»Almene boliger er noget af det mest danske, vi har« | Information\nSøren-Emil Schütt (tv.), Fatma Tounsi og Pia Wiborg er med i bevægelsen Almen Modstand, der lørdag demonstrerer mod regeringens ghettoudspil.\nBaggrunden for demonstrationen er den politiske aftale, der er døbt ghettopakken, mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet – og delvist SF og De Radikale. Den har til formål at gøre op med parallelsamfundene, og når Folketinget åbner på tirsdag er det meningen, at lovforslagene skal fremlægges og vedtages.\n30-årige Fatma Tounsi havde fulgt lidt med i medierne, da lovpakken blev diskuteret i foråret, og i første omgang tog hun den ikke så seriøst.\n»Medierne fokuserede mest på det her med obligatoriske dagtilbud og dobbeltstraf, og det er også nogle ting, som jeg er uenig i, men jeg føler også, at det er en symbolpolitisk kamp, man kommer til at tabe lige meget hvad‚« fortæller hun.\nMen så gik det op for hende, at en stor del af forslagene handlede om de fysiske ændringer af de socialt udsatte boligområder og om salg af almene boliger til private.\n»Man snakkede om nedrivning og bygning af private boliger som en slags udvikling, og det er jeg fuldstændig uenig i. Jeg synes, at den almene boligsektor og den kooperative model, den bygger på, er noget af det bedste, vi har i Danmark,« siger hun.\nHvis lovpakken bliver vedtaget, betyder det, at det vil være muligt for udlejere at opsige lejerne med henblik på salg eller nedrivning af deres boliger. Regeringens mål er, at almene boliger højst skal udgøre 40 procent af boligerne i de 16 såkaldte »hårde ghettoer« i 2030.\nDet kan for eksempel ske ved at rive almene boliger ned, sælge dem som ejerlejligheder eller bygge private ejerboliger i området. Planen risikerer at berøre op mod 50.000 lejere ifølge et høringssvar fra Danmarks Almene Boliger (BL).\n»I dag er det boligforeningerne, der ejer boligerne, og det er igennem beboerdemokratiet, at man tager beslutninger om, hvad der skal ske med dem. Og nu griber politikerne ind på baggrund af kriterier, der er 100 procent politisk bestemt,« siger hun\nSammen med andre beboere fra de almene boligområder igangsatte hun derfor en kampagne mod nedrivning og salg af almene boliger. I dag har kampagnen bredt sig til Aarhus og Odense.\n»Den skal bredes ud så meget som muligt og oplyse alle beboere i den almene boligsektor og få dem til at gøre modstand sammen med os. Vi kalder netværket Almen Modstand.«\nFatma Tounsi er født i Tunesien, men kom til Danmark med sin familie fra Syrien for 15 år siden. Hun boede først i Holstebro og herefter tre år i Vollsmose, hvor hun begyndte at læse biokemi på Syddansk Universitet. Senere flyttede hun til København for at læse videre. I dag er hun færdiguddannet og jobsøgende.\nHun bor i en almen bolig i Bellahøj i et område, der ikke står på regeringens ghettoliste. Men hun er alligevel utryg over ghettopakken, som hun ser som et angreb på beboerdemokratiet og ejendomsretten i de almene boligforeninger.\n»Den tryghed, jeg altid har følt ved at vide, at der altid vil være et sted, hvor jeg har råd til at bo, og at ingen kan smide mig ud af min bolig, den bliver ændret nu.«\nIfølge Fatma Tounsi er løsningen på parallelsamfundene ikke at indskrænke beboernes rettigheder og sælge almene boliger. Det er at udbrede det lokale demokrati og bygge flere almene boliger.\nHun påpeger, at mange af dem hun kender i »de listede områder«, som hun kalder ghettoerne, ser på deres boligforening som et boligselskab. Derfor handler det om at arbejde med at engagere flere i beboerdemokratiet og lære dem om den demokratiske tanke bag almene boliger, mener hun.\n»Jeg forstår ikke, at politikerne siger, at de gerne vil lære etårige børn om demokrati. Hvis man gerne vil have, at folk bliver integreret i et samfund, der bygger på demokrati, så skal man styrke nærdemokratiet.«\nAndet stop: Lundtoftegade\nLidt længere inde mod byen på Lundtoftegade på Nørrebro sidder Søren-Emil Schütt i sin lejlighed på niende sal. For syv år siden fik han mulighed for at leje sig ind i lejligheden, mens han afsonede en straf for berigelseskriminalitet og graffiti med fodlænke. I dag læser han en kandidat i filosofi, og på bordet er der stablet bøger af forfattere som Heidegger og Sartre.\nHan er ud over at være med i Almen Modstand også beboerformand i Lundtoftegade, hvor der bor 2.000 mennesker. Området er på regeringens ghettoliste, fordi en stor andel af beboerne har en ikkevestlig baggrund, og så er der også mange arbejdsløse.\nDet betyder blandt andet, at beboerne her i området bliver pålagt at sende deres børn i særlige pasningstilbud, når de er ét år, hvis ghettopakken vedtages. De risikerer også at komme i en dobbeltstrafzone for lovovertrædelser.\n»Her i Lundtoftegade er der ikke særlig mange, der ved, hvad der står for døren. Så de oplysningskampagner og møder, Almen Modstand arrangerer, er sindssygt gode i forhold til at vække virkeligheden,« siger Søren Emil Schütt.\nSamtidig mener han også, at Almen Modstand er et godt forum til at sige nej. Nej til regeringens »parallelsamfundspakke«, som han insisterer på at kalde den.\nDet største problem ved den er ifølge ham, at folk skal smides ud af deres boliger. Også selv om det ikke står til at ske for dem på Lundtoftegade, som ikke er en »hård ghetto«, fordi den ikke har stået på listen i fire år i træk.\n»Det er et kæmpe overgreb på den enlige, på den store børnefamilie, ja på alle mennesker. Det er hele ens netværk, ens hverdag, der bliver revet op med tvang. Så det skal stoppes, og det kommer vi i Almen Modstand også til at gøre helt fysisk, når der kommer en gravko.«\nSøren Emil Schütt ser ikke Lundtoftegade som et parallelsamfund. Tværtimod oplever han, at der er en stor mangfoldighed med 70 forskellige nationaliteter. Samtidig, påpeger han, koster lejlighederne lige ovre på den anden side af gaden op mod fire millioner kroner.\n»Hvordan kan man bo i vores store byer, hvis ikke det var for almene boliger: Gode, billige boliger, som alle har råd til at betale, uanset om man er høj eller lav. Det er derfor, det er væsentligt at have.«\nTredje stop: Tingbjerg\n60-årig Pia Wiborg kommer ned ad trappeopgangen fra sin lejlighed, idet hendes nabo dukker op med sin rollator og to indkøbsposer. Grøntsager og Ude og Hjemme stikker op af en af dem.\nPia Wiborgs lejlighed ligger på 2. sal, og på hendes to store vinduer på gavlen er der hængt plakater op med budskabet »Bevar de almene boliger«. Hun bor i Tingbjerg. Det er et af de områder, som af regeringen bliver kaldt »en hård ghetto«. Det betyder blandt andet at andelen af almene boliger i området skal nedbringes til 40 procent inden for de næste 12 år.\nDet nytter ikke noget at rive almene boliger ned, og beboerne herude må komme med på råd, mener Pia Wiborg. Derfor har hun også meldt sig ind i Almen Modstand.\n»Det er ikke de kriminelle unge herude, der skaber utryghed for os lejere. Det er politikerne inde på Christiansborg,« siger hun.\nHavde plakaterne ikke hængt i Pia Wiborgs vinduer, havde hun haft udsigt over sit yndlingsområde i Tingbjerg: Et grønt område med stisystem og velordnede buske. Det er et af de steder, der risikerer at forsvinde, fordi man som et led i ghettopakken vil bygge nye, private boliger midt i området.\nVi går over mod Tingbjerg Forum, der ligger fem minutters gang fra Pia Wiborgs lejlighed. På vej derover skrår vi over en parkeringsplads, der er afspærret af politiet i den ene ende. Der holder to politibiler, og et par betjente er ved at afhøre tre unge mænd ved en af opgangene.\nPå trods af at der sidste år var bandekonflikt i København, som blandt andet betød, at der blev affyret flere skud i Tingbjerg, og at én person blev dræbt, har Pia Wiborg aldrig været utryg ved at bo her.\n»Jeg tør godt at vade rundt herude om aftenen,« siger hun med københavnsk dialekt.\nPia Wiborg har en bange anelse om, at politikerne i virkeligheden slet ikke ønsker almene boliger i de store byer længere, og at det er derfor, de har lavet ghettopakken.\n»De vil have, at det skal være fint og flot det hele. Men jeg er jo også en københavnerpige. Jeg er født i Torsgade med lokum i gården og har også ret til at bo her,« siger hun.\nPia Wiborg flyttede første gang til Tingbjerg for 56 år siden, da hun var fire år gammel. Hun husker stadig, hvor luksuriøst det var at flytte fra Nørrebros små og primitive lejligheder til Tingbjerg.\n»Det var jo luksuslejligheder, der havde bad og toilet og alt muligt,« siger hun.\nFor ni år siden flyttede hun tilbage til området med sin seksårige datter. Siden første gang hun boede her har kvarteret ændret sig på flere områder. For eksempel er der kommet indvandrere til. De udgør i dag næsten 80 procent af alle beboerne i Tingbjerg.\n»Når vi taler indvandrere, så er der ret mange forskellige nationaliteter, og det kan jeg i virkeligheden godt lide. Men det kan være svært, fordi de taler på deres eget sprog, så man føler sig et eller andet sted udenfor,« siger Pia Wiborg.\n– Kan det ikke være en god ting, at politikerne vil blande beboersammensætningen i området?\n»Jeg tror ikke på, at det virker at nedlægge de almene boliger. Jeg har både boet i hus og andelslejligheder, og det gør jo ikke nogen forskel på folk. Jeg er jo ikke anderledes, bare fordi jeg har boet i en villa og en andelslejlighed.«\nPå vej tilbage til Pia Wiborgs lejlighed går vi forbi Tingbjerg Kirke, en knaldorange bygning, hvor hun arbejder som vikar som supplement til sin kontanthjælp. Til højre for kirken ligger små rækkehuse, der ifølge nogle byudviklingsplaner måske skal rives ned. I mange af vinduerne hænger de gule plakater fra Almen Modstand.\nHun håber, at demonstrationen kan gøre, at nogle af politikerne »får kolde fødder«, så flere almene boliger – ikke bare i Tingbjerg, men i hele Danmark – bliver bevaret.\n»Jeg synes, at det er grotesk, at de allerede er begyndt at rive boliger ned rundt omkring. Der er ikke sat papir på, hvor de vil flytte de mennesker hen, der bliver smidt ud. Imens er der mange psykisk og socialt sårbare, som ikke får den hjælp, de har brug for.«\n29. september, 2018 - 08:54\nIkke et ondt ord om det almene byggeri - med de rette forbindelser kan man dér få en god, billig bolig.\nMen på en eller anden måde - måske igennem den kommunale anvisningsret - har visse afdelinger udviklet sig til ghettoer, og det bestemt OK at forsøge at opløse ghettoerne.\nSpørgsmålet er blot, hvad det egentlig er, man vil udrydde - ghettoerne eller de almene boliger.\nCarsten Wienholtz, ingemaje lange, Bjarne Andersen, Peter Tagesen, Karsten Lundsby, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Uffe Gammelby, Steffen Gliese, Ebbe Overbye, Anne Eriksen, Lise Lotte Rahbek, Frede Jørgensen, Hanne Pedersen og Verner Nielsen anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 10:09\nTorben Lindegaard, du kan ikke benytte dig af de rette forbindelser inden for alment byggeri. Modsat så mange andre områder i det danske samfund gælder nepotisme ikke her. Du kan stå på venteliste og være heldig at få noget godt.\nMarie E. Rasmussen, Karsten Aaen, Torben K L Jensen, Carsten Wienholtz, ingemaje lange, Estermarie Mandelquist, Bjarne Andersen, Karsten Lundsby, Eva Schwanenflügel, Viggo Okholm, Uffe Gammelby, Steffen Gliese, Ebbe Overbye, Anne Eriksen, Lise Lotte Rahbek, Frede Jørgensen og Henrik Bjerre anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 10:21\nBegrebet "ghettoer" er noget regeringen har opfundet\nHvor skal folk flytte hen når deres almene boliger bliver revet ned?\nCarsten Wienholtz, Estermarie Mandelquist, Bjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Karsten Lundsby, Eva Schwanenflügel, Viggo Okholm, Uffe Gammelby, Bettina Jensen, Steffen Gliese, Ebbe Overbye, Anne Eriksen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 10:24\nJeg er i dilemma. Hvis jeg blev tvunget til at bo i en indvandrerghetto, ville jeg forsumpe i alkohol eller lignende, opgive at arbejde mv. På den anden side synes jeg det er vanvittigt at rive boligerne ned.\nDer må kunne findes billigere løsninger som nogle boligforeninger er kommet med, at bestikke beboere til at flytte på landet, bygge boligerne om til kollegier etc.\n29. september, 2018 - 10:35\nØnsker man at bekæmpe parallelsamfund og kriminalitet i bestemte boligområder hjælper det ikke uden samarbejde med de mennesker, der bor i de berørte områder. Det er jo dem man påstår man vil hjælpe? Ghettoplanen er ikke andet end et forsøg på et kvikt fix på problemer, der skyldes årtiers forsømmelser. Men der findes ikke noget kvikt fix på de problemer. Det eneste man opnår med denne plan er at stigmatisere mennesker, der er så 'uheldige' at bo der\nMarie E. Rasmussen, Karsten Aaen, Carsten Wienholtz, Bjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Karsten Lundsby, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Uffe Gammelby, Steffen Gliese, Per Torbensen, Hans Larsen, Anne Eriksen, Frede Jørgensen, Henrik Bjerre og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 10:38\nHvorfor i alverden skulle et boligkvarter dog foranledige druk og forsumpning? Det er jo DER, mennesker vil bevise rygrad, overlevelseskraft og fortagsomhed, og ikke når de sitter i en velhaverghetto og pimper grand crue på naboens på veranda.\nKarsten Aaen, Carsten Wienholtz, ingemaje lange, Bjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Viggo Okholm, Uffe Gammelby, Jørgen Larsen, Bettina Jensen, Hans Larsen, Anne Eriksen og Frede Jørgensen anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 10:45\nSiger du det vil være fordelagtigt for mig at sælge mine luksusbesiddelser, købe aktier i stedet, flytte til en billig leje i indvandrerghettoen og ansætte dig som terapeut til at forklare mig at livet med beboerloppemarked og en sjælden giraføl er helt ok? Hvis du kan komme igennem med den overfor mig og bare 10 "kulturradikale der har sit på det tørre, men protesterer vildt mod antighettoplanen" tror jeg du har en prima forretning.\n29. september, 2018 - 10:53\nDer er penge i det - beliggenhed - beliggenhed. Set ofte i andre lande og her i landet hvor f. eks store attraktive institutioner er blevet solgt til nybyggeri - altså ejerboliger.\nDen gældende opfattelse af beboerne som værende mindre værd end andre samt menneskeværdighed udtrykt som kontrol/ nedladenhed og som sagt, pengene - er det kort man ønsker at spille.\nEr der nogen her, som ønsker at spille sorteper med "regeringen"?\nKim Houmøller, Karsten Aaen, Carsten Wienholtz, Bjarne Andersen, Karsten Lundsby, Eva Schwanenflügel, Steffen Gliese og Carsten Munk anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 10:58\nMåske ikke HELT det sceneri, jeg havde forestillet mig... men pyt, bare du og de andre 10 kulturradikale taler imod nedrivning af aldeles udmærkede bygninger til almen udleje, så er jeg pænt begejstret.\nBjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Peter Tagesen, Eva Schwanenflügel, Uffe Gammelby, Hans Larsen, Anne Eriksen, Frede Jørgensen og Henrik Bjerre anbefalede denne kommentar\n"SortePer med regeringen", mener du tage et par "indvandrerghettobeboere" ind i en "luksusghetto"? På ingen måde. Husk Groucho Marx: "I dont want to be a member of a club who wants me as a member!"\n29. september, 2018 - 11:00\nDer er reelle problemer i de såkaldte Ghettoer.\nSkal disse problemer ikke vokse sig lige så store son i andre lande, så skal der gøres noget.\nHvad der er det rigtige at gøre er svært at sige.\nJeg hælder mere til S-SF´s oprindelige udspil end til det der er vedtaget nu, i folketinget.\nDet gør jeg jo helt klart, men samtidig kan enhver førsteårssamfundsvidenskabstuderende udpege mig som en hykler fordi jeg ikke vil tage min egen medicin.\nIfølge en bid a Koranen som jeg sympatiserer med, skal man give til sin næste hvad man vil have for sig selv. Jeg nægter at bo i en indvandrerghetto, derfor skal alle andre også have lov til at være fri. I denne sammenhæng betyder det jo, at jeg må være villig til at bo i ghettoen, pudsigt nok.\n29. september, 2018 - 11:24\nNej, ikke noget "luksus" - kunne bare ikke huske andre kortspil. - "Politics is the art of looking for trouble, finding, misdiagnosing it, and then misapplaying the wrong remedies"!\nBjarne Andersen, Flemming Berger og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 11:28\nDine indlæg er simpelthen så underholdende\nLidt ligesom da jeg så Not the Nine O'Clock News og Harry Enfield, i TV, i 80'erne...\nCarsten Wienholtz, Eva Schwanenflügel og Karsten Lundsby anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 11:29\n29. september, 2018 - 11:32\nMan må bo hvor man vil - hvad fanden har politikerne gang i?\nDet er dansk lov ( 1992-04-29-L285 ) at man må færdes frit og også frit vælge opholdssted, når man har lovligt ophold i landet. Staten kan ikke tvangsflytte borgerne, true eller lokke folk til at bo andre steder end de selv vil.\nMarie E. Rasmussen, Karsten Aaen, Bjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Peter Tagesen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Lise Lotte Rahbek, Uffe Gammelby, Anne Eriksen, Ebbe Overbye, Bettina Jensen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 12:29\nDen første forkerte præmis er, at det er de samme beboere, der er tale om; men der er tale om ganske megen mobilitet, hvilket er en selvstændig årsag til at vælge en almennyttig lejlighed: det er let at flytte f. eks. i forbindelse med jobskifte eller stiftelse af familie (eller opløsning af samme).\nKarsten Aaen, Bjarne Andersen, Karsten Lundsby, Anne Eriksen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 13:29\nAlment boligbyggeri er ikke helt lige så godt som socialt boligbyggeri og meget af det burde have været revet ned fra starten.\n29. september, 2018 - 13:44\nDu taler i tunger\nCarsten Wienholtz, Bjarne Andersen, Karsten Lundsby, Anne Eriksen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 16:04\nDet skal du ikke være ked af, dem er jeg også gammel nok til at huske!\n29. september, 2018 - 16:56\n"Almene boliger er noget af det mest danske, vi har" - og derfor bor hele eliten store dele af middelklassen i ejerbolig, eller hvad?\nBjarne Frederiksen og Christel Gruner-Olesen anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 19:09\nEr der egentlig noget at diskutere? Det almene byggeri er en torn i øjet for nogen fordi en del bilder sig ind det er bedre at være lejere hos kreditselskaber end i almen boligorganisation. Vi har altså mennesker som er kommet hertil ude fra og nu er de her med deres tro og lidt andre regler og hvad så? Nogen drikker og nogen kan ikke få fodfæste og ingen mener vel at de skal aflives? Derfor skal de bo et sted og langt de fleste vil gerne videre og det tager så et par generationer.\nSå set i fornuften og humanismens tegn er de beslutninger her fuldstændig syge. Det ryster mig at socialdemokratiet og SF samt de radikale bare drømme rom at være en del af det her. Før Carsten hidser sig op :) intet er sort/hvidt.\nKarsten Aaen, Carsten Wienholtz, Bjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Steffen Gliese, Karsten Lundsby, Lise Lotte Rahbek, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel og Ebbe Overbye anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 19:34\nAE-rådet har lavet en undersøgelse om fraflytning fra de store byer til kommuner langt fra. Det skriver DR 15. September :\n"Danmarks fire største byer vinker i stigende grad farvel til indbyggere på offentlig forsørgelse.\n- Der er et tydeligt billede af, at det er de største byer i Danmark, det er København, det er Aarhus, det er Odense, det er Aalborg, hvor der er den her fraflytningstendens, siger Lars Andersen, direktør i AE-Rådet."\nDet er resultatet af Kontanthjælpsloftet vi her ser. Folk på overførselsindkomst har fået svært ved at klare deres husleje i storbyerne.\nMed "ghetto-planen" føres marginaliseringen skridtet videre.\nBoligforeninger begynder at udlove pengepræmier for at få folk på overførsler til at flytte 'frivilligt', fordi de ellers risikerer at komme på den hårde ghettoliste, og blive ofre for regeringens nedrivninger.\nFolk på overførsler kan ikke længere få en almen bolig, for de blokeres fra køen.\nDe nuværende beboere får den utvetydige besked, at de ikke længere er noget værd i andres øjne.\nAlt sammen et led i planen om at afvikle almene boliger og erstatte dem med private ejerboliger, en strategi der med stor snilde er implementeret under dække af at handle om 'parallelsamfund' og 'udlændinge', samt beboernes angivelige kriminelle og misbrugeragtige tendenser.\nDet er intet andet end syndebuk-kultur og stigmatisering af mennesker, der er uformuende og uvigtige for regeringens og DFs ambitioner.\nAt Socialdemokratiet og SF også har tilsluttet sig denne sociale chikane er intet mindre end kvalmefremkaldende.\nKim Houmøller, Karsten Aaen, Carsten Wienholtz, Espen Bøgh, Jane Jensen, Estermarie Mandelquist, Bjarne Andersen, Christel Gruner-Olesen, Ebbe Overbye, Steffen Gliese, Karsten Lundsby, Frede Jørgensen, Viggo Okholm, Trond Meiring, Lise Lotte Rahbek, Flemming Berger og Anne Eriksen anbefalede denne kommentar\n29. september, 2018 - 19:53\nHvis der er noget der er dansk, så er det minoriteters ret til at gøre grin med majoriteter.\nHvilket er evigt tilbagevendende for en majoritet her på siderne, som i virkelighedens verden er en voldsom minoritet,\n29. september, 2018 - 20:37\nGodt svaret og jeg tror jeg forstår tvetydigheden! På sigt er vi nok i grunden ikke så uenig, men lige den her omkring planer er for mig rystende. Håber virkelig de kommer på andre og bedre og mere konstruktive tanker.\n29. september, 2018 - 20:58\nDet er private lejeboliger der overtager\nefter regeringens bulldozer\n29. september, 2018 - 21:02\n@ Eva 19;34\n29. september, 2018 - 22:08\n@ Frede 21:02\nTak Frede, kram fra mig :-)\nParcelhuset er ret beset noget mere dansk end de almene boliger. Måske skulle man også rive nogle af dem ned.\nEva Schwanenflügel, Karsten Aaen og Carsten Wienholtz anbefalede denne kommentar\nVirkeligheden er bare svær. Min datter er flyttet væk fra en getto og i parcelhus langt fra København. Dyrt, men bedre for mand og barn der ikke skal opleve skyderier uden for gadedøren længere. I det samme tidsrum er 3 lejligheder fraflyttet i samme opgang.\n30. september, 2018 - 14:09\nAlmen Modstand ... er der udsigt til bare en lille hjemmeside? hvis ikke man ligefrem elsker (og liker på) Facebook?


Vi ser nærmere på forskellige trykketeknikker, og hvordan de anvendes af kunstnere til fremstilling af grafisk kunst.\nSerien 'Besat af...' besøger en række samlere for at forstå, hvad der driver deres passion.\nArkitekter arbejder med at tegne fantastiske boliger til andre, men hvordan bor de egentlig selv, hvordan skal rammen om deres eget liv se ud? Seriens vært Charlotte Thiis-Evensen besøger norske arkitekter.\nDokumentarfilmen er optaget over flere år og giver et unikt indblik i det kreative sind hos en af verdens mest succesrige og innovative arkitekter - Bjarke Ingels. Samtidig ser filmen nærmere på de udfordringer, som hans arbejde og liv rummer, og tegner et personligt og intimt portræt af menneske...\nSlår ned og fortæller om rebeller i den danske kunsthistorie.\nDen amerikanske skuespiller Morgan Freeman opsøger kristne, muslimer, jøder, oprindelige amerikanere og arkæologer for at få svar på menneskehedens største spørgsmål.\nHvorfor begyndte unge mennesker for 50 år siden af dyrke østlige religioner og guruer? Hvad blev de tiltrukket af og hvad fik de ud af det? Vi møder nogle af dem her, hvor de fortæller om, hvad Østens filosofier har bibragt dem.\nEngang var de allemandseje og levede et liv i rampelyset. Men pludselig forsvandt de. Dette er historierne om en række kendte danskere, som man i lang tid ikke har hørt noget til. Der er her stadig.\nI otte programmer præsenteres seerne for en guldgrube af gamle reklamefilm. Mange af filmene har været gemt væk i mørke kældre og kasser og er ikke blev vist siden de rullede over biograflærredet for årtier siden.\nHer besøger vi otte fremtrædende museer i otte forskellige lande. Kunstelskere viser rundt og fortæller om deres personlige fascination at de smukke kunstværker.\nDet starter som enhver anden nabostrid, da Baldwin og Ingas naboer klager over, at deres træ skygger over deres have. Det udvikler sig dog hurtigt til en voldsom strid, hvor både mennesker og dyr er i fare.\nDR viser klassiske koncerter.\nHer ser vi, hvorledes ekstraordinære ritualer binder folk sammen overalt på jorden. I livets store øjeblikke bruger klodens folkeslag ritualer til at markere begivenheden og fællesskabet.\nPhillip Faber er værten, der forsøger at holde styr på aftenens to hold musik-eksperter i Den klassiske musikquiz med DR SymfoniOrkesteret. Hvem er bedst til at genkende musik spillet bagfra? Hvem er skarpest til opera?\nHer vises forskellige dokumentarer.\nHer tager vi et grundigt kig på countrymusikkens historie og udvikling gennem de 20. århundrede. Historien fortælles af mere end 80 countrymusikere og beskrevet med billeder og film, hvor mange aldrig tidligere har været offentliggjort.\nI vores kultur er alder meget mere end bare et tal. Og alder er et af de vigtigeste måleinstrumenter, vi bruger til at vurdere hinanden og putte hinanden i bestemte kasser.\n00:25 - 07:30\n2019, Dokumentar, Folkemusikk\nNøgne hippier, store bands og stoffer. I 1969 samledes næsten en halv million mennesker på en mark nord for New York. De kom for at høre deres livs koncert, men oplevede et kulturelt højdepunkt, der kom til at definere dem som generation. Nu, 50 år efter, vender vi tilbage til den ikoniske festiv...


Musikkens ansigter: Ham der sørger for musikken - VINK København\nMusikkens ansigter: Ham der sørger for musikken\n26. december 2016 2. januar 2017\nJeg stod klar til at bestille i baren, da Jens trådte ind på Harbobar med et udtryk, der fortalte, at kulden havde været et lige så ukomfortabelt bekendtskab for ham, som den havde været for mig kort forinden. En mand i den tilstand havde brug for lidt at varme sig på, tænkte jeg, og tilbød ham derfor en kop kaffe. ”Årh nej tak, jeg har allerede fået en del kopper i dag. Men jeg vil da gerne have en juice”. Tydeligvis var Jens ikke, som jeg, lige stået op af sengen for at traske ned på Blågårdsgade til vores formiddagsaftale. Til den slags sløve hverdagsmorgener, skulle jeg hurtigt erfare, at Jens, med efternavnet Back, har lidt for meget at se til.\nEn uges tid før jeg mødte Jens der på Harbo Bar på Blågårdsgade, havde jeg tilbragt en aften på Stengade. Altså spillestedet. Den torsdag havde jeg oplevet en koncert, der var en del af festivalen Sorte Firkant, der afholdes forskellige steder på Nørrebro. Sorte Firkant er hovedsageligt arrangeret af Jens. Vi anbefalede Sorte Firkant i vores weekendguide i den uge. Så måske, hvis du har været vågen og heldig, stod du et sted der i mørket med mig, og havde fornøjelsen af at høre Dans Dans’ helt exceptionelle koncert. Melodisk og eksperimenterende, energisk og fuld af liv. Et helt igennem positivt bekendtskab, der efterlod mig med den helt specielle følelse inden i, som kun en god liveoplevelse kan give.\nDet tog sin begyndelse helt tilbage i Jens’ gymnasietid, dét med at arrangere koncerter og give folk som mig musikalske oplevelser. Her begyndte han, som mange andre unge mennesker, at spille musik, og som så mange andre, der brugte tid i et øvelokale, var det vigtigste at komme ud at spille koncerter og lege rockstjerne. Problemet var desværre bare, at der efter hans mening ikke rigtigt var nok, der gad at booke dem. I det tilfælde var der ikke andet at gøre end at tage sagen i egen hånd og selv få det til at ske.\n”Siden dengang har jeg bare ikke rigtigt kunne holde op med det igen, tror jeg”.\nDen dag i dag har han booket flere hundrede koncerter og mærker ingen tegn på nogensinde at skulle blive træt af det. Hvilket nok er meget godt med tanke på, hvordan Jens’ dagligdag ser ud, for som tidligere nævnt er Jens en mand, der har gang i mange ting. Alle med musikken, og de oplevelser det giver folk, som et evigt omdrejningspunkt.\nEn oplevelse der har sat sit aftryk, og som stadig står stærkt i erindringen, har han i den grad været med til at give mig. Ud fra alle de smil og glade miner jeg kunne se i rummet omkring mig, vil jeg også vove at tale på deres vegne, og erklære en generel tilfredshed over at koncerten var blevet en realitet. Selvom man godt kunne fristes til at tro, at bandet Dans Dans var af dansk oprindelse, så var de rejst hertil fra Belgien. De er samtidigt ikke et af de udenlandske bands man kan forvente at komme til at opleve på dansk grund i tide og utide, da de er fundet på den belgiske undergrundsscene. Herfra var de inviteret til Nørrebro, hvor jeg sammen med 24 andre fik en musikalsk energiindsprøjtning, som vi nok skal rejse til Belgien, eller vente i en rum tid, for at opleve igen.\nEn tredjedel af Dans Dans. En guitarvirtuos i aktion. // Foto: Lasse Wernblad\nHvordan dette band er blevet gravet frem, fik jeg desværre ikke svar på, da Jens ikke havde været ansvarlig for lige netop denne booking. Så I, og jeg selv, må nøjes med et generelt svar. En bookers arbejde handler meget om intuition, da der er meget materiale, og mange navne, der skal bearbejdes. Noget får man anbefalet, andre ting bliver man tilbudt igennem utallige pressemeddelelser og mails, mens andre mere lokale navne ofte er noget man støder på selv i sin ret omfattende omgang med musik. Med hele den omfattende database, af mangel på bedre ord, gælder det om at navigere ud fra nogle forskellige elementer; hvad kan sælge billetter, hvilken kvalitet kan man stå inde for, og hvad passer i den musikalske profil, man ønsker at have. Som med alt andet i verden bliver man god af at øve sig, og Jens har finpudset denne intuition gennem mange år og mange timers arbejde.\nHans hjertebarn er det lille bookingfirma, Collosal, som han har med sin kammerat Jeppe. Det foretagende kører nu på sjette år, og en weekend i foråret opnåede de deres hidtidige højdepunkt, med minifestivallen, A Collosal Weekend, i Vega. Festivallen rummede 12 navne, halvt danske og halvt udenlandske. Hovedsageligt var det bestående af noget rimeligt mørk rock, hvilket festivalens salgstekst ikke lagde skjul på “A Colossal Weekend er to dage med alternativ, mørk og progressiv musik indenfor genrerne post-metal, hardcore, post-rock, math og doom (…)”.\nEn hårdtslående aften, der har plantet en solid milepæl for de to kompagnoner.\nAt være et lille bookingfirma i en by som København har dog ikke været uden udfordringer. København er en storby, i hvert fald i format, med alt, der hører sig til af massevis af kulturtilbud og især mange spillesteder. Der er mange om buddet, hvilket betyder, at man som nystartet bookingfirma ikke får noget som helst forærende.\n”Bare det at få folk til at læse de mails man sender ud, har til tider været en udfordring i sig selv”.\nMen seks års hårdt arbejde har betalt sig, og især efter festivallen i Vega befinder de sig i en god position. Ikke som et kæmpe bookingfirma, der kommer til lave store koncerter og tjene massevis af penge, men det har heller aldrig været ambitionen. De er ved et punkt, hvor der er en masse folk, der ved hvad de står for i forhold til hvilken type og kvalitet af musik, de er garant for. Både i forhold til koncerter og andre musikbegivenheder de booker og arrangerer, men også når det gælder deres tjans som tourbooker for danske og udenlandske band, som de også varetager i det lille firma.\nDe to centrale elementer i Jens’ arbejde; Musikken og publikum. Kun adskilt af en scenekant // Foto: Lasse Wernblad\nDet lyder som nok til et fuldtidsarbejde i sig selv, men det er det faktisk ikke, for ved siden af har Jens et lidt mere traditionelt arbejde som bibliotekar. Ved siden af sin uddannelse i performance-design, der er en form for eventuddannelse, hvis du ikke er inde i RUC-jargonen, er han også uddannet hos Dansk Biblioteksskole. Du tænker måske, at bibliotekarjobbet, med sin håndtering og udlåning af litteratur, ikke er særligt centreret omkring projektmageri, som jeg ellers påstod at alt var, men herigennem får han alligevel til en vis grad lov til at udfolde sin glæde ved musikken og arrangementerne. For selvom han også laver det, man vel kan kalde klassiske bibliotekaropgaver, så handler jobbet på Blågårdens bibliotek også om musik med indkøb til og opretholdelse af bibliotekets vinylbeholdning, og eventplanlægning i forhold til at stable de forskellige arrangementer på benene, som der tilbydes Nørrebros biblioteksgængere og lokalbefolkning.\nSom man dog kan udlede af Jens’ sidegesjæft i bookingfirmaet, så får han ikke stillet sin skabertrang gennem jobbet på biblioteket. De to tjanser har dog heller ikke været en for stor mundfuld at gabe over, faktisk nærmere en ikke helt tilstrækkelig mættende én af slagsen. Ikke mange hundrede meter fra hans primære arbejdsplads har han fundet endnu et sted, hvor han kan udleve sin trang.\nIndgangen til Jens’ tredje legeplads, Stengade // Foto Lasse Wernblad\nDet er hos spilledet Stengade. Han havde selv frekventeret og beundret stedet i mange år, så da han fik mulighed for at træde ind i stedets bookingteam, slog han til. Her er han en del af det otte personers store hold, der med hver deres spidskompetencer og præferencer sørger for, at spillestedets musikprofil er en spraglet og rummelig størrelse. Jens’ bidrag kommer primært fra hans udgangspunkt som rocknørd; gerne den mere hårdtslående og eksperimenterende slags. Det er ikke en præferenceramme, der fastlåser ham som booker, da han har et alsidigt forhold til musik, men alligevel vil der ”oftest være mindst en guitar på scenen,” som der står i ”om Jens”-rubrikken på Stengades hjemmeside. Han nyder den frivillige tjans på stedet, der i hans optik udfylder en vigtig rolle i det Københavnske musikmiljø med en scene, der kan rumme det meste.\nDen rummelighed skinnede tydeligt igennem under Dans Dans’ koncert i og med, at et instrumental-band, der blander jazzede passager og rockede energiudladninger, samt alt derimellem, nok ikke er ret meget i nærheden af, hvad man vil betegne som det, der er mainstream på den Københavnske musikscene. Med sin genremiskmask, og stærkt eksperimenterende tilgang, var det udefinerbart, og dermed også svært at placere på scener med en mere markant og snæver musikprofil. Med en mere udpræget jazzlyd havde det passet perfekt på steder som Jazzhouse, eller Montmartre. Med en mere udpræget rocklyd kunne det have været i Vega eller Huset. Men lige med deres skæve blanding af det hele, kunne man næsten ikke forestille sig et mere oplagt bud end her på Stengade.\nEn anden tredjedel af Dans Dans i de sidste forberedelser til bandets koncert // Foto Lasse Wernblad\nJens har et ret begejstret forhold til den københavnske musikscene, hvilket også er en af grundende til, at han brænder så meget for at bidrage til den. Niveauet af spillesteder er efter hans mening ganske høj. Som udøvende musiker, der har turneret over det meste af Europa, er hans forhold til standarden af de københavnske kun positiv.\nKøbenhavn har utallige scener, som han alle kunne have lyst til at prøve kræfter med. Han indså i høj grad under sin planlægning af Sorte Firkant, hvor meget potentiale han egentlig føler, byen har. Festivallen endte med at være spredt ud over fire spillesteder på Nørrebro. Den eneste grund til det antal ikke blev højere, var at han aktivt blev nødt til at sætte en grænse for sig selv for, at han kunne følge med. København er fyldt med scener, der alle udfylder en rolle og tilbyder en bestemt profil, der i hans optik gør København til en by med rum til mange forskellige musikalske bølger, samt diversiteten mellem dem.\nEn mangelvare kunne være en scene med plads til hiphop, der ikke bare er en del af den forhastede og overhypede del af genren, men hvor den kvalitetsbestemte og gennemarbejde hiphop har rum for at udfolde sig. ”Nej, det ved jeg slet ikke nok om genren til,” svarede Jens, da jeg spurgte, om det ikke kunne være en opgave for ham. Som booker skal man i hans optik forholde sig til de genrer, man har en gennemgribende viden om. Og der hvor Jens står stærkest, er der trods alt som regel mindst en guitar på scenen.\n« Byliv taler om julen: Årets gæst i kirken\nWEEKENDGUIDEN – NYTÅRSUDGAVEN »


Områder til fritidshytter og sommerhuse m.v.\nOmråder til fritidshytter og sommerhuse m.v. er karakteriseret ved at være udlagt til fritidshytter og sommerhuse, og disse delområder må ikke omfatte anvendelse til helårsbeboelse. I delområderne kan der i begrænset omfang etableres turisthytter samt fangsthytter og overlevelseshytter, så længe antallet ikke ændrer på delområdets overordnede anvendelse som område til fritidshytter og sommerhuse m.v.\nKendetegnet ved områder til fritidshytter og sommerhuse m.v. er, at de enkelte hytter skal ligge forholdsvis frit og, at der ikke skal ske nogen form for ’bydannelse’ i disse områder. Derfor skal al aktivitet knyttet til arealudnyttelse være i tilknytning til de enkelte hytter. Der kan etableres anlæg, som kan anvendes til aktivitet af erhvervsmæssig karakter i form af for eksempel tørrestativ, rygeovn, havebrug og lignende. Disse anlæg skal etableres i umiddelbar tilknytning til den enkelte hytte. Nedlagte bygder, der anvendes som områder til fritidshytter og sommerhuse m.v. er på nogle punkter undtaget fra nogle af de nævnte forhold, hvilket nævnes i følgende afsnit.\nHytter skal som udgangspunkt opføres med minimum 60 meter til nærmeste nabohytte.\nFritidshytter og sommerhuse må opføres i maksimum 1½ etage, hvilket svarer til en etage med udnyttet tagetage. Fundamenter må maksimum have en højde på 40 cm ved laveste sokkeldel, for derved at begrænse den samlede bygningshøjde. Hytter skal løbende vedligeholdes, så de ikke virker unødigt skæmmende på omgivelserne.\nTrafik- og forsyningsanlæg\nDer kan i områder til fritidshytter og sommerhuse m.v anlægges grusveje, kørespor, stier og anløbsbroer men ikke øvrige fælles tekniske forsyningsanlæg som kloak-,el- eller vandforsyning\nTekniske forsyningsanlæg må kun etableres som små selvstændige anlæg i umiddelbar tilknytning til den enkelte hytte. Det kan eksempelvis være generatorer samt solceller eller andre anlæg til energiproduktion. Desuden må alle mindre anlæg kun etableres, så de ved anvendelse ikke er til gene for naboer med støj, røg, lugt, rystelser eller på anden vis.


17.04.2018 • unge escortpiger escort massage com\nEscort Glamour - Lækre escort og massage piger Escort - Danmarks bedste escort og massage piger, nyd tiden med de smukke piger og få en oplevelse du aldrig glemmer. Klik på de områder på kortet, som du vil søge. Derfor synes du, det er lidt ækelt med den ældre mand og den unge kvinde. Escort4, Unge escortpiger, nye escortpiger, bedste escort, sex Få tilsendt en ny adgangskode til enten. Vej 6 7430 Ikast Telefon. Support Vores support kan kontaktes direkte HER Du kan læse vores handelsbetingelser HER. Om enten du kun har brug for en massage eller måske lidt mere end det, kan du her finde. Escort piger der uden tvivl vil få din uge til at føles mindre hård.\nOpret Profil, få tilsendt dit kodeord. Føler du dig en smule ensom og har måske brug for en skøn pige i sengen sammen med dig, eller en pige til at give dig en skøn, sensuel, afslappet massage? Dansk Escort giver dig muligheden for at få en af de smukke, frække piger til at gøre lige hvad du har lyst til og opfylde dine største ønsker.\nHvis du har lyst escort brønderslev escort i ålborg til at forkæle dig selv, på den ene eller anden måde med en skøn legekammerart, er du helt sikkert kommet til det rette sted. Danmarks STØrste guide.827 Annoncer, danmarks mest BESØGTE 1050 Besøgende lige nu, log ind. Udlev dine vildeste og frækkeste fantasier. Du finder svaret her på siden, blandt alle de lækre, seksuelle, smukke Danske Escort piger, der er mere en klar til at tilbringe tid med dig og udleve alle dine frække fantasier sammen med dig. Om enten du kun har brug for en massage eller måske lidt mere end det, kan du her finde Escort piger der uden tvivl vil få din uge til at føles mindre hård. Escort i København i dit område, kan du her - helt diskret, finde en legekammerat der er er frisk på lige præcis det du har lyst til! Så lige så snart du er klar til at få mere gang i sexlivet, så ring til en af de skønne damer og udlev dine drømme. Trænger du til selvforkælelse? Så du skal ikke længere være ked af at dit sexliv ikke helt er som du ønsker det skal være, eller måske endda er gået helt i stå. Du er kommet til det helt rette sted hvis de grå sider ugens rapport sex med lillesøster du vil finde en kærlig kvinde at dele en nat med, eller måske endda en fræk tøs til at sætte dig på plads. Lige meget hvad du er til; tykke som slanke, unge som ældre, høje som lave, kærligt eller dominans, kan du være helt sikker på at finde det her!\nRaw Anal with m escort after massage.\nSå er Danske Escort piger helt sikkert noget for dig! Få tilsendt dit kodeord. Alle vores piger står klar til at give dig en helt uforglemmelig oplevelse, der vil tilfredsstille dig fuldt. Har du måske haft en lang og hård uge og trænger til at slappe af i weekenden, kunne en dejlig, sensuel olie massage af en, eller to, af vores mange smukke, frække piger måske være noget for dig. Indtast din email adresse Indtast dit telefonnummer.\n0 udtalelser om “Unge escortpiger escort massage com”


SJOVE JOKES OG VITTIGHEDER - SEX - 21 - 30\n<<-- SEX VITSER 11 - 20 - SEX VITSER 31 - 40 -->>\nHvad er ligheden mellem en ishockey puck og et polsk hygiejnebind?\n- De skal begge holde i tre perioder!\nEn københavner, en fynbo og en jyde kommer gående ned ad en lille sidevej.\nPludselig ser de en gris, der sidder fast i et plankeværk med skinkerne stikkende bagud.\n- Åh, siger københavneren, - gid det var Sophia Loren.\n- Oh, siger fynboen, - var det dog bare Marilyn Monroe.\n- Tja, siger jyden og lader en hånd glide hen over grisens røv, - Var det dog bare mørkt...\nHvorfor kan 60% af alle mænd ikke sove efter samleje?\n- Fordi de skal hjem.\nEn fyr og en pige holder på en parkeringsplads en sen aften.\nDrengen begynder blidt at nusse pigens hår, men bliver stoppet af hende.\n- Jeg ved godt jeg burde have sagt det noget før, men jeg faktisk luder og skal have 200 kr. for sex.\nDrengen betaler modvilligt. Efter sex og en cigaret, sidder fyren bare på førersædet og kigger ud af vinduet.\n- Hvorfor kører vi ikke? spørger pigen.\n- Jeg ved godt jeg burde have sagt det noget før, men jeg er faktisk taxichauffør og taxameteret står på 300 kr.\nEt ægtepar er gået i seng og manden begynder at ae konen blidt på armen.\nKonen vender sig og siger, at hun har en aftale med en gynækolog næste morgen, og har derfor ikke lyst til at blive bollet.\nManden vender sig fortørnet og prøver at falde i søvn.\nLidt efter vender han sig igen og klapper hende på skulderen: - Har du også en aftale med din tandlæge imorgen?\nDe 7 små dværge opsøgte paven, da de havde et problem.\nDe var indbyrdes kommet op og skændes om, hvorvidt der fandtes dværgenonner.\nPaven havde ikke det fulde overblik over den katolske kirke og sagde derfor, at han ville undersøge sagen og at de kunne vende tilbage dagen efter og få et svar.\nDagen efter kom de forventningsfulde dværge tilbage og paven kunne meddele, at der desværre ikke fandtes dværgenonner.\n6 af dværgene knækkede fuldstændigt sammen af grin mens de i kor sang: - Dumpe har kneppet en pingvin, Dumpe har kneppet en pingvin.\nEn bankrøver med oversavet jagtgevær og elefanthue trukket for ansigtet går ind i en bank og hen til den unge kvinde ved skranken:\n- Hit med hvad du har!\n- Jamen, jeg har ingen penge, svarer den unge dame. Du må værre gået forkert! Dette er ikke en almindelig bank det er en sædbank!\n- Adlyd ordrer. Hit med hvad du har! Sæt det op på skanken!\nDen unge dame tager nu to reagensglas frem, og sætter dem på skranken!\n- Tag det første reagensglas og drik det! Synk det hele!\nDen unge dame adlyder!\n- Drik nu det næste, og pas på du ikke spilder noget!\nDen unge dame gør også dette, hvorpå bankrøveren river elefanthuen af, og den unge dame opdager til sin store overraskelse, at det er hendes egen mand! Denne udbryder nu: - Der kan du selv se skat. Du kunne jo godt!\nEt par fra Mars landede på Jorden og byttede partner med et par her fra Jorden.\nJord-manden og Mars-kvinden gik ind i soveværelset, mens Jord-kvinden og Mars-manden hyggede sig inde i stuen.\nMen midt i det hele mente Jord-kvinden, at hun altså slet ikke kunne mærke noget: -Hvis den dog bare var lidt tykkere.\n- Ikke noget problem frue!, sadge Mars-manden og drejede på sit venstre øre. - Pling! Så var den ti gange så tyk som før.\nDe forsatte, men snart begyndte Jord-kvinden at brokke sig på ny: - Kunne den ikke godt være lidt længere?\n- Lige et øjeblik, skat, svarede han og drejede på sit højre øre. - Pling! Så var den meget længere end før.\nDe forsatte hele natten igennem, og dagen derpå, da paret fra Mars igen var rejst hjem, spurgte Jord-kvinden hendes mand, om hvad han syntes om den slags sex, for hun måtte indrømme, at hun aldrig nogensinde før havde fået så mange orgasmer!\nManden kiggede forvirret på hende og mente: - Jeg synes det er en underlig måde at dyrke sex på. Hun rykkede mig konstant i ørerne!\nPeter og Lise havde en lille lejlighed i byen, og de blev enige om, at den eneste måde de kunne få et hurtigt put søndag eftermiddag med deres ti-årige søn i lejlighed, var at sende ham ud på altanen og give ham besked på at rapportere hele nabolagets aktiviteter.\nFor en ung dreng, tænkte de, ville det nok være spændende at udspionere omgivelserne, og så ville det beskæftige ham i en times tid.\nDrengen begyndte sin kommentering, da hans forældre startede deres plan.\n- Der er en bil, der bliver trukket væk fra parkeringspladsen, sagde han.\n- En ambulance er lige kørt forbi.\nNogle få øjeblikke gik.\n- Det ser ud til, at familien Andersen har besøg, råbte han. - Mathias kører på en ny cykel, og Olsens boller.\nMor og far røg op fra sengen. - Hvordan ved du det? spurgte den forbavsede far.\n- Deres barn står også ude på balkonen, svarede hans søn.\n- Doktor, mine nosser klør så forfærdeligt.\nLægen henter en stor saks:\n- Vær sød at lukke øjnene.\n- Ehm, OK.\n- Det klør ikke mere, hvad gjorde du?\n- Klippede det øverste af dine gummistøvler.


Smarte badedragter online | Se vores udvalg af badedragter | na-kd.com\nT-shirts og Toppe4832\nBadedragt Med Tynde Stropper Og Lav Ryg\nBadedragt med bøjledetalje\nHalterneck-badedragt i genanvendt materiale med løbebånd foran\nBadedragt af genanvendt materiale med Bandeau-udskæring\nGenanvendt flæset badedragt\nBadedragt i genanvendt materiale med bindeknude og v-hals\nHjerteformet badedragt af genanvendt materiale med tynd strop\nBadedragt Med Flæsedetaljer\nBadedragt af genanvendt materiale med skulderstrop og detalje\nAsymmetrisk badedragt i genanvendt materiale med tynd strop\nPlisseret Badedragt Med Skildpadderinge\nKøb din nye badedragt online\nBadedragten har de seneste år virkeligt nydt et opsving, efter at den i mange år har stået i skyggen af bikinien. Hvert år ser vi nye og fantastiske cuts, der fanger folks opmærksomhed og trækker flere og flere væk fra den velkendte bikini og over til en lækker badedragt. Den moderne badedragt har i den grad også en masse at byde på. Den kan være sjov, sporty, udfordrende, og den kan være utrolig elegant. Da der med en badedragt er lidt mere materiale at gøre godt med, kan man få en langt større variation, når det kommer til cuts og detaljer. Man kan også vælge om man vil have en, to eller slet ingen stropper. Der bliver eksperimenteret med et hav af forskellige udskæringer både på foran og på ryggen. For slet ikke at snakke om alle de lækre detaljer som sløjfer, friller, og fine små indskæringer, så man kan se lidt ekstra hud.\nDa en badedragt sidder behageligt, er den oplagt til en aktiv livstil. Så hvis du elsker strandaktiviteter som surfing eller volleyball, er en badedragt det helt rigtige valg for dig.\nBadedragt - Gratis fragt og returnering\nNA-KD vil gøre det lettere at shoppe lækkert designertøj på nettet. Derfor tilbyder vi altid gratis fragt og returnering. Bestil et par af vores lækre badedragter hjem, og prøv dem i ro og mag hjemme foran spejlet. Er der en model, der alligevel ikke helt passer til dig, sender du den bare retur. NA-KD tilbyder noget for enhver smag, så gå på opdagelse i vores store sortiment, og forelsk dig en af vores lækre badedragter til damer.\nFeminin, elegant og sporty\nBadedragt med enkelt strop\nBadedragt uden strop\nBadedragt med dyp / høj udskæring front\nBadedragt med dyp / høj udskæring ryk\nDer er utrolig mange muligheder, når det kommer til badedragter. NA-KD har badedragter i alle former og farver, og vi er sikre på, at du vil kunne finde en badedragt, der passer ind i netop dit look. Hvad med en rød badedragt, fuld af power og passion? Eller en elegant og sort badedragt, som ersexet og spændende? Vi har utroligt elegante badedragter med strop over kun den ene skulder - eller hvad med en smart sporty badedragt, så du er klar til bølgen blå?\nNår det kommer til dit sommerlook, er det nødt til at sidde lige i skabet. Måske er en badedragt er det helt rigtige for dig i år?


Designprocessen skal udfordres, hvis vi skal i mål med cirkulær økonomi | CSR.dk\n11.10.2016 | Klima, miljø og energi\nDesignprocessen skal udfordres, hvis vi skal i mål med cirkulær økonomi\nSunde materialer og design til adskillelse er afgørende elementer på vejen mod cirkulær økonomi. Derfor har Komproment besluttet at få alle deres tag- og facadeløsninger Cradle to Cradle certificeret.\nClimate Cover er et eksempel på et produkt, der er udviklet til adskillelse og genanvendelse. Nu skal det C2C certificeres.\nDet er ikke nok at have fokus på det visuelle og funktionelle, hvis man vil arbejde med design i fremtiden. I hvert fald ikke, hvis man har ambitioner om at blive en del af den cirkulære økonomi.\nDet har tag- og facadevirksomheden Komproment indset. De har én gang oplevet at blive udfordret på deres designproces, og det var så stor en succes, at de nu har valgt at forpligte sig til en fuldstændig omstilling til cirkulær økonomi ved hjælp af Cradle to Cradle (C2C). Mere om det senere i artiklen.\nCirkulær økonomi handler om, at alle elementer i et produkt skal kunne recirkuleres uden spild i en ren, forarbejdet eller genanvendt form. Her er det helt afgørende, at de består af sunde materialer, og at det rent praktisk kan lade sig gøre at genindvinde ressourcerne.\n”Det giver jo ingen mening at genanvende produkter, der indeholder skadelige stoffer, der gør mennesker syge eller skader miljøet. Det gør mange produkter desværre i dag, og det gør dem uegnede til genanvendelse. Vi skal derfor tænke fremad og designe nye produkter, der består af rene materialer, som kan skilles fra hinanden og indgå i et biologisk eller teknisk kredsløb. Først når det lykkes, kan vi opnå reel cirkulær økonomi,” siger Annette Hastrup, direktør for konsulentvirksomheden Vugge til Vugge ApS.\nC2C produkter har ingen hemmeligheder\nAnnette Hastrup er en af landets førende eksperter i cirkulær økonomi, og hendes virksomhed er som den eneste i Norden akkrediteret til at certificere produkter efter C2C standarden. Hun holder seminar på byggemessen Building Green den 2. november 2016 i Forum i København, hvor hun netop taler om design til den cirkulære økonomi.\nLæs også: Er dit produkt klar til den cirkulære økonomi? - seminar 2. nov.\nC2C filosofien er en af grundstenene i definitionen af cirkulær økonomi, og den rummer værktøjerne til at realisere tankerne. En C2C certificering vurderer og dokumenterer for eksempel indholdsstofferne i et produkt ned til mindste detalje.\n”Et C2C certificeret produkt har ingen hemmeligheder, og man forpligter sig til at udvikle produktet frem mod et 100 procent rent produkt. C2C bedømmer også produktionsprocessen, der skal udvikles, så der ikke tæres på Jordens knappe ressourcer. Desuden skal den foregå under socialt ansvarlige forhold i hele leverandørkæden,” forklarer Annette Hastrup.\nSe registeret over C2C-certificerede produkter\nTag- og facadeløsning designet til adskillelse\nMaterialers sundhed er den første forudsætning for, at et produkt kan indgå i den cirkulære økonomi. Men det gør det ikke alene. Produktets design er lige så væsentlig.\nVugge til Vugge har deltaget i et EUDP-støttet udviklingsforløb med bl.a. Komproment om at udvikle en klimaskærm med integrerede solceller. Det færdige produkt, der blev lanceret i foråret 2016, hedder Climate Cover. Det kan skilles ad, og tagelementer og solpaneler har ens dimensioner, så det er let at skifte enkeltelementer ud.\n”Vi tænkte som sædvanligt på funktionalitet og design, som de væsentligste elementer. Men med Annette i projektgruppen fik vi bæredygtighed med til bords i alle beslutninger. Adskillelse og materialevalg har været med fra første minut, siger teknisk direktør i Komproment,” Niels Heidtmann.\n”Uden dette fokus kunne vi lige så godt være rendt ud af en sti, så det ikke kunne skilles ad. Vores vanetænkning blev sat på prøve i konstruktionsfasen, og vi måtte skifte materialer undervejs. Eksempelvis havde vi fat i et plastmateriale med PVC, som ikke ville kunne certificeres. Det blev skiftet ud med et andet plastmateriale, som Annette kunne nikke godkendende til,” fortæller Niels Heidtmann.\nLæs også: Komproment designer til cirkulær økonomi\nCertificeringer skaber ringe i vandet\nNu går Komproment i gang med at C2C certificere ikke bare Climate Cover, men flere af virksomhedens produkter.\n”Processen har åbnet vores øjne, og vi kan se, at der er flere arkitektkunder, der efterspørger det,” siger Niels Heidtmann.\nGaia Solar, der leverer solcellerne til Climate Cover, har ligeledes set potentialet og overvejer at C2C certificere produktet.\n”Climate Cover er et godt eksempel på en proces, hvor de rigtige beslutninger bliver taget fra begyndelsen. Det løfter den cirkulære økonomi op fra vision til virkelighed,” siger Annette Hastrup.\nC2C certificeringen bedømmer et produkt og produktionsmetoden på fem parametre:\n• Forvaltning af vandressourcen\nProduktet skal løbende forbedres hen mod at blive 100 pct. positiv. Der er krav om recertificering hvert andet år. Læs mere på www.vuggetilvugge.dk


'Et Livs Soundtrack': Lyddesigner Peter Albrechtsen fortæller, hvordan lyde bliver til historier\nDagens gæst hører du hverken på P3 eller Roskilde. Til gengæld er der en god chance for, at du har hørt hans lyde i biografen. Denne udgave af ‘Et Livs Soundtrack’ er lidt en odd one out med besøg af lyddesigner Peter Albrechtsen. Hør, hvordan musikalsk inspiration bliver til filmlyd her.\nElvis Costello & The Attractions – I Want You\nMalk De Koijn – Klap Din Hoddok (Hund Bider Mand)\nUnderworld – Skym\nJóhann Jóhannsson – The Beast\nPodcast | Musik 12. sep 2018\n‘Et Livs Soundtrack’: Gæst Albert fra Benal\n‘Et Livs Soundtrack’ med Lina Rafn: ”Vi skulle klæde om i et darkroom. Da vi kom tilbage, var der sæd og kondomer over det hele”


Fuld gang i salget: Maskinforretning i markant fremgang | Faaborg-Midtfyn | Fyens.dk\nFuld gang i salget: Maskinforretning i markant fremgang\nHanne Korsdal Andersen sender i den kommende tid otte nye mejetærskere ud fra maskinforretningen på Nordbakken i Ringe. Hun kan også glæde sig over, at der er godt gang i byggeriet, hvilket har betydet et øget salg af entreprenørmaskiner med 45 procent i 2016 i forhold til året før. Foto: René Johansen\nHanne Korsdal Andersen har netop præsenteret det bedste regnskab i sin tid som direktør i Ringe Maskinforretning. Det skyldes blandt andet, at der igen er kommet gang i byggeriet, så maskinforretningen har øget salget af entreprenørmaskiner i 2016 med 45 procent i forhold til året før. Foto: René Johansen\nDer er travlhed på værkstedet, hvor både nye og gamle maskiner gøres klar. Foto: René Johansen\nEn traktor af ældre dato er under kærlig behandling på værkstedet hos Ringe Maskinforretning. Foto: René Johansen\n42-årige Hanne Korsdal Andersen har i seks år været direktør i Ringe Maskinforretning. Foto: René Johansen\n16. april 2017 kl. 16:59\nFor seks år siden satte Hanne Korsdal Andersen sig i direktørstolen hos Ringe Maskinforretning. Hun har netop præsenteret regnskabet for 2016, som viser stor fremgang.\n- Vi har faktisk solgt otte nye mejetærskere i år.\nHanne Korsdal Andersen viser vej gennem butikken og til værkstedet, hvor én af de solgte mejetærskere er ved at blive klargjort til kunde.\n- Normalt sælger vi en fire-fem stykker, bemærker Hanne Korsdal Andersen med et smil på læben og tilføjer, at der i 2016 blev solgt 15 traktorer, som faktisk er det højeste antal i ti år.\nAdm. direktør Hanne Korsdal AndersenBestyrelse: Niels Erik Kildemoes (formand), Hans Sommerlund Andersen, Hanne Korsdal Andersen I 1000 kr. 2016 2015 2014Bruttofortjeneste: 16.735 15.345 15.014Årets resultat før skat: 2.756 1.649 639Årets resultat: 2.148 1.255 490\nEgenkapital: 11.215 10.267 9.502\nOgså på redskabssiden kan hun melde om fremgang, så der er god grund til at smile for direktøren i Ringe Maskinforretning, 42-årige Hanne Korsdal Andersen.\nHun husker nemlig også finanskrisen, der gjorde det slemme ved mange virksomheder.\n- Vi føler, at der generelt er mere vækst hele vejen rundt, og ja, vi er nok over den værste krise, så folk tør noget mere. Det, de ikke fik gjort dengang, det skal gøres nu, siger Hanne Korsdal Andersen.\nKernen er, at omsætningen er steget på nysalg af maskiner, reservedele og på værkstedet. Så det er faktisk alle tre ben, hvor der er fremgang\nHanne Korsdal Andersen, direktør Ringe Maskinforretning\nEt blik på virksomhedens regnskab for 2016, der netop er offentliggjort, bekræfter direktørens vurdering.\n- Vores omsætning er steget med 15 procent. Det er mest på nysalg, men brugtsalget er også fulgt med, og det er vigtigt i vores branche. For hvis brugtlageret står på pladsen, så trækker det jo likviditet, forklarer Hanne Korsdal Andersen.\n- Mejetærskere og store gravemaskiner koster millioner, og har vi flere stående, så gør det ondt. Kernen er, at omsætningen er steget på nysalg af maskiner, reservedele og på værkstedet. Så det er faktisk alle tre ben, hvor der er fremgang, lyder det fra hende.\nDen 42-årige satte sig i direktørstolen i virksomheden, da ejer og hendes mand, Jens Jacob Andersen, gik bort i december 2010.\n- Det skulle gå stærkt, for inden for tre uger skulle der træffes en beslutning om, hvad der skulle ske. Jeg har det sådan, at man ikke kan vide, om man er god til det, før man har prøvet det, bemærker direktøren.\nHun kom fra en stilling som koncern-regnskabschef hos KC Superbest i Korup, men havde i en årrække været hjemmegående, da familien blev forøget med tre børn.\n- Det gav et brag i 2009, og det var det seneste regnskab, som vi havde, da jeg kom. Det var et underskud på et par millioner, forklarer Hanne Korsdal Andersen.\nHun kan i samme ombæring konstatere, at det siden er gået frem. At tingene er lykkedes trods svære tider på flere fronter skyldes ikke mindst loyale medarbejdere og kunder.\n- I en lang periode var der ikke så meget nysalg af maskiner, men så havde vi værkstedet og salg af reservedele, fordi de gamle maskiner skulle repareres, siger direktøren, der for alvor har fundet sig til rette i branchen, der er præget af mænd.\n- Jeg er ikke sælger, men er med ude og suger stadig til mig, og der er jeg den eneste pige, bemærker den kvindelige direktør og understreger, at hun har vænnet sig til jargonen i frokoststuen.\nFokus på private\nMaskinforretningen startede tilbage i 1955 som en afdeling af International Harvester. I 1989 skiftede virksomheden navn til Ringe Maskinforretning og flyttede fra Odensevej i Ringe og til den nuværende placering på Nordbakken 5 i industrikvarteret.\nVirksomheden har 29 ansatte og sælger brugte og nye maskiner til landbrug og entreprenører samt reparerer og servicerer maskinerne. I de senere år er der også kommet ekstra fokus på private.\n- De sidste seks-otte år har vi gjort meget ud af at reklamere lokalt for at gøre opmærksom på, at vi også har hundefoder, grensakse, hækklippere og lignende. Vi holder åbent hus en gang om året med gode tilbud, og der kommer også mange private, siger Hanne Korsgaard Andersen, som også har stort og småt værktøj, legetøj og meget andet i butikken.\nDen er netop blevet udvidet med ekstra kvadratmeter, og desuden har virksomheden fået nyt logo.\n- Der skulle ske noget nyt. Men vi er ikke ude efter nye produkter, vi vil gerne være dygtige til det, vi har, og vi har en stor palette til både landbrug, entreprenører og private, så vi er dækket godt ind, mener Hanne Korsdal Andersen.\n- Så det med at gå ud og sige, at vi skal være udlejningsvirksomhed eller skrue i kraner, eller hvad det nu kunne være, der er vi ikke, påpeger direktøren.


Fejlagtige brystundersøgelser: Syv kvinder har alligevel kræft\nMangelfulde visitationer til kræftundersøgelser på Ringsted Sygehus betyder, at 735 kvinder har fået mangelfulde undersøgelser\n12. DEC 2018 11.05\nSJÆLLAND: 735 kvinder har fået en mangelfuld brystundersøgelse på radiologisk afdeling på Ringsted Sygehus på grund af forkert visitation til undersøgelsen. Under halvdelen af dem er efterfølgende blevet undersøgt igen, og syv af dem har indtil videre fået konstateret kræft, oplyser Region Sjælland.\n- Det er først og fremmest en dybt beklagelig situation, vi har bragt de implicerede kvinder i, og det kan jeg ikke undskylde nok, siger Sygehusdirektør for Næstved, Slagelse og Ringsted Sygehuse, Vagn Bach.\nGennem en periode på fire år fra 1. marts 2013 til 24. maj 2017 har sygehuset haft mangelfulde visitationer til brystundersøgelser og tilbudt kvinderne mammografi i stedet for klinisk mammografi.\nDet viste blandt andet en klagesag til Styrelsen for Patientsikkerhed i november 2016. Problemet med de mangelfulde visitationer stod helt klart i marts 2017, da en ny ledende overlæge blev ansat. Han ændrede derfor procedurerne med det samme, lyder det fra Vagn Bach.\nSygehuset valgte at gå to år tilbage i journalerne og gennemgå forløbene for 2.600 kvinder fra 1. januar 2016 frem til 24. maj 2017 efter kriterier fra Styrelsen for Patientsikkerhed. På den baggrund geninkaldte man 645 kvinder.\nBøvl med genindkaldelse af kvinderne\nMen det var ikke nok ifølge Styrelsen for Patientsikkerhed, der forklarede sygehuset, at brevet, som sygehuset sendte ud med genindkaldelse, ikke forklarede alvoren af situationen tilstrækkeligt. Derfor skulle yderligere 90 kvinder genindkaldes.\nKun 395 af dem har i første omgang takket ja til en ny undersøgelse, som knap 50 af kvinderne mangler at få foretaget.\n- Det kan desværre også være en årsag til, at ikke alle kvinder har takket ja til tilbuddet om en ny undersøgelse. Vi vil nu igen tage personlig kontakt til alle kvinderne, og forklare dem situationen og tilbyde dem en ny undersøgelse, siger Vagn Bach.\nRingsted Sygehus tager påny kontakt til de kvinder, der har takket nej, for planen er, at alle de 753 kvinder skal være undersøgt igen inden udgangen af februar 2019.


OVERBLIK Her er nogle af de mest legendariske julekalendere – Suscj\nKultur OVERBLIK Her er nogle af de mest legendariske julekalendere. I 55 år har der været sendt julekalendere i danskernes tv. Nedenfor kan du få et overblik over nogle af de julekalendere, der er blevet sendt gennem tiden.\nJulekalendere dr, Kan du huske dem? Her er 10 af de mest\nHer er 10 af de mest legendariske julekalendere nogensinde. nov Traditionen tro sender DR en række julekalendere for børn og voksne på radio og tv i hele december. Få det fulde overblik her.\nTIDSLINJE Skal vi se julekalender? – dr.dk\nHer er 10 af de mest legendariske julekalendere nogensinde Nogle blev urørlig kulturarv, mens andre stadig er forhadt. Af Rikke Caroline Carlsen og Laura Kirkebæk-Johansson\nNissebanden er en julekalender, der blev sendt på DR1\nOVERBLIK Her er nogle af de mest legendariske julekalendere Denmarks Radio – 01 Dec 2017 I 1984 blev julekalenderen Nissebanden sendt første gang, og den blev en succes. Julestemningen var tilbage med nisser, risengrød og en smørklat smør.\nSe julekalender, Kan du huske dem? Her er 10 af de mest\nHer er 10 af de mest legendariske julekalendere nogensinde. 5. dec Vælg selv hvilken julekalender klassiker, du vil have genudsendt. Se her, hvordan du finder en gammel julekalender som fx Vinterbyøster og. 1. dec Det kan være svært at få børnene i seng til tiden, når årets julekalender bliver sendt klokken Men der findes en løsning.\nSnefald er en norsk julekalender for børn som blev vist på\nSnefald er en norsk julekalender for børn som blev vist på NRK wikipedia – 06 Dec 2017 Snefald er en norsk julekalender for børn som blev vist på NRK Super i 2016. Serien handler om den forældreløse Selma som drømmer om at få sin egen familie.\nFå et smugkig på årets julekalendere på TV 2 – TV 2\n– Selvom en julekalender har kørt før, så er der nu en hel ny generation af børn, der ikke har oplevet det, siger hun. Nogle af de mest populære. Julekalendere er en tradition hos mange og gennem de seneste cirka 25 år, hvor Gallup har målt seertal i Danmark, er det tydeligt, at danskerne har deres favoritter.\nHvilken julekalender savner du?