejdsgange, kommer med forslag til forbedringer. Vi vil også støtte innovative forslag til systemer eller apparatur, der vil kunne forbedre arbejdsgange eller behandlinger. Vi er i den sammenhæng åben overfor private virksomheders mulighed for at afprøve ideer i klinikken, under forudsætning af en lægefaglig godkendelse.\nHæve kvaliteten og udviklingen af nye behandlinger\nBruge kunstig intelligens og digitale løsninger\nDrage læring af utilsigtede hændelser\nFremmer brug af digitale løsninger i patientkontakt\nEtablerer et system, hvor hændelser kan indberettes og indgå i læring\nVore kvalificerede medarbejdere forsker konstant og udvikler for at forbedre og forfine de eksisterende behandlingsformer. Det vil betyde, at flere behandlinger og kontroller af f.eks. kronikere kan flyttes tæt på borgerne til de praktiserende læger eller ud i sundhedshusene. I takt med, at flere og flere behandlinger laves ambulant, skal vi sørge for, at mulighederne for ambulant behandling bliver bredt dækkende i regionen. Den nuværende speciallæge praksisdækning skal gøres så decentral og bredt dækkende som muligt.\nAlle tiltag skal ske under hensyntagen til faglighed og kvalitet.\nStøtte udvikling af nye behandlingsformer\nGive bedre og mere behandling tæt på borgerne\nStøtter målrettet forskning og udvikling\nUdlægger ambulante behandlinger decentralt\nSørger for bredere speciallægedækning\nSundhedsfremme og særlige patientgrupper\nDele af befolkningen har specielle omstændigheder, der kræver en særlig opmærksomhed, fordi de ellers bliver marginaliseret i samfundet.\nDer er børn, hvis forældre begge er ramt af svær sygdom. De skal i deres tilværelse ofte fungere som voksne og tage et større ansvar end rimeligt er. Der skal tages vare på disse børn og udvikles tilbud, som sikrer dem en tålelig tilværelse og yder såvel rådgivnings som praktisk hjælp.\nAndre børn er på et tidligt tidspunkt i deres liv ramt af kritisk sygdom. Den behandling, de får, er hård ved dem og deres forældre. Derfor skal tilbuddet om hjælp, såvel praktisk som rådgivningsmæssigt være så tæt på deres bopæl som muligt. Behandlingen er som ofte tidskrævende og derfor belastende for hele familien.\nDanmark har en kedelig verdensrekord. Det er unges brug af alkohol. Ud over det skadelige kropsmæssigt, har det desværre også vist sig, at unge, der har et stort alkoholforbrug, i voksenlivet er rigt repræsenteret blandt den halve million, der er skadet af alkoholmisbrug og dermed socialt belastet. Nationalt, regionalt og kommunalt, skal der sættes massivt ind for at mindske unges alkoholforbrug.\nGennem mange år er indsatsen for de ældre blevet dårligere. Flere og flere bliver ældre. Behovet for ydelser i sundhedsvæsenet vil stige. Det er derfor nødvendigt at opprioritere de geriatriske afdelinger, så ældre kan få en mere værdig behandling.\nDet er lige så vigtigt at få igangsat en forebyggelsesindsats. Vi skal have fokus på unges alkoholforbrug, så det bliver nedbragt. Vi skal have fokus på øvrigt misbrug, så man kan leve en normal tilværelse hele livet. Vi skal have fokus på rygning. Der er 13000 årligt der dør af rygerelaterede sygdomme.\nEt nationalt, regionalt og kommunalt samarbejde om en målrettet indsats er nødvendigt.\nHave fokus på særlige grupper børn, unge og ældre\nUdvikler tilbud til børn, der har det svært\nStyrker den decentrale behandling af børn med kritisk sygdom\nStyrker de geriatriske afdelinger\nSamarbejder om koncentreret indsats mod alkohol, rygning og misbrug\nEn god og tryg start på livet\nDet er vigtigt for såvel barn som forældre, at fødslen kan ske under trygge rammer. Fødselsforberedelse giver den gravide ro og mentalt overskud, når tiden for fødslen er inde. Partneren får viden om, hvordan man bedst støtter den fødende. I løbet af fødselsforberedelsen får den gravide samtidig viden om, hvad der er godt, og hvad man helst skal undgå, når man er gravid.\nUdsatte gravide er en gruppe, der har behov for en særlig indsats fra sundhedsvæsenet. Der er behov for tidligt at finde de gravide, der har brug for ekstra hjælp i form af f.eks. mere undervisning og et særligt fokus på tilknytningen mellem moderen og barnet.\nFødselsmiljøerne på sygehusene skal gøres så hjemlige som muligt. Efter fødslen skal forældrene i fred og ro have mulighed for at nyde den første tid sammen med den nyfødte\nAmningen er ofte årsag til bekymring for førstegangsfødende. Sundhedsstyrelsen og WHO anbefaler amning som en vigtig del af spædbarnslivet. Det er derfor nødvendigt, at ingen udskrives før amningen er i gang og man er tryg ved situationen.\nSamarbejde med kommuner om udsatte gravide\nTilbyde barselsophold indtil moderen føler sig tryg og amningen er i gang\nTilbyder fødselsforberedelse enten digitalt eller ved fysisk fremmøde\nSikrer udsatte gravide ekstra undervisning\nGiver mulighed for barselsophold\nHospices har gennem de sidste år vist deres værdi, hvor tid, ro og omsorg er fundamentet for pleje. Det giver den døende tryghed i den sidste tid.\nUdviklingen i antallet af ældre vil på et tidspunkt betyde øget efterspørgsel på faciliteter, der sikrer en værdig afsked med livet for den døende og hvor der er stor omsorg for de pårørende. I det omfang det er muligt, vil vi støtte etableringen af nye hospices. Det skylder vi i høj grad de generationer, som har skabt det velfærdssamfund, vi alle er en del af.\nIntensivere arbejdet med implementering af hospice-tanken på sygehusene.\nSikrer en værdig afsked med livet\nSocialdemokratiet vil gerne gøre brug af frivillige, der ønsker at gøre en indsats i sundhedsvæsenet. Frivillige kan gøre stor gavn der, hvor vi ikke bruger ansatte, men hvor der er behov for en indsats. Det kan være besøgstjenester, samtaler, oplysningsarbejde eller andet. De kendte patientforeninger og -organisationer er vigtige sparringsparter.\nBrug af frivillige medhjælpere er med til at supplere behandlingsforløbet – til gavn for patienter, pårørende og sygehusvæsenet.\nBruge frivillige, hvor det er muligt\nIntensiverer rekruttering af frivillige\nSom patient er man naturlig berørt af situationen. Det betyder, at den information, man får, kan være vanskelig at opfatte. Det stiller store krav til sundhedspersonalet, at man er opmærksom, indfølende og tydelig i samtalesituationen. Patienten skal gøres opmærksom på, hvad der er problemet, hvordan det skal løses, hvor og hvornår samt eventuelle risici og følgevirkninger.\nPå alle måder skal kommunikationen mellem sundhedsvæsen og patient/pårørende være præget af åbenhed, klarhed og lydhørhed. Det er altid godt, at patienten medbringer en pårørende. Sundhedspersonalet skal løbende deltage i uddannelse i kommunikation. Ikke dansksprogede skal sikres tolkebistand.\nSamarbejdet mellem de enkelte parter i sundhedsvæsenet skal være gensidig forpligtet af åbenhed, klarhed og tæt kontakt. Der skal være klare aftaler om gensidige oplysninger.\nIngen patient må komme i klemme mellem 2 systemer.\nDer skal tages særlig hensyn til kommunikation til borgere, der ikke er pc-vante.\nSkabe højere informationsniveau mellem alle aktører\nSikre den nødvendige tolkebistand\nLaver klare bindende aftaler om information på alle niveauer\nHar fokus på borgere der ikke er pc-brugere\nHurtig og kvalificeret hjælp, når man rammes af akut sygdom eller kommer til skade, har stor betydning i forhold til at redde liv, forbedre udsigten til helbredelse, give smertelindring og afkorte det samlede sygdomsforløb.\nDet er derfor helt afgørende, at den præhospitale indsats fungerer. I Region Syddanmark har vi to ambulanceoperatører: Responce (i Trekantsområdet) og AmbulanceSyd (i den øvrige del af regionen). I begge selskaber er der reddere, der har et højt fagligt niveau, og som er i stand til at yde den hjælp, der er behov for.\nNår det er nødvendigt, suppleres ambulancerne med lægebiler, akutbiler eller med en lægehelikopter.\nPå grund af geografien i Region Syddanmark er der områder med en lang responstid. Det er den tid, der går fra der ringes 1-1-2 til ambulancen når frem. Her er der oprettet akuthjælperordninger, der kaldes ud til sygdom, skader og hjertestop. De yder den nødvendige hjælp, til de professionelle når frem, og er afgørende for, om det er trygt at bo på f.eks. øer eller steder, hvor der er langt til ambulancestationen.\nOveralt i Region Syddanmark er der frivillige, der har meldt sig som hjerteløbere. De kaldes ud i tilfælde af hjertestop, hvor det er altafgørende at der iværksættes hjerte-lunge-redning så hurtigt som muligt.\nForskning er en vigtig drivkraft i udviklingen af det præhospitale område. Den sikrer en evidensbaseret indsats på området og forbedrer det samlede forløb. Det drejer sig ikke kun om behandling af patienter men også om logistik, teknologi, kommunikation, kultur og etik, der også er centrale elementer i indsats.\nGive ambulanceredderne mulighed for kompetenceudvikling\nGive ambulanceredderne specialviden om hjælp til f.eks. psykisk syge og demente\nStøtte oprettelse af akuthjælpegruppe, hvor der er behov for det\nSikre forskning på det præhospitale område\nAfsætter ressourcer til kompetenceudvikling\nHar fokus på responstiderne\nAfsætter midler til akuthjælpegrupper\nTilbyder hjerteløbere gratis kurser i hjerte-lunge-redning\nSikrer økonomiske midler til forskningen\nPsykiatri og mental sundhed for alle\nAlle kan få en psykisk lidelse. Det kan være en større udfordring end det at have en fysisk sygdom. En psykisk sygdom har ofte store konsekvenser for omgivelserne. Selv om der i dag er mere åbenhed om psykiske lidelser end for år tilbage, er det at have en psykisk lidelse stadig et tabu.\nForebyggelse i samarbejde med kommuner og frivillige er den bedste indsats, men den kan ikke stå alene\nDe fleste med psykiske sygdomme behandles hos alment praktiserende læger. Der kan også blive behov for, at den regionale psykiatri træder til enten med et ambulant tilbud eller med en indlæggelse på et psykiatrisk sengeafsnit. Dette er indgangen og omdrejningspunktet for den regionale psykiatriske behandling.\nHurtig udredning, hvor den kvalificerede diagnose stilles, er første skridt i behandlingen af patienter med en psykisk sygdom. Behandlings- og udredningsgarantien inden for psykiatrien har medført, at ventetiden, inden behandling, er faldet markant.\nNye behandlingsformer har vundet indpas. Lette til moderate psykiske lidelser kan behandles virtuelt og er et godt supplement til eksisterende tilbud på psykiatriområdet. Telepsykiatrisk center tilbyder videokonsultation og internetbaseret behandling til borgere med let til moderat angst eller depression. Behandlingen modtages i hjemmet, og den enkelte kan leve sit normale liv. Behandlingen kræver ikke en lægehenvisning. Passer tilbuddet ikke henvises til et mere relevant tilbud.\nI psykiatrien arbejdes der meget med at nedbringe brugen af tvang. Brug af bæltefikseringer – også de langvarige - er faldet betydeligt. Fremover skal brugen af tvangsmedicinering også reduceres. Total afskaffelsen af tvang kræver indsats over flere valgperioder.\nTil patienter, der har en svær psykiatrisk sygdom, er der oprettet intensive sengepladser. Pladser med en højere personalenormering – personale med specialuddannelse.\nRegionalt er der flere opsøgende teams. Det er ambulante tilbud til dem, der har en alvorlig behandlingskrævende psykisk lidelse. Den ambulante behandling kan således finde sted i patientens eget hjem.\nPatienter med dobbeltdiagnoser – en psykiatrisk lidelse og et misbrug – er ofte en udfordring. En del patienter har en udadreagerende adfærd kombineret med deres misbrug. Her er behov for en helt særlig indsats i et samlet forløb.\nBrugerstyrede senge, hvor patienter vælger at lade sig indlægge, når der er behov for det, giver patienterne tryghed i hverdagen. De ved, at der er hurtig hjælp, og de selv bestemmer indlæggelsestidspunktet.\nDe retspsykiatriske patienter har fået en dom til behandling, eller de skal mentalundersøges. De kræver indlæggelse på specialiserede afdelinger.\nBørne- og ungepsykiatri modtager patienter i alderen 0–19 år, hvorefter de overføres til voksenpsykiatrien. Den overgang er svær, da de møder en del nye personer.\nPatienterne skal inddrages i egen behandling, og der skal lyttes til de mulige ønsker, som de har. Effekten af behandlingen er størst, når den udvikles og foregår i et ligeværdigt samspil mellem patienten, personalet og eventuelt pårørende. Indflydelsen gælder både ambulante forløb og under indlæggelse.\nPrioritere den forebyggende indsats højt\nFremme brugen af nye behandlingsformer\nReducere brugen af tvangsmedicinering\nArbejde for, at ingen førstegangs-psykiatriske patienter indlægges med tvang\nSikre, at antallet af intensive sengepladser følger behovet\nHave fokus på om antallet af opsøgende teams følger behovet\nArbejde for, at behandling af misbrug og psykiske lidelser sker i et samlet forløb\nOprette flere brugerstyrede senge, når behovet er der\nArbejde for at retspsykiatriske patienter ikke indlægges på alment psykiatriske afdelinger\nSikre en tryg overgang fra børne – ungepsykiatrien til voksenpsykiatrien med patientstøtte\nFølger udviklingen af nye, evidensbaserede behandlingstilbud\nFølger brugen af tvang og tvangsmedicinering\nHar fokus på mulige tvangsindlæggelser gennem samarbejder med kommunerne\nFølger udviklingen i brugen af intensive sengepladser\nHar fokus på behovet for opsøgende teams\nUdbreder behandlingstilbud til dobbeltdiagnoser\nOpretter brugerstyrede senge efter behov\nFølger udviklingen i antallet af retspsykiatriske patienter\nSikrer patientstøtte til unge ved overgang til voksenafsnittet\nSocialdemokratiet vil hele tiden have fokus på, at psykiatrien tilføres økonomiske ressourcer, så vores mål kan indfries.\nPårørende er en ressource i behandling og støtte. Pårørende giver patienten bedre muligheder for at blive rask og få en god hverdag. Nogle patienter ønsker ikke, at deres pårørende inddrages i behandlingen. Dette ønske skal respekteres.\nPårørende har brug for støtte og viden. De påtager sig et stort, belastende ansvar.\nUndervisning af pårørende om psykisk sygdom er et fast tilbud gennem Psykinfo. Tilbuddet omfatter alle former for pårørende. Gennem viden bliver pårørende bedre til at råde og vejlede. Dette arbejde skal fortsættes.\nFlere undersøgelser har vist, at hvis familien inddrages systematisk, er risikoen for tilbagefald desuden mindre.\nFastholde undervisningstilbud til pårørende\nGive pårørende den nødvendige støtte og viden om, hvor de kan henvende sig, hvis den syges tilstand forværres\nInddrage familien i videst muligt omfang\nSikrer, at der altid er undervisningstilbud og støtte til pårørende\nSikrer os, at de pårørende inddrages\nOpretter støttegrupper for pårørende\nKvalificeret personale er en forudsætning for at sikre høj faglig kvalitet i indsatsen for mennesker med psykiske lidelser. Det kræver et godt arbejdsmiljø med en høj grad af trivsel, så den enkelte medarbejder føler sig værdsat og anerkendt.\nGennem de sidste år har der været særlig fokus på sikkerheden for personalet. Det har høj prioritet, at personalet kan gå trygt på arbejde uden frygt for deres sikkerhed. Normeringerne skal bl.a. derfor være i orden.\nRekrutteringen af personale til psykiatrien er en udfordring. Psykiatrien vælges ofte fra – ikke til.\nPeers er medarbejdere, der selv er kommet igennem en psykisk sygdom og har fået en relevant uddannelse. De møder derfor patienterne ligeværdigt, giver håb og handlingsmuligheder i det, der kan være svært.\nArbejde systematisk med rekruttering og fastholdelse af medarbejdere\nSikre efter- og videreuddannelses muligheder for alle personalegrupper i psykiatrien\nHave fokus på god personalenormering\nGøre psykiatrien attraktiv og tiltrækkende for unge studerende\nUddanne og ansætte flere peers\nGiver ledelsen mulighed for at skabe et godt arbejdsmiljø\nAfsætter midler til blandt andet åbent hus og sommerskoler for at skabe interesse blandt studerende\nFølger udviklingen i normeringerne\nSikrer økonomi til uddannelse og ansættelse af flere\nFokus på samarbejde med kommuner, brugerorganisationer og frivillige\nAlle, der er berørt at psykisk sygdom, skal opleve, at hjælpen er koordineret. Denne koordination er forudsætningen for, at indsatsen lykkes.\nVia kommuner, praktiserende læger, private og civile aktører skal overgange mellem sektorerne sikres bedre. Det sker blandt andet gennem vidensdeling, koordinerede udskrivninger og overgangsstøtte mellem sektorerne. Det handler om at trække i samme retning.\nRegionen samarbejder i dag formelt og uformelt med de psykiatriske brugerorganisationer. I Psykiatrisk dialogforum mødes bl.a. brugerorganisationer fast med politikere og psykiatriledelse.\nPsykiatriledelsen mødes uformelt med organisationerne, hvor nye tiltag, arbejdsfelter eller nye opståede situationer, drøftes. Den direkte og hurtige kontakt giver stort udbytte.\nSammen med kommunerne skal der arbejdes på at skaffe flere jobs til mennesker med psykisk sygdom, som en del af det rummelige arbejdsmarked. Disse arbejdspladser kan både være i offentligt eller privat regi. Regionen skal selv tage ansvar og være en del af det rummelige arbejdsmarked.\nFrivillige skal og kan ikke erstatte personalet, men de kan sætte nye initiativer og arrangementer i gang. Da nogle psykisk syge har et meget lille eller intet netværk, kan en frivillig f.eks. være besøgsven. Et arrangement kunne f.eks. være en tur i skoven eller til stranden.\nUdvikler og udvider samarbejdet med kommunerne\nArbejde for flere jobs til mennesker med psykiske lidelser\nInddrage frivillige generelt\nHar fokus på nye samarbejdsflader mellem kommuner og region\nSikrer at patient- og brugerorganisationer inddrages\nOpretter jobs i regionen til mennesker med psykiske lidelser\nRekrutterer frivillige til psykiatrien\nGennem forskning udvikles ny viden og evidens, der bidrager til bedre behandling af patienterne.\nGenerel oprettelse af forskerstillinger vil tiltrække flere ansøgere til stillinger i psykiatrien. Forskningen kan organiseres mellem mange interessenter på området f.eks. kommuner, fonde og organisationer.\nØge antallet af forskerstillinger\nInddrage flere personalegrupper i forskning\nAfdække mulige forskningsområder og samarbejder\nStyrker forskningen – økonomisk og i tværgående samarbejder\nSundhedsstyrelsen definerer mental sundhed som oplevelse af trivsel, hvor de væsentlige elementer er livsglæde og selvværd.\nStadig flere unge mistrives psykisk, og flere end hver syvende ung får i dag en psykiatrisk diagnose. Mistrivsel er en længerevarende tilstand med nedsat energi, negative tanker og følelser, og hvor evnen til at nyde det sociale liv ikke er til stede. Nogle mennesker kan have symptomer på psykisk mistrivsel uden at have en psykisk lidelse og nogle fungerer og er i trivsel, selv om de er diagnosticeret med en psykisk lidelse\nDet er meget forskelligt, hvordan de enkelte kommuner forebygger og håndterer mental sundhed. Der er begrænset vidensdeling mellem kommunerne, og de forebyggende initiativer i forhold til mistrivsel er spredte.\nForebyggelse af mistrivsel blandt børn og unge er vigtig, da mistrivslen ofte vil fortsætte i voksenalderen.\nTrives en ung ikke i sin uddannelse, resulterer det i meget fravær og frafald. Det kan forebygges ved fleksible løsninger, der ikke kun baseres på fraværsprocenten. Tilknytning af en mentor, der selv har været gennem en periode med mistrivsel, kan støtte den unge, så uddannelsen kan fortsætte.\nRegionen gennemfører aktuelt undervisningstilbud for lærere, studie- og erhvervsvejledere m.v. om unges mistrivsel.\nArbejde for, at kommunerne deler viden\nSikre, at regionen stiller viden om forebyggelse af mistrivsel til rådighed\nUdvikle fleksible tilbud til unge, der mistrives i uddannelserne\nUddanne mentorer på ungdomsuddannelserne\nAfholder temadage for kommuner, hvor der udveksles erfaringer og nyest viden\nHar fokus på unges frafald på ungdomsuddannelserne\nArbejder for, at der indføres mentorer på alle uddannelsesinstitutionerne\nAlle mennesker har værdi uanset fysisk eller psykisk formåen.\nRegionen har ansvaret for flere højt specialiserede sociale tilbud. Tilbuddene er for mennesker med fysiske og psykiske handicaps, der har behov for en høj faglig kvalitet. En kvalitet med fokus på den enkeltes behov.\nVærdien i tilbuddene er respekt og ligeværd. Samarbejdet med de pårørende afklares i en tæt dialog med brugere, pårørende og personale. Pårørendedelen er meget vigtig, da der her kan hjælpes med at udtrykke brugerens ønsker og behov.\nVisitationen til en plads på et regionalt tilbud sker kommunalt og baseres på brugerens behov og mulighederne i de sociale tilbud. Ændret behov giver mulighed for regulering af tilbuddet.\nI Kontaktforum for Handicap mødes brugerorganisationerne med politikerne. Her drøftes blandt andet udviklingen på socialområdet og evt. nye behov.\nI de senere år har regionen effektiviseret på socialområdet blandt andet ved sammenlægning af tilbud. Det har betydet centre med en fælles ledelse. Ændringerne har imødekommet kommunernes ønsker om lavere driftsomkostninger. Der er dog en grænse for reduktion i taksterne blandt andet set i relation til fagligheden og det generelle serviceniveau.\nPå alle centrene arbejdes systematisk med en rehabiliterende strategi. Den tager udgangspunkt i den enkeltes ønsker og behov samt understøtter de individuelle kommunale handleplaner.\nSocialområdet arbejder med evidensbaseret tilgang. Det betyder blandt andet, at personalet skal have mulighed for videre- og efteruddannelse for tilegnelse af nyest viden.\nFrivillige er en gevinst på det sociale område. De påtager sig opgaver i forhold til den enkelte bruger. De kan og må ikke udføre fagpersonalets opgaver. Frivilliges opgaver kan være meget forskellige. De kan skabe den livskvalitet, der ikke er båret af fagpersonalets indsats. Det kan f.eks. være brug af naturen, brug af kulturen – sociale aktiviteter af enhver art.\nOpstår der ønsker fra kommunerne begrundet i behov for nye specialiserede tilbud, er regionen parat til at oprette dem. Beslutter det nationale politiske niveau, at de højt specialiserede sociale tilbud skal flyttes fra kommuner til regioner, skal regionen være parat til at påtage sig denne opgave.\nSikre, at regionen altid er parat til at imødegå den enkeltes behov\nUdvikle den tætte dialog med brugerorganisationerne\nFastholde den faglige kvalitet for brugerne\nSikre personalet efter– og videreuddannelse\nØge den frivillige indsats\nVære parate til at etablere nye tilbud med baggrund i kommunale behov\nIndgår i en løbende dialog med kommunerne om behov, udbud og takster\nSikrer, at der i taksterne også indgår økonomi til videre- og efteruddannelse\nSkaber interesse for den frivillige indsats gennem brugerorganisationer\nUd over sundhed, psykiatri og socialområdet har Region Syddanmark en opgave med den regionale udvikling. Vi har efter den nye erhvervsfremmelov ikke længere mulighed for at lave aktive indsatser for erhvervsvækst. Denne opgave er centraliseret til Danmarks Erhvervsfremmes bestyrelse. Efter den nye lov har vi hjemmel til at lave erhvervsudvikling i en regional udviklingsstrategi.\nPå socialdemokratisk initiativ, har regionsrådet besluttet, at den Syddanske udviklingsstrategi skal bygge på FN’s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling. Vi har også besluttet, at denne udviklingsstrategi skal bygges op med en række delstrategier, der hver især også bygger på FN’s verdensmål. Socialdemokratiet har således været i front med at beslutte, at vi senest i 2030 har reduceret vores CO2-udslip med 70%.\nVores ønske har været at gøre Region Syddanmark til en grøn, bæredygtig region.\nGøre Region Syddanmark til en grøn, bæredygtig region.\nFN’s verdensmål er en fælles mission, som verdens regeringsledere blev enige om i 2015. De sætter en global verdensdagsorden frem mod 2030. De 17 mål forpligter landene til at handle for at nå klimamålene.\nSocialdemokratiet i Region Syddanmark tog udfordringen op og satte dagsordenen.\nIkke alle 17 mål er relevante for regionen, og vi har derfor valgt at arbejde med de 12, som er regionalt relevante. Det er de 12 mål, som den regionale udviklingsstrategi er bygget op på.\nKontinuerligt udvikle brug af de 12 verdensmål\nUdvikle konkrete handlingsplaner inden for de 12 mål.\nI den regionale udviklingsstrategi er verdensmålene rammen om udviklingen. Ud fra de udfordringer der er i Region Syddanmark, skal vi udvikle regionen i samarbejde med kommunerne, erhvervslivet, uddannelsesinstitutionerne og borgerne. Udviklingsstrategien er delt op i 6 strategier med regionale mål og delstrategier. Vi skal definere Socialdemokratiets retning og mål inden for disse strategier.\nSocialdemokratiet tog initiativ til at få udarbejdet en ambitiøs klimastrategi i regionen. For os var det vigtigt, at vi tog klimaudfordringerne alvorligt. Vi vil reducere udslippet af klimagasser med 70% inden 2030. Det kan vi ikke gøre alene. Derfor indgår vi partnerskaber med kommunerne, uddannelses- og forskningsinstitutioner, virksomheder og internationale partnere. Vi vil samtidig omstille til cirkulær økonomi, og bruge ressourcerne mere effektivt. Endelig vil vi mindske de negative konsekvenser, vi ser ved forhøjede vandstande og mere ekstremt vejr. De største klimasyndere er transport-, energi- og landbrugssektorerne. De udleder tilsammen 74% af det samlede CO2-udslip. Regionen har ikke hjemmel på de områder. Det er derfor nødvendigt at indgå i relevante partnerskaber.\nDet vigtigste partnerskab er skabt på fælles initiativ af regionen, Realdania og 7 kommuner i DK2020. Her går vi i fællesskab i kamp mod klimaudfordringerne og sætter skub i den grønne omstilling. Målet er at få alle kommuner til at arbejde sammen om nedbringelse af klimagasserne.\nInternt i regionen vil vi fortsat energieffektivisere. I alle vore byggerier vil vi stille krav om klima og miljø i processen fra start. Alle regionens person- og varebiler skal udskiftes til elbiler. Samtidig vil vi sætte gang i en udvikling af ambulancerne, så de også bliver energirigtige.\nDen cirkulære økonomi skal tænkes ind i vores indkøb, og dermed være med til at reducere affaldsmængder og generere større genbrug.\nEndelig vil vi klimasikre vore mange bygninger, herunder ikke mindst vore hospitaler, så de kan modstå de klimaforandringer vi ser komme.\nReducere CO2 udslip med 70% senest 2030\nOmstille til cirkulær økonomi\nMindske konsekvenser af ekstremt vejr\nGøre vore bygninger klima- og miljørigtige\nUdskifte bilparken til emissionsfri biler\nIndgår partnerskaber om klimareduktioner\nBruger og genbruger ressourcerne effektivt\nUdvikler DFK 2020-partnerskabet til klimasikring\nUdvikler DK 2020-partnerskabet til grøn omstilling\nStiller krav i forhold til klima og miljø i alle byggesager\nKlimasikrer vore bygninger og hospitaler\nUdskifter løbende bilparken til el eller emissionsfri.\nI Region Syddanmark har vi hele tre – Kærgaard Klitplantage, Himmark Strand på Nordals og ikke mindst Grindsted by - såkaldte generationsforureninger – store særdeles omkostningstunge forureninger, vi har ”arvet” fra tidligere generationer. Hver gang vi skubber problemet videre til næste generation, stiger omkostningerne for at rydde op nærmest astronomisk, og vil derfor blive en voldsom byrde for kommende generationers råderum til velfærdsydelser. Netop derfor har vi en forpligtigelse til snarest at begynde og kontinuerligt fortsætte oprydningsarbejdet. Men vi har også en forpligtigelse over for de mennesker, som bor i nærheden eller direkte oven på en forurening.\nDesværre har tidligere generationer ikke haft tilstrækkelig fokus på problemet. Konsekvensen heraf er, at der på mange områder stadig mangler tilstrækkelig viden og teknologi til effektivt at indlede et systematisk oprydningsarbejde. Vi vil derfor i den kommende periode sætte yderligere fokus på ikke alene oprydningsarbejdet, men også på udvikling af både metoder og teknologi til at sikre, at vi ikke unødigt belaster kommende generationers behov for velfærdsydelser.\nVi har allerede nu førertrøjen på inden for området, bl.a. som følge af arbejdet med at fjerne forureningen fra Kærgaard Klitplantage. Vi vil i samarbejde med internationale universiteter, forskningsinstitutioner og private virksomheder intensivere det videre udviklingsarbejde. Sideløbende med det internationale samarbejde vil vi også udvikle nye arbejdspladser inden for området.\nSætte fokus på oprydning og udvikling af metoder og teknologi\nSamarbejder med universiteter om forskning og udvikling\nForureninger som undervisning – og turisme\nI Kærgaard Klitplantage har vi opstillet infotavler om forureningen fra Grindstedværket. Infotavlerne bruges allerede i dag i undervisningen i folkeskoler, gymnasier og universiteter. Vi vil i den kommende periode fortsætte arbejdet med at formidle konsekvenserne af fortidens synder, for derigennem at øge fokus på konsekvenserne af uansvarlige handlinger over for naturen. Men vi vil også bruge det som led i oplysning over for turismen – også turister skal gøres opmærksom på konsekvenserne af uansvarlige handlinger over for naturen. Formålet er, at vi derigennem kan påvirke både nuværende og den kommende generation til mere ansvarlig handling over for naturen og dens ressourcer – hvilket i høj grad er i tråd med intentionerne i FN’s verdensmål.\nFormidle viden om konsekvenser af forurening til skoler og turister\nUdarbejder oplysningsmateriale til skoler og turismen\nRåstoffer – paradigmeskifte\nKøb – brug og smid væk kulturen skal ændres til: Design, hvad et produkt skal bruges til, ikke blot som start, men også når produktet har udtjent sin rolle – hvordan og i hvilke nye produkter kan det genbruges?\nGlobalt set udnytter vi i dag så mange råstoffer, at Jorden ikke kan følge med til at gendanne dem. Det er afgørende for, at vi kan fastholde velfærdssamfundet med den kvalitet, vi ønsker. Allerede i august måned passeres tidspunktet, hvor vi globalt bruger flere råstoffer, end der kan gendannes på et år – eller med andre ord, fra august og resten af året ”stjæler” vi fra kommende generationer. Tidspunktet bliver tidligere år for år. Hvis vi ikke ændrer på det, vil kommende generationer med rette kunne betegne os som ”egoist-generationen”, der uden hensyntagen til dem, drev rovdrift på råstofferne.\nI Region Syddanmark ved vi allerede nu, at der inden for en overskuelig årrække flere steder vil opstå mangel på råstoffer til anlægsprojekter, som f.eks. veje, broer, belægning, beton mm. Det kræver handling og nytænkning.\nRegionsrådet begyndte i 2020 og 2021 tilpasningen til FN’s Verdensmål, hvor et af målene er en mere langsigtet plan for et paradigmeskifte inden for råstofforsyningen, herunder også begrænsning af CO2-udslip ved råstofindvinding. Vi vil i den kommende periode arbejde aktivt for, at dette arbejde fortsætter, hvilket indebærer en begrænset udlægning af nye råstofgrave, kombineret med øget fokus på forskning og udvikling af alternative materialer til bygge- og anlægssektoren, fokus på cirkulær økonomi, herunder omarbejdning af byggeaffald m.m. til nye byggematerialer af høj kvalitet. I dag knuses byggematerialer til vejfyld, som der i lang tid ikke vil være mangel på.\nÆndre brug og smid væk-kulturen\nBegrænse CO2-udslip ved råstofudvinding\nDesigner produkter fra brug til genbrug\nForsker i og udvikler alternative materialer\nSundhedsprofilen for Region Syddanmark viser, at flere og flere er inaktive i fritiden. Det betyder flere overvægtige samtidig med, at der er flere, der har det mentalt dårligt med stress, nervøsitet, træthed, søvnbesvær, nedtrykthed og depression.\nVi vil fremme borgernes mentale og fysiske trivsel. Vi ved, at kost, rygning, alkohol og motivation er faktorer, der har betydning for trivsel og livskvalitet. Derfor vil vi skabe et bredt samarbejde, der skal styrke mulighederne for at leve et aktivt og sundt liv. Vi vil undersøge, hvordan samspillet mellem natur, kultur og sunde levevilkår skaber livskvalitet. Rammerne herfor skal foregå i samarbejde med kommuner, sygehuse, læger, uddannelsesinstitutioner, frivillige og foreninger.\nSamarbejde om at skabe livskvalitet\nSamarbejder om betingelser for at leve et aktiv og sundt liv\nSamarbejder med frivillige og foreninger om livskvalitet\nInnovation skal være drivkraften i arbejdet med at skabe bedre vilkår for borgerne i Region Syddanmark. Innovationsstrategien skaber sammenhæng mellem de mange forskellige innovationsindsatser, der er på tværs af alle sektorer.\nInnovation skal være et middel til at løse konkrete problemer i praksis og i det kliniske arbejde. I mødet mellem borgere, patienter, pårørende og fagprofessionelle skabes idéerne og innovationen.\nSkabe bedre vilkår for borgerne i regionen\nLøse konkrete problemer i praksis og klinik\nSkaber sammenhæng i innovationsindsatserne\nSamarbejder med patienter, pårørende og læger om innovation\nEn forudsætning for et godt og sundt liv er mulighederne for en attraktiv og oplevelsesrig tilværelse.\nHvor man bor, skal ikke være en hindring – men derimod en udvikling af det gode liv. Naturoplevelser og kulturliv er vigtige forudsætninger. Vi vil hjælpe lokale fællesskaber og kulturmiljøer til at gøre bosætning attraktivt. Vi skal sammen skabe grobund for, at kultur og oplevelser bliver en løftestang for, at landområderne bliver attraktive for både unge, børnefamilier og ældre. Kulturtilbud skal være gældende i hele regionen, både i de store byer, de mindre byer og i landdistrikterne.\nVore kulturmidler skal bruges til at støtte kulturprojekter, der understøtter attraktivitet, kvalitet og som skaber nye og originale koncepter.\nGøre lokale fællesskaber og kulturmiljøer attraktive\nGive kulturtilbud i hele regionen\nStøtter kulturprojekter, der skaber attraktivitet\nGiver støtte til projekter i hele regionen\nI Region Syddanmark har vi 3 steder, der er udnævnt til Unesco verdensarv. Det er Jelling-monumenterne, Christiansfeld og Vadehavet.\nVi vil arbejde for at skabe opmærksomhed på disse steder og meget gerne sammenhængende natur- og kulturoplevelser.\nGøre opmærksom på de 3 kulturarvssteder\nStøtter projekter, der skaber sammenhæng mellem de 3 steder.\nVi ønsker at satse på at få grøn, klimaneutral transport, både i den offentlige og i den private sektor. Vi ønsker også en høj tilgængelighed og sammenhæng, hvad enten det drejer sig om trafikken eller det digitale. Fremkommelighed og mindre trængsel er pejlemærker.\nAlle regionale biler og varevogne skal være elbiler. I forhold til ambulancer er der det særlige, at teknologien først skal udvikles. Den kollektive trafik skal ved alle fremtidige udbud gøres klimaneutrale dvs. ikke fossile drivkræfter.\nVi vil lave fællesudbud, hvor det er muligt, både mellem de 2 trafikselskaber, men også sammen med kommunerne.\nVi vil se på, hvordan man kan forbedre den kollektive trafik, så flere benytter sig af den.\nBorgernes mobilitet hænger meget sammen med infrastrukturen. Den digitale infrastruktur er helt afgørende for, at virksomheder og mennesker bosætter sig.\nRegionen har ingen direkte indflydelse på infrastrukturen, men vi samarbejder med kommunerne om at fremme ønskede infrastrukturprojekter. Vi prioriterer således timemodellen og fremkommeligheden omkring Kolding, som de absolut største ønsker.\nDet manglende dobbeltspor ved Tinglev er vigtigt for godstransporten. Turismeindustrien er afgørende vigtig i regionen, og fremkommeligheden skal derfor være sikret. Hovedvej 11 fra Korskro til Varde er et stort problem, der trænger til at blive løst.\nSatse på grøn, klimaneutral transport\nØnske høj tilgængelighed, sammenhæng og fremkommelighed\nLave fælles udbud mellem de 2 trafikselskaber\nHave fokus på den digitale infrastruktur\nSamarbejde med kommunerne om ønskede infrastrukturprojekter\nSkabe fremkommelighed for turister\nSkifter regionale biler og busser til el og emissionsfri køretøjer\nStøtter projekter der skaber fremkommelighed\nLaver fælles udbud med de 2 trafikselskaber\nHar fokus på den digitale infrastruktur\nStøtter projekter der gavner turismesektoren\nVi anser det for vigtigt at give og få inspiration fra udlandet. Vi har i dag et samarbejde med vore naboer mod syd. Igennem mange år har der været tætte kontakter med delstaten i Kiel samt med Flensborg. Der er mange daglige pendlere, som vi søger at lette grænseovergangen for. Vi deltager i Interreg-samarbejdet med Slesvig-Holsten og Region Sjælland om udvikling af grænseprojekter og arbejdskraft mellem de 2 lande.\nVi deltager i Østersø-kommissionens arbejde og har tæt samarbejde om det trilaterale Vadehavssamarbejde. I det Syddanske EU-kontor er vi en vigtig medspiller i forhold til at skaffe EU-midler til vore virksomheder. Endelig har vi repræsentation i det Europæiske Regionsudvalg, som forholder sig til EU-kommissionens lovforslag, for så vidt de har effekt på det regionale niveau.\nVi ønsker at få skabt mere sammenhæng i det internationale arbejde, så de syddanske ønsker kan nyde fremme på flere områder.\nGive og få inspiration gennem internationale samarbejder\nVære en stærk samarbejdspart i EU-samarbejde\nSamarbejder om fællesprojekter (Interreg, EU m.v.)\nSkaffer midler til virksomheder gennem SDEO\nArbejder tæt sammen med EU-institutioner.\nSocialdemokratiet ser mange muligheder i den teknologiske udvikling. Allerede i dag kan patienter i Region Syddanmark f.eks. booke en tid til blodprøvetagning via regionens hjemmeside. På samme måde kan man forestille sig, at patienter kan booke eller ombooke en tid til ambulant behandling digitalt.\nFortsat udvikling og udbygning af digitale selvbetjeningsløsninger medfører større fleksibilitet for borgerne. Udviklingen kan samtidig effektivisere personalets administrative opgaver og frigøre ressourcer til patientnære ydelser.\nDigitalisering skal udbredes i funktioner og processer, hvor det skaber værdig for borgere og personale. De digitale løsninger kan ikke stå alene, men skal ses som et led i udviklingen og som et tilbud til borgere, der er fortrolige med teknikken. Af hensyn til borgere, der ikke har mulighed for at anvende digitale tilbud, skal der fortsat være mulighed for at kontakte sygehuse mv. på samme måde, som det er i dag.\nErfaringer på det telemedicinske område skal bidrage til udvikling af denne mulighed, der særligt vil gavne borgere med stor afstand til behandlingsstedet. Mange ambulante konsultationer kan afholdes virtuelt uden at forringe oplevelsen eller kvaliteten for borgeren.\nMed den stadig udbredte digitalisering er der også stigende behov for opmærksomhed på datasikkerhed. Borgerne skal kunne have tillid til, at regionen behandler fortrolige oplysninger med skærpet opmærksomhed. Opmærksomhed på lovgivningen skal være en naturlig del af kulturen på arbejdspladsen, og it-sikkerheden skal være på højeste niveau. Det medvirker til at minimere risiko for sikkerhedsbrud.\nI den nuværende digitaliseringsstrategi er der igangsat mange forsøgs- og udviklingsprojekter. I samarbejde med kommuner og patientforeninger er projektet” Det Digitale Sundhedscenter” ved at afprøve flere digitale former for patientkontakt. Kronikere kan især få gavn af digitale løsninger. Sammen med eksterne fonde vil vi videreudvikle projektet. Der skal være særlig fokus på ikke pc-vante borgere.\nUdvikle og udbygge digitale selvbetjeningsløsninger\nHave fokus på datasikkerheden\nAfprøve flere digitale former for patientkontakt\nInddrager personalet i, hvor digitale selvbetjeningsløsninger kan anvendes\nSamarbejder med eksterne fonde om udvikling af digitale projekter\nHar fokus på ikke pc-vante borgere\nLigestilling og lige muligheder for alle\nLigestilling er et verdensmål – et mål for lige muligheder i politiske, økonomiske liv – også i Region Syddanmark.\nRegionens ligestillingsredegørelser viser et aktivt arbejde med bl.a. løn, orlov, deltid og lederstillinger. Primært er dog kvalifikationer og f.eks. specialiserede kompetencer – uden vægtning af køn.\nInden for uddannelserne er der ikke ligestilling. Færre mandlige deltagere generelt og underrepræsentation af kvindelige deltagere på videnskab, teknologi, ingeniør og matematik\nDer er stor ulighed i sundhed, relateret til køn. Mænd klarer sig dårligere end kvinder, når det drejer sig om sundhed. De har højere dødelighed ved f.eks. kredsløbssygdomme, kræft og luftvejssygdomme.\nPatienterne får generelt ikke samme behandling. Nogle er gode til at kræve deres ret, andre bl.a. socialt udsatte har ikke de samme ressourcer. Det nedsatte regionale Udsatteråd fokuserer på dette forhold.\nLigestilling mellem psykiatri og somatik mangler stadig. Psykiatrien har stadig behov for flere midler.\nVise sammenhængen mellem uddannelser og sundhed\nGøre kvinder interesserede i STEM-uddannelser\nMålrette en del af kommunikationen i sundhedsvæsenet til mænd\nHave fokus på socialt udsatte gruppers møde med sundhedsvæsenet\nLaver kampagner om sammenhængen mellem sundhed og uddannelsesniveau\nLaver kampagner med kvindelige rollemodeller, der har gennemført STEM-uddannelserne\nUdarbejder uddannelses- og sundhedsmateriale målrettet mænd\nGør det regionale Udsatterådet permanent\nMedarbejderne – den vigtigste ressource\nRegion Syddanmarks over 25.000 ansatte skal trives og have et godt arbejdsmiljø. Det er betingelsen for engagerede, kompetente og motiverede medarbejdere. Her er videre- og efteruddannelse et af værktøjerne.\nSamarbejdet mellem ledelse og medarbejdere skaber den gode arbejdsplads. Åbenhed, ærlighed, respekt og gensidig tillid kendetegner den gode arbejdsplads. Ytringsfrihed skal respekteres, så alle trygt kan dele viden og erfaringer, og blive lyttet til.\nIndflydelsen på eget arbejde er vigtigt for arbejdsmiljøet, så ingen bliver syge af at gå på arbejde.\nArbejdsmiljøindsats mod mobning og krænkende adfærd skal have høj prioritet.\nRegionen skal fremstå som en attraktiv og dynamisk arbejdsplads. Tiltrækning og fastholdelse af medarbejdere kræver rummelighed og mangfoldighed.\nRegionen har som arbejdsgiver socialt ansvar, internt og eksternt. Det interne ansvar er rettet mod egne medarbejdere, der får nedsat arbejdsevne og som ikke er i stand til at varetage opgaver, som de tidligere har haft. Det eksterne sociale ansvar er rettet mod borgere udefra, der har behov for ansættelse på særlige vilkår.\nVed udbud er det vigtigt, at de vedtagne arbejdsklausuler og sociale klausuler overholdes. Er der underentreprenører og leverandører er kædeansvaret gældende. Hovedentreprenøren har ansvaret for, at overenskomster overholdes, og at de ansatte har lovlig opholds- og arbejdstilladelse.\nSikre, at medarbejderne får ansvar og inddrages i tilrettelæggelse af arbejdet\nSikre medarbejderne efter– og videreuddannelse\nStyrke ledelsens arbejde med arbejdsmiljøet\nMålsætte oprettelsen af arbejdspladser på særlige vilkår\nSikre medarbejdernes indflydelse bl.a. ved køb af nyt udstyr\nSikre, at regionen fortsat er en dynamisk og attraktiv arbejdsplads\nHar fokus på overholdelse af sociale klausuler og kædeansvaret\nAfsætter økonomi til efter-og videreuddannelse for alle\nOpretter arbejdspladser på særlige vilkår\nRespekterer medarbejderne, lytter til dem og inddrager dem\nLaver målsat indsats mod mobning og krænkende adfærd\nPåser, at vedtagne sociale klausuler overholdes\nUddannelser og kompetencer til alle\nUddannelse er fundamentet for at skabe udvikling og fremgang for den enkelte og for samfundet. Uddannelsesniveauet i Region Syddanmark er desværre på væsentlige områder lavere end i de øvrige regioner.\nVi arbejder for at flere unge får en kompetencegivende ungdomsuddannelse og at flere voksne sikres jobmuligheder gennem efter- og videreuddannelse.\nRegionen har mangel på kvalificeret arbejdskraft. Der er stor efterspørgsel på såvel højtuddannede som på faglært arbejdskraft. Det hæmmer væksten og udviklingen lokalt.\nDet er vigtigt, at der er uddannelsesmuligheder i hele regionen. Det gælder for såvel ungdomsuddannelser som efteruddannelsesmuligheder. Uddannelsespladser skal flyttes ud og samarbejdet mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner skal øges, så flere unge kan gennemføre en erhvervsuddannelse, hvor praktikken er en væsentlig forudsætning.\nUddannelse danner grundlaget for vækst og udvikling af virksomheder. Vi er bevidste om, at der på mange områder forsvinder industriarbejdspladser, både som følge af automatisering, men også på grund af udfasning af rutinejobs til lavtlønslande. Dette kræver, at vi løbende udvikler nye arbejdspladser, og at vi er på forkant med løbende efteruddannelse målrettet de nye jobmuligheder.\nVi er bevidste om, at der i disse år kommer det laveste antal unge ind på arbejdsmarkedet – samtidig med at de store generationer træder ud. Hvis vi som offentlig sektor skal sikre tilstrækkeligt personale til de nødvendige velfærdsydelser indenfor bl.a. sundhed og sygehuse, kræver det nytænkning allerede nu.\nI den kommende periode vil vi i samarbejde med forskellige aktører igangsætte et strategisk udviklingsarbejde, som skal imødegå de udfordringer, vi står overfor. Det kan være i form af udvikling af nye uddannelser samt opkvalificering og omskoling af borgere, der pga. udviklingen har mistet deres nuværende arbejde. Uddannelse og opkvalificering af flygtninge og indvandrere er en naturlig del af den strategiske planlægning, så de kan få rodfæste på arbejdsmarkedet. Fokus på udvikling af velfærdsteknologi skal indgå som et element. Den enkeltes ret til efter- og videreuddannelse skal sikres. Livslang uddannelse er en del af en aktiv arbejdsmarkedspolitik.\nArbejde for, at flere unge får en kompetencegivende uddannelse\nSikre uddannelsesmuligheder i hele regionen\nØge regionens indflydelse i blandt andet fordelingsudvalgene\nUdvikle nye arbejdspladser\nSamarbejde med forskellige aktører om strategisk udvikling af uddannelser\nSikre retten til efter- og videreuddannelse\nOpretter flere elevpladser i regionen\nArbejder for uddannelsesmuligheder i hele regionen\nSamarbejder med aktører om indflydelse i blandt andet fordelingsudvalgene\nUdvikler nye arbejdspladser sammen med arbejdsmarkedets parter\nIgangsætter et strategisk udviklingsarbejde\nNærhed, sundhed og lighed for alle.


Ny forrude Peugeot J7 - Lav pris & hurtig service\nUdskiftning til ny forrude Peugeot J7 – Frontrude skift til lav pris\nUdskiftning & reparation af forrude til Peugeot J7 – Hurtigt & billigt frontrude skift\nEr frontruden på din Peugeot J7 gået i stykker? Så er det vigtigt at få ordnet den hurtigst muligt, så du igen kan bruge din J7. Men om ruden skal udskiftes, eller du kan nøjes med en reparation, afhænger af hvor stor skaden er. Læs mere om det herunder, og få også en pris på din nye forrude til din J7.\nHvor meget koster en ny forrude til Peugeot J7? Få svaret herunder:\nHvorledes kan man se, om forruden på min Peugeot J7 kan repareres, eller om den skal skiftes?\nFølgende Peugeot J7 modeller kan få repareret eller skiftet forruden:\nPeugeot J7 kasse 08.1968\nPeugeot J7 Chassis 08.1968\nHar du en anderledes Peugeot model? Find den nedenstående\nUdskiftning til ny forrude Peugeot J9 – Frontrude skift til lav pris\nOfte stillede spørgsmål til ny forrude på Peugeot J7\nHvor lang tid tager det at reparere forruden på min Peugeot J7?\nEn forrude reparation på Peugeot J7 tager oftest bare 15 minutter per stenslag.\nHvor lang tid tager det at udskifte forruden på min Peugeot J7?\nEt skift af forrude på en Peugeot J7 tager højst én arbejdsdag på værksted, og skiftes den hos dig, er bilen klar igen efter allerede 2 til 4 timer.\nHvor kan jeg få repareret eller udskiftet forruden på min Peugeot J7?\nDu kan helt selv vælge, om forruden på din Peugeot J7 skal fikses hjemme hos dig, på værksted, på dit kontor eller et helt fjerde sted.\nHar den nye forrude på min Peugeot J7 en garanti?\nJa – på alle forruder Dansk Bilglas monterer, tilbyder de en ejertidsgaranti, som garanterer, at forruden forbliver tæt, resten af din Peugeot J7’s levetid.\nLæs mere & få pris på ny forrude til din Peugeot J7:\nSådan udskifter du selv forrude på din Peugeot J7\nMere info omkring udskiftning & reparation af forruder på Peugeot J7\nDanmarks bilister er totalt opmærksom på over relevansen af en forrude på en Peugeot J7. Dette er en livsnødvendig del for Peugeot J7, hvorfor det operer som et defensiv klap og afværder vind, snavs, regn og andre uønskede fnug i at dukke op ind i din Peugeot J7. Således er det virkeligt vitalt at tage sig af dette betydelige forsvarsenhed for din Peugeot J7’s velfærd.\nDer må indtræffe punkter, hvorledes din Peugeot J7’s forrude bliver ødelagt, bristet, destrueret, revnet, beskadiget eller kvæstet grundet en udefra aktion fra en klods eller alternativ effekt. Dersom anførte foregår, er restaurering af forruden på deres Peugeot J7 uafværgeligt for at betrygge sikret benyttelse.\nSåsom ovenanført er en forrude en uimodståelig modstand, der er tilbørlig for at tilsikre tryg anvendelse. Alle forruder er fabrikeret af autoglas, også betitlet sikkerhedsglas. Betegnede glas skabes ved hjælp af flere skal producerede plast plader. Fornævnte anrettes for at forhindre din Peugeot J7’s forrude i for nemt at adskille i mange enheder, når denne angribes af en mindre anordning. Forrude restaurering er desuden utroligt normal og kan med gigantisk chance hænde mindst en gang i dens Peugeot J7’s periode.


Hvordan fjerner Bestvids.azurewebsites.net | Sådan fjerner\nHvordan fjerner Bestvids.azurewebsites.net\nPublished on juni 25, 2019 by Anthony Devis; Review rating: 3/5 ; Bestvids.azurewebsites.net\nBestvids.azurewebsites.net er et annonce-understøttede plug-in, som blev udviklet af et velkendt firma, der hedder SuperWeb LLC. Programmet kan påvirke disse større browsere – Internet Explorer, Mozilla Firefox og Google Chrome. på uetisk markedsføring tricks for at øge sin distribution sats. Ifølge forskere, som begge versioner af programmet, er upålidelige og kræver fjernelse. Desuden, malware forskere har ikke formået at finde setup-filen i programmet, så de mener, at programmet er, at der enten ikke er lanceret endnu, eller har en meget lav opklaringsprocent. Selvom designere af Bestvids.azurewebsites.net lover, at det vil forbedre din oplevelse og for at spare både din tid og penge ved at give dig forskellige kommercielle tilbud og kuponer, at det ikke er sandt.\nÉn gang indeni, programmet starter visning af advarsler og forslag, herunder bannere. For at være mere præcis, på de hjemmesider du besøger. “Vær Bestvids.azurewebsites.net den nye SweetPlayer” pop-up-reklamer er også brugt til urimelige formål, nemlig deres annoncer inden for hver af dine foretrukne web-browsere, herunder Internet Explorer, Mozilla Firefox og Google Chrome. Selv hvis du lykkes, vil de samme indstillinger vil blive anvendt, når du genstarter din computer, og du vil møde de samme problemer igen. eller vil du blive sendt til nogle sponsoreret hjemmeside, der udelukkende er til reklame formål. Selvfølgelig, du kan hente dette program til systemet på samme måde som andre velrenommerede software, men vi kan ikke anbefale at gøre det.\nHVORDAN KAN Bestvids.azurewebsites.net kapre MIN COMPUTER?\nSelv om Bestvids.azurewebsites.net.net er den officielle kilde for Bestvids.azurewebsites.net, vores forskning team har fundet, at denne reklame-støttet program kunne være, der tilbydes af tredjeparter. Altid vælge den Brugerdefinerede installation og følg hvert trin. Desuden er det en ejendom af samme berygtede firma, der har skabt mere sikker Browser. Pas på disse opdateringer, når de vil ikke opdatere noget som helst, vil de kun indsætte dit operativsystem med en form for malware. Den første ting, du skal gøre, er selvfølgelig, at installere en antimalware tool på systemet. Du kan også bruge andre anti-malware-programmer af dit valg.\nDu vil blive foreslået at købe nogle varer til en bedre pris sats. Følg disse retningslinjer, der er indsendt af vores sikkerhedseksperter og slippe af med Bestvids.azurewebsites.net virus. Vi anbefaler, at du gør dette automatisk (medmindre du er en avanceret bruger på en computer), fordi det er en mere effektiv og pålidelig måde. Når hertil kommer, at en pålidelig sikkerhed program vil beskytte din computer mod fremtidige infektioner, der kan forsøge at indtaste dit system, når som helst. Klik på knappen download for at installere denne software. Desuden, Annoncer, som Bestvids.azurewebsites.net kan være meget effektivt slettet med hjælp fra anti-malware-programmer. Glem ikke at opgradere din antispyware til sine nyeste version for at sikre, detektering og fjernelse af den seneste uønskede programmer.\nDu kan slippe af med Bestvids.azurewebsites.net omdirigeringer og annoncer automatisk eller manuelt. Også, bortset fra de officielle kilder, Bestvids.azurewebsites.net kan kommer bundtet med uPlayer installer, Conduit Search beskytte, PC Optimizer Pro, Yula og andre adware eller freeware-programmer. Disse annoncer er meget mere effektiv og brugere til at klikke på dem oftere. Dette er grunden til, at så mange brugere der er ramt. At vi ikke har nævnt endnu, at Bestvids.azurewebsites.net virus normalt fremmer ekstra værktøjslinjer, så hvis du allerede har installeret det ved et uheld, kan du nødt til at fjerne hele pakken. installeret på din computer, cyber kriminelle kan nå dig ret i din browser, på en daglig basis, og det er virkelig farligt.\nBestvids.azurewebsites.net forbinder til internettet uden din tilladelse\nBestvids.azurewebsites.net viser kommercielle annoncer\nIntegrerer i webbrowser via browserudvidelse Bestvids.azurewebsites.net\nBestvids.azurewebsites.net foretages Windows OS-versioner\nAdvarsel, har flere anti-virus scannere fundet mulige malware i Bestvids.azurewebsites.net.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Bestvids.azurewebsites.net\nFjern Bestvids.azurewebsites.net fra Windows Vista eller Windows 7:\nFjern Bestvids.azurewebsites.net fra din browsere\nFjern Bestvids.azurewebsites.net fra Internet Explorer\nGå gennem udvidelser og Addons, slette elementer at have noget til fælles med Bestvids.azurewebsites.net (eller dem, som du kan finde ukendt). Hvis filtypenavnet ikke er fastsat af Mozilla, Google, Microsoft, Oracle eller Adobe, skal du være næsten sikker på, du er nødt til at slette den.\nOpsige Bestvids.azurewebsites.net fra Chrome\nTag et kig på de medfølgende udvidelser og tage sig af dem, som du finde unødvendige (dem, der vedrører Bestvids.azurewebsites.net) ved at slette den. Hvis du ikke ved, om en eller anden skal slettes definitivt, deaktiverer nogle af dem midlertidigt.\nHvordan fjerner Actor »


Lokale mænd til online golfspillere dating, Golf-Dating\nLokale Mænd Til Online Golfspillere Dating\nEr du på udkig efter mænd? Søg gennem de kontaktannoncer nedenfor og se om du kan finde din perfekte date. Send en besked og aftal et rendezvous senere i aften. Vi har 1000-vis af medlemmer der leder efter et hookup med nogen ligesom dig! Opret din 100% gratis konto her\nLeder efter en der kan lave...\nLeder efter en der kan lave boller i karry..\nJeg er en frisk sød ærlig og sjov fyr der ikke kan lave boller i karry.\nGolfspiller og gentleman\nAktiv, rutineret og engageret golfspiller. 55 år udenpå men meget yngre indeni! Leder ikke nødvendigvis efter en kæreste - men vil gerne date og/eller have selskab på og udenfor golfbanen. Sætter pris på ærlighed, humor, er både til sjov og til at slappe af of hygge sammen.\nSkolelærer i specialafdeling Kan folde et stræklagen pænt sammen Har for mange far-jokes\nEn trofast/ærlig fyr,søger...\nEn trofast/ærlig fyr,søger en soulmate.\nSøger en hunkøn som er trofast og kan lide at gå på cafe - Biograf, rødvin til maden og skal være aktiv.\nEngelsk, boet i danmark de...\nEngelsk, boet i danmark de sidste 25år.


Foretage og modtage opkald ved hjælp af Skype for Business - Skype for Business\nSkype for Business registrerer automatisk dine enheder, f. eks headset, mikrofon, højttalere og kameraer. Før du foretager et opkald, skal du sørge for, at du har sluttet en lydenhed til computeren. Vi anbefaler på det kraftigste, at du kontrollerer dine lyd -og video enheder, før du deltager i et møde eller foretager et opkald for at sikre, at du er klar.\nVigtigt!: Når din administrator har konfigureret Skype for Business, fastslog de, hvem du kan kommunikere med ved hjælp af Skype for Business. Som standard kan du kommunikere med andre Skype for Business-brugere i din virksomhed. Men afhængigt af din konfiguration kan du muligvis ikke bruge Skype for Business til at kommunikere med personer i andre virksomheder eller andre Skype-brugere. Spørg din administrator, hvis du har spørgsmål.\nHvis du vil ringe til en kontakt ved hjælp af Skype for Business, skal du markere kontakten og vælge telefonknappen. Vælg derefter en af de følgende indstillinger for opkaldet:\nArbejde: for at ringe til kontakten på et arbejdsnummer\nNyt nummer: for at angive et andet nummer, når der skal ringes op til personenSkype for Business\nSkype-opkald: for at ringe til kontakten i Skype for Business\nTalebesked: for at ringe til kontaktens telefonsvarer\nNår opkaldet går igennem, skal du bruge mikrofonknappen nederst i vinduet til at slå din egen lyd til eller fra og knappen på håndsættet for at afslutte opkaldet .\nBrug de andre opkaldsindstillinger efter behov:\nVælg knappen Opkaldsindstillinger for følgende indstillinger:\nViderestil til et andet nummer eller en person.\nEnheder for at skifte til en anden enhed.\nNumerisk tastatur til at interagere med et automatiseret telefonsystem, f.eks. for at angive en kode, når du ringer for at aflytte din telefonsvarer, eller for at foretage et valg, når du ringer til omstillingen på et kontor.\nHøjttalerens lydstyrke til indstilling af lydstyrken. Skyd markøren op og ned for at ændre lydstyrken, eller vælg højttalerikonet øverst i lydkontrollen for at slå lyden fra.\nVælg knappen Video for at føje video til et Skype for Business-opkald.\nVælg knappen Chat for at føje chatsamtale til et Skype for Business-opkald.\nVælg knappen Deltageretil at invitere andre kontakter til at deltage i mødet.\nHvis din Skype for Business-konto er aktiveret til Enterprise VoIP, kan du bruge det numeriske tastatur til at ringe til et telefonnummer fra Skype for Business.\nBemærk!: Hvis du ikke kan se det numeriske tastatur, har din organisation ikke de rette licenser. Hvis du vil kontrollere, hvilke licenser der er nødvendige, skal dit tekniske supportteam Se Skype for Business og tilføjelses licens til Microsoft teams.\nPå hovedskærmen i Skype for Business skal du klikke på fanen Numerisk tastatur.\nDet numeriske tastatur vises nedenfor.\nAngiv et telefonnummer på en af følgende måder:\nVælg nummerknapperne på det numeriske tastatur.\nSkriv nummeret på dit tastatur.\nIndsæt nummeret, hvis det allerede er kopieret til Udklipsholder.\nVælg RING OP.\nNår opkaldet går igennem, skal du bruge mikrofonknappen nederst i vinduet til at slå din egen lyd til eller fra og knappen på håndsættet til at afslutte opkaldet.\nNår en kontakt ringer til dig, vises der en meddelelse på skærmen. Besvar opkaldet ved at vælge meddelelsen.\nHvis du ikke vil besvare opkaldet, skal du vælge Afvis for at afvise opkaldet og sende det til telefonsvareren, hvis den er tilgængelig.\nForetag og modtag et Skype for Business-videoopkald


Bøgernes svar på Spotify er klar om et par uger - politiken.dk\nFerielæsning. Iværksætteren Morten Strunge har allerede inden opstarten af Mofibo sat standarden for dansk abonnement på e-bøger. Tegning: Anne-Marie Steen Petersen\nBøger 19. jun. 2013 kl. 17.56\nLæs så mange bøger, du vil, for under 100 kr. om måneden. Sådan lyder modellen fra selskabet Mofibo, som vil tilbyde e-bøger i abonnement.\nFlere selskaber, heriblandt Saxo.com, vil udbyde tilsvarende tjenester. De fleste regner med, at en eller to tjenester med tiden vil sætte sig på det meste af markedet.\nAlle afventer nu, hvilken effekt tjenesten Mofibo får på danskernes forbrug af bøger.\nMorten Strunge, som har stiftet e-bogs-tjenesten Mofibo, forhandler lige nu med danske investorer om at få tilført ekstra kapital til selskabet.\nFormålet er at kunne lancere den nye abonnementstjeneste for e-bøger med bulder og brag i løbet af et par uger. Det bliver en tjeneste, hvor man for et abonnement på under 100 kr. om måneden kan læse frit blandt omkring 6.000 bogtitler.\nDet er vigtigt at have penge, så man kan lave store armbevægelser\n»Jeg har lært meget af at drive Onfone, og en af de ting, jeg har lært, er, at det er vigtigt at have penge, så man kan lave store armbevægelser. Vi skal aggressivt ud i tv og andre medier og fortælle den helt almindelige dansker, som ikke læser 50 bøger om året, hvorfor det er smart at være abonnent hos os«, siger Morten Strunge.\nHan investerer selv et betydeligt beløb i Mofibo. Pengene har han tjent på at stifte og siden sælge mobilselskabet Onfone, hvor han stadig er direktør.\nMorten Strunge ønsker ikke at oplyse datoen for lanceringen af Mofibo, men eftersom selskabet ønsker at være klar, så danske læsere kan nå at få glæde af tjenesten, når de går på sommerferie, indrømmer han, at lanceringen formentlig vil ske inden for de næste par uger.\n»Vi arbejder benhårdt på at blive klar til at få sommerferiesalget med, men det er en kompliceret platform, og vi ønsker, at den fungerer rigtigt i første forsøg«.\nHele bogbranchen følger nøje med i, hvad der sker, når prøveballonen Mofibo stiger til vejrs, men allerede nu kan man konstatere, at det er lykkedes Mofibo at sætte standarden for, hvordan en abonnementstjeneste skal skrues sammen i Danmark.\nOg fremkomsten af Mofibo har også fået nogle af forlagsindustriens store spillere til at sætte deres egne forretningsplaner i bero. Det gælder eksempelvis Lindhardt og Ringhof, som allerede for et år siden fortalte, at de sandsynligvis ville blive en af de fremtidige distributører af e-bøger i abonnement.\nLæs også: Digitale 'all-you-can-eat'-tilbud vil revolutionere bogmarkedet\n»Det er stadig med i vores overvejelser, men vi har siden set aktører, som kommer med teknisk og markedsføringsmæssig kompetence, som er meget overbevisende. Det vigtige er, at både forfatterne og vi som forlag får noget ud af det«, siger forlagets direktør for forretningsudvikling, Cliff Hansen.\nHvad kunne få jer til at engagere jer i en tjeneste?\n»Hvis vi ser abonnementsmodeller, der trækker i den forkerte retning, så det ikke er indholdsleverandørerne, der tjener pengene, men derimod udbyderne af tjenesterne«.\nKunne I finde på at engagere jer som partnere i nogle af tjenesterne?\n»Ja, alle konstruktioner er mulige, men for indeværende er vi det ikke«, siger Cliff Hansen.\nNej tak til 2 øre\nCliff Hansen er meget tilfreds med, at Mofibo har valgt den såkaldte eksemplarmodel for sin kommende abonnementstjeneste, for denne model betyder, at forlaget og Mofibo aftaler en fast pris, der skal betales, hver gang en abonnent læser en af e-bøgerne i tjenestens katalog.\nDette står i modsætning til den såkaldte Spotify-model, som man kender fra musikområdet. Her har abonnementstjenesten indtægter fra abonnenter og annoncører, og det er disse penge, der siden deles mellem alle involverede i et bestemt forhold.\nDenne model har ikke mange tilhængere blandt forlag og forfattere.\n»Det er forlagene, der har forhandlingsretten for e-bøgerne, men som forfattere har vi en klar interesse i, at det bliver eksemplarmodellen. Ellers risikerer vi, at det går, som det gik for musikerne, der fik omkring 2 øre, når et musiknummer blev spillet«, siger Jo Hermann, formand for Dansk Forfatterforening.\nHos Mofibo siger Morten Strunge, at hans selskab i det lange løb står sig bedst med en eksemplarmodel, hvor selskabet afregner per læst bog med forlag og forfatter. Og han er ikke nervøs for, at storforbrugere af e-bøger dermed henter så mange bøger, at det giver underskud for Mofibo, fordi de skal afregne mere, end de får ind i abonnement.\n»Vi ved selvfølgelig godt, at eftersom vi bliver de første, får vi også mange kunder, som læser mange bøger, men det har vi medkalkuleret«, siger Morten Strunge.\nRodfæstet i den gamle økonomi\nLæs også: Google vil til Danmark med e-bøger og musik\nHos netboghandlen Saxo.com ærgrer direktør Jørgen Balle Olesen sig over, at standarden for e-bogs-tjenester i Danmark lige nu ser ud til at blive eksemplarmodellen.\nHan ville frygtelig gerne afprøve den rene Spotify-model fra musikområdet.\nLÆS OGSÅ »I dag er det forlagene, der har fat i den lange ende, men selv om de er rodfæstede i den gamle økonomi, håber jeg, at de på et tidspunkt ønsker at prøve en anden model. I dag køber den typiske bogkunde måske to e-bøger om året. Det betyder, at man i alt skal fordele fortjenesten fra cirka 300 kr. mellem alle parter. Det ville da være bedre, hvis man skulle dele de omkring 1.200 kr., som kommer ind i årligt abonnement«, siger Jørgen Balle Olesen.


Søgeresultater rabbitsmitsvendborg | Page 7\nFørste nederlag til Rabbits\nSvendborg Rabbits tabte sœsonens 3. kamp. På hjemmebane blev det nederlag mod et stærkt spillende Horsens IC hold der vandt 97 – 87.\nEfter kampen talte vi med spillende ass. Coach Martin Mariegård og derefter Head Coach Craig Pedersen fra Svendborg Rabbits.\nDirektør stopper i Rabbits\nEfter otte år i spidsen for Svendborg Rabbits har Niels Jørgen Jensen nu valgt at trække sig fra direktørposten.\nDirektør i Svendborg Rabbits, Niels Jørgen Jensen, har valgt at opsige sin stilling med udgangen af marts måned.\nHan har stået i spidsen for Svendborg Rabbits i 8 år, og efter rekonstruktionen sidste år, som direktør for Svendborg Rabbits A/S. Nu takker han af og stopper som direktør for klubben. Niels Jørgen Jensen orienterede selv spillerne om sin beslutning mandag aften.\n– Det er ikke mindst hans store engagement og indsats at Svendborg Rabbits har nået toppen af dansk basket. I Niels Jørgens “regeringsperiode” har holdet været i DM-finalerne de seneste 5 år, og bla opnået 1 DM, og 2 pokaltitler – senest i jan 2012, udtaler bestyrelsesformand Susanne Dennig Lunde.\nDu kan følge Svendborg Rabbits her på mitsvendborg.dk\nDramatisk opgør endte med sejr til Rabbits\nSvendborg Rabbits vandt med 88-82 over Hørsholm efter forlænget spilletid. Efter den dramatiske kamp talte vi med Head Coach Craig Pedersen.\nRabbits vandt overlegen sejr i aftes\nI basketligaen vandt Svendborg Rabbits en sikker hjemmesejr over Vœrløse med 81 – 63. En af de bedste skytter hos Rabbits var Mikkel Plannthin. Hør hvad han sagde efter kampen.\nRabbits vandt – igen\nSvendborg Rabbits vandt hjemme i ligaen over Aabyhøj med 86 – 82. Bedste spiller hos Rabbits Adama Darboe havde følgende at sige efter kampen.\nRabbits vandt pokalfinalen over Bakken Bears\nDer mødte spillerne fra Rabbits en varme velkomst, da de søndag aften vendte tilbage til Svendborg Idrætscenter efter pokalsejren mod Bakken Bears i Horsens Forum.\n(Foto fra rabbits.dk)\nSvendborg Rabbits vandt efter en fantastisk spændende kamp søndag aften pokalfinalen over favoritterne fra Bakken Bears med 75-73. i Forum Horsens.\nRadio Diablo var med i Horsens, og radioens Erik Kirk talte efter kampen med headcoach Craig Petersen, samt med Rabbits direktør Niels Jørgen Jensen og Rabbitsspiller Martin Mariegaard.\nInterview med Craig Pedersen\nInterview med Niels Jørgen Jensen og Martin Mariegaard\nSikker Svendborgsejr til Rabbits\n1. kamp efter en julepause er altid en prøvelse. Fungerer alt, er alle mand klar og hvordan glider spillet?\nRabbits viste i glimt, at de er på rette vej, det blev til en sikker sejr over nr. 4 i ligaen, Sisu, 94-66, efter at kaninerne havde været bagud ved pausen med 1, 39-40.\nSvendborg kommer bedst fra start og kommer hurtigt foran med 6-2 og igen med stærkt forsvar 15-6 midt i perioden. Sisu er ikke heldige med deres angrebsspil og har meget svært ved at komme til kvalificerede afslutninger i starten af kampen. Efter 5 minutter af 1. periode fører Svendborg 17-8 men så falder kaninernes tempo og Sisu spiller bedre og bedre og rammer på deres mellemdistanceskud og under kurven er Rutherford og Harrison dominerende. Rasmus Christensen slutter perioden flot af for Svendborgs vedkomne med to gode drives på kurven. Kaninerne vinder 1. periode med 21-17.\nÅrets første sejr til Svendborg Rabbits\nSvendborg Rabbits vandt her til aften over Sisu i ligaen med 94 – 66 Specielt i de sidste 2 perioder spillede Rabbits godt, især Niels Degn Andersen var god hos Svendborg. Ham talte Radio Diablos Erik Kirk med efter kampen.\nSvendborg Rabbits kamplan 2012\nFølg Svendborg Rabbits på mitsvendborg.dk\nRabbits går på juleferie på 1.pladsen\nAF ERIK KIRK\nSportschef – Radio Diablo\nMed en sejr på hjemmebane over Hørsholm på 89 – 60 kan Svendborg Rabbits holde juleferie på 1. pladsen i ligaen. Kampens bedste var Mikkel Plannthin fra Svendborg. Ham talte vi med efter kampen.


Naboer undrer sig: Hvor kom den ekstra etage lige fra? | stiften.dk\nÆggepakkeriets høje hus ved godsbanen skulle efter lokalplanen have 13 etager. Der er 14 etager, konstaterer Peter Thyssen. Selv bor han i Ceres Panorama i baggrunden. Her siger lokalplanen 18 etager, men det er endt med en bolig på 19. etage. De ekstra etager har kommunen givet dispensation til. Foto: Michael Svenningsen\nLokalplan bestemmer, at højt hus ved Godsbanen må være i 13 etager. Nu er huset skudt op - med 14 etager.\nAARHUS: Hvad er nu det for noget? tænkte Birgitte Bogner, da hun en dag stod ved vinduet i sin lejlighed i Ceresbyens højhus og kiggede over mod den høje bygning, der er skudt op på Carl Blochs Gade ved Godsbanen.\nDer er da 14 etager, talte hun sig frem til. En for meget.\nI lokalplanen for Æggepakkeri-byggeriet, som er det, hun kigger på, står der, at det høje hus må være i højest 13 etager.\n- Som borger involverede jeg mig, da forlaget til lokalplan for Æggepakkeriet kom i efteråret 2016. Jeg har skrevet høringssvar og haft foretræde for teknisk udvalg, så min overraskelse var stor, da jeg opdagede, at det høje hus ikke er i 13 men i 14 etager, siger Birgitte Bogner.\nHun skrev til Teknik og Miljø og spurgte, hvor den ekstra etage kom fra.\n- Nu har de så svaret, at kommunens afdeling for Byggeri har givet Æggepakkeriet dispensation til den ekstra etage, som man har kunnet finde plads til, uden at gøre bygningen højere, siger Birgitte Bogner.\nHun undrer sig over, at sådan en dispensation ikke har været i offentlig høring.\n- Vi er ikke en gang blevet orienteret om, at kommunen har givet dispensationen, siger hun.\n- Det borgerne kan forholde sig til er jo ikke, om et hus er tre meter højere eller lavere. De forholder sig til antallet af etager, som de umiddelbart kan tælle. Hvis ikke ting står til troende, tager kommunen ikke borgerne alvorligt. Det duer ikke, hvis 13 etager ikke betyder 13 etager men 14.\nPeter Thyssen, beboer i Ceres Panorama og tidligere rådmand.\nPeter Thyssen kalder det et demokratisk problem, hvis man ikke kan regne med det etageantal, der står i en lokalplan. Foto: Michael Svenningsen\nI Ceres Panorama bor også den tidligere rådmand for Teknik og Miljø, Peter Thyssen.\nOgså han har bemærket, at der er 14 og ikke 13 etager i Æggepakkeriets høje bygning.\nHan mener, at det er udtryk for manglende respekt for borgerne, og at det udgør et demokratisk problem, at man ikke kan regne med det etageantal, der står i en lokalplan.\nMen kan det ikke være lige meget, om der er 13 eller 14 etager i huset, når den ekstra etage er et resultat af, at man har beskåret loftshøjden i de øvrige etager? Huset er jo ikke blevet højere af, at der er kommet en ekstra etage på. Og antallet af bolig-kvadratmeter overstiger ikke det, der er fastsat i lokalplanen.\n- Det, borgerne kan forholde sig til, er jo ikke, om et hus er tre meter højere eller lavere. De forholder sig til antallet af etager, som de umiddelbart kan tælle. Hvis ikke ting står til troende, tager kommunen ikke borgerne alvorligt. Det duer ikke, hvis 13 etager ikke betyder 13 etager men 14.\n- Hvis man vil ændre etageantal, skal det da i en høring igen - især da antallet af etager var genstand for en lang debat, da byrådet behandlede lokalplanen. Man føler ikke, at man bliver taget alvorligt, når man involverer sig i en demokratisk proces, siger Peter Thyssen.\nHan mener, at det er et problem, at det efterhånden er helt umuligt for den almindelige borger at se, hvad det er, der vil blive bygget.\n- Og for byrådet er det lige så umuligt, når man dårligt har vedtaget en lokalplan, før der bliver dispenseret fra den, siger Peter Thyssen.


Briterne vil hjælpe Algeriet efter gidseldrama\n21. januar 2013 18:02 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nOvenpå den blodige gidselaktion i den algeriske ørken vil Storbritanniens premierminister, David Cameron, nu hjælpe Algeriet med terrorbekæmpelse og med at optrevle den gruppe, der står bag aktionen.\nSTORBRITANNIEN/ALGERIET: Storbritanniens premierminister, David Cameron, lover nu hjælp til Algeriet ovenpå den fire dage lange blodige gidselaktion i den algeriske ørkenby In Amena.\nIfølge Reuters vil premierministeren hjælpe med terrorbekæmpelse og med at optrevle gruppen Mulathameen Brigaden eller »Blodets Brigade«, som har påtaget sig skylden for aktionen mod gasanlægget i ørkenen, hvor flere gidsler og gidseltagere blev dræbt.\n– Vi vil bidrage med den britiske efterretningstjeneste og terrorbekæmpelsesmidler til en international indsats for at finde og optrevle det netværk, der planlagde og beordrede de brutale overfald i In Amena, sagde David Cameron sent mandag eftermiddag til det britiske parlament ifølge Reuters.\nDesuden fortalte den britiske premierminister, at han vil overveje at øge hjælpen til det franske militær i kampen mod de militante islamister i Mali. Gruppen, der står bag den algeriske gidselaktion, truer nu med nye aktioner, med mindre militæraktionen i Mali stopper.\n– Vi vil overveje andre transport- og overvågelsesmidler, som vi kan lade franskmændene bruge, så vi kan hjælpe dem i det, de laver, sagde David Cameron ifølge Reuters ligeledes til det britiske parlament og fortalte samtidig, at den britiske regerings sikkerhedsråd vil drøfte den øgede hjælp tirsdag.\nStorbritannien har i forvejen sendt to C-17 transportfly til Mali for at støtte den franske indsats.\nDer har de seneste dage været stor forvirring omkring, hvor mange personer der mistede livet under gidselaktionen på gasanlægget i den algeriske ørken, men tidligere mandag slog Algeriets premierminister, Abdelmalek Sellal, ifølge Reuters fast, at 37 udlændinge med otte forskellige nationaliteter blev dræbt under det fire dage lange gidseldrama.\nHan tilføjede, at skæbnen for yderligere syv fortsat er ukendt. Det er endnu uvist, om der er tale om de fem savnede Statoil-ansatte nordmænd, der var blandt gidslerne.\nAlgeriske styrker satte ind for at befri gidslerne ved at storme gasanlægget, og her blev tre militante gidseltagere fanget i live, mens 29 blev slået ihjel, lød det fra premierministeren.\nTidligere bekræftede en algerisk sikkerhedskilde, at sikkerhedsstyrker havde fundet ligene af to dræbte terrorister, som viste sig at være canadiere.


Anette Krogh - Randers - Aalborg - Forældre og erotik\nDer er ingen tvivl om at det er sværere at opretholde den erotiske forbindelse, når man har børn.\nPå mange måder lukker vi os ned seksuelt, når vi stifter familie.\nVi begynder at prioritere anderledes, vi omdefinerer roller og balancen mellem frihed og ansvar ændrer sig. Og nu er der færre penge, mindre frihed, færre berøringer, mindre tid sammen alene og mindre privatliv.\nDet er ikke altid nemt at generobre den erotiske fortrolighed vi havde før vi blev forældre, da vi var elskende.\nVi prøver at organiserer og prioritere familielivet og ud med det som er pjanket, umodent, uansvarligt, dumdristigt, umådeholdent og uproduktivt, nu skal vi være ansvarlige og voksne.\nFamilielivet kan føles som en evig øvelse i at prioritere opgaverne og sex havner tit længst nede på listen.\nKvinden bliver ofte meget optaget af forældrerollen og forældreskabet. Det bliver meget vigtigt for at have et rent og pænt hjem og oplever at det at få tingene gjort, giver hende en følelse af effektivitet og kontrol.\nNår kvinder bliver mødre, bliver de totalt mødre, alt handler om børnene.\nHendes følelser og fokus drejer sig ikke længere om manden, de er blevet kanalisere over til børnene.\nOfte siger hun til sig selv at det skal nok komme igen. Og i stedet for at investere energi at få erotikken tilbage finder parret sig nu siddende sammen i sofaen med hver deres mobil og iPad mens TV´et kører.\nDe afsætter ikke tid eller plads til at slappe op og lade op i, enten sammen eller hver for sig. De lægger ikke længere mærke til hinanden og intimitet mellem dem, minder dem om alt det de ikke har længere, så det undgår de og vender opmærksomheden mod børnene som erstatning for det, de går glip af.\nNår erotikken kun møder gentagelser, vaner eller regler, dør den.\nDe udvikler en kommunikation, hvor bebrejdelser fylder mest: Hvorfor er det mig der står for børnene og alt herhjemme?\nHvis du hjalp mere til, ville jeg nok få mere lyst til sex. Jeg vil gerne være sammen med dig fysisk, men det skal ikke føre til sex. Du tænker bare på sex.\nDen, som har lyst til sex, ser sig forvandlet til et egoistisk vilddyr. Alle erotiske tiltag bliver afvist på mere eller mindre spidsfindige måder og manglen på sex og erotik bliver en følelsesmæssig ørkenvandring.\nDet kræver et aktivt engagement og en bevidst vilje at holde erotikken i live.


Optisk gamingmus - G300 - Logitech\nStart stærkt med standardkonfigurationsindstillingerne. Eller indstil dine egne brugerdefinerede hurtigtaster og makroer med ni programmerbare knapper.1 Indstil push-to-talk-kommunikation. Skift af DPI-niveau. Nulstil hver spilkommando eller gem makroen med flere kommandoer.*\nVisse profilindstillinger kræver Logitech® Gaming Software.\nMultifunktionsdesignet har en kompakt, behagelig og solid form.\nAnvend syv unikke farveprofiler så du altid ved, hvilke indstillinger der er aktive.\nKonfigurer musen én gang hvorefter dine spilprofiler gemmes i hukommelsen. De ni programmerbare knapper er også i hukommelsen, så de kan bruges sammen med enhver pc.\nOPTIMERING AF DPI\nSørg for at du altid foretager de rigtige bevægelser i enhver spilsituation. Skift DPI-indstillinger hvor som helst fra 250 DPI til 2.500 DPI. Multi-DPI-indstillingerne giver dig mulighed for at skifte fra hurtigt at vælge indstillinger på skærmen eller scanne spilkort til at udføre præcise snigskytteskud med lav DPI-følsomhed.\nEN RAPPORTERINGSFREKVENS PÅ 1 MILLISEKUND\nUdfør dine bevægelser i spillet otte gange hurtigere end med en almindelig USB-mus. G300-musen gør det hele lige så hurtigt som du kan flytte dine hænder.\nTests viser at de primære knapper er klassificeret til over 10 millioner klik, og den samlede bevægelse af musen er klassificeret til 250 km. Den solide G300 kan klare selv de mest intense, timelange gamingsessioner.\nSTIL MED LAVT FLOW\nMusemåtten i polytetrafluorethylen med lav friktion minimerer friktionskraften og giver mere glidende og præcise markørbevægelser.\nBrug Logitech Gaming Software til at administrere kommandoer i dine yndlingsspil. Træk og slip-funktionen giver dig mulighed for at indstille knapper og spore profiler på hvert spil, du spiller. Eller brug forudkonfigureret tilpasning med den automatiske registrering af spil.\nInternetforbindelse for at downloade ekstra software