På Specialskolen Bramsnæsvig har vi en kostpolitik baseret på helt enkelte principper. Kosten som serveres to gange dagligt, er en integreret del af skole-, og aflastningstilbuddet og ikke noget forældre skal tilvælge eller betale ekstra for. Kosten er tilberedt af friske uforarbejdede råvarer (frost bruges også). Råvarer er så vidt muligt økologiske. I dag har vi guld-mærket i økologi. Kosten tilberedes og serveres uden brug af sukker, mælk eller gluten. Vi anvender økologiske koldpressede olier og serverer fisk to gange om ugen. Ernæringsassistent Liselotte Jensen varetager den daglige drift i køkkenet.\nEn veltilrettelagt kostplan med sunde uforarbejdede økologiske råvarer, proteiner, kulhydrater, sunde olier samt udelukkelse af mælk, sukker og gluten, er grundlaget for sunde hjerner og udvikling. Ligeledes kan det være vigtige elementer til nedbringelse af vores elevers daglige indtag af adfærdsregulerende medicin som Ritalin(Medikinet), Strattea og Concerta. Karl Reichelt, professor ved Rikssykehuset i Oslo, har de sidste 30 år forsket i neuropeptiders betydning for børn og unge med autisme og ADHD-forstyrrelser. Reichelt kortlagde i 1979 en række affaldsstoffer i urin hos børn og unge med adfærdsforstyrrelser og autisme. Disse affaldsstoffer - kaldet neuropeptider - minder i deres kemiske opbygning om opium, og kan biokemisk spores tilbage til mælkeproteinet casein og glutenproteinet. Når der er et opiumslignende stof i urinen hos disse børn, er det også i blodbanen, og når det er i blodbanen, er det også i hjernens strukturer. Der er efterfølgende lavet mange internationale studier over årene, der klinisk påviser, at cirka 3 ud af 4 børn med disse problematikker får det bedre adfærdsmæssigt på en kost uden casein og gluten. (se referancer herunder) På Specialskolen Bramsnæsvig tilbydes forældre, hvis det er relevant, at få deres børns urin undersøgt for neuropeptider, via Nordic Laboratories.\nFedt er sundt, når det er af den rigtige kvalitet og ikke ødelagt af varme, og det er iøvrigt en god energikilde. Fedt indeholder mere end dobbelt så meget energi pr. gram som både protein og kulhydrater, og da vores elever skal være fysisk aktive og skal vokse samtidig, har de brug for masser af god energi fra kvalitetsfødevarer. Særligt omega 3 fedtsyrer er vigtige for børn med neurologiske problematikker. Omega 3 fedtsyrer er vigtige i forhold til hjernens udvikling og indlæring. Flere studier har påvist øget indlæring og koncentration hos børn som får tilført ekstra omega 3 fedtsyrer. De fleste mennesker får for lidt omega 3 fedtsyre i forhold til omega 9 fedtsyre. I følge Chris McDonald som er biolog og forsker i kost, så var forholdet mellem omega 3 fedtsyre og omega 6+9 fedtsyre i kød fra produktionsdyr fra landbruget for 40 år siden 1-2. Dvs. hver gang man fik 1 gram omega 3 fedtsyre, så fik man 2 gram omega 6+9 fedtsyre. I dag er forholdet 1-16! Denne skæve fordeling af fedtsyrer har stor konsekvens for vores almen velbefindende og nyere forskning tyder på at for meget omega 6-9 øger risikoen for inflamation og allergier. Vi anbefaler tilskud af rene fiskeolier til alle vores elever.


Er der penge i kulturen? – KULTURDOKTOR\nEr der penge i kulturen?\nKulturDoktoren 22. juli 2013 22. juli 2013 Økonomi, Bornholm, København\nDe kunstneriske forbund er gået ind i debatten om kulturturisme. Med god grund. For de har en pointe i, at der tænkes alt for lidt i kulturen som turist-trækker.\nNår man har tænkt på Danmark og turister, har man – hvis vi ser bort fra den stakkels lille Havfrue – mest tænkt i det her. Kyst, vand, strand, sol (når den er der) og dermed også i høj grad i børnefamilier på sommerferie. Det betyder bl.a., at en stor del af vores hidtil så attraktive turistdestinationer som Bornholm, Nordjylland og en del øer, mere eller mindre kun har åbent fra Sankt Hans til medio august. Skoleferien.\nMen pointen hos kunstnerne i dagens Politiken er, at man måske\nskal tænke i det her i stedet. Se kulturen som en turistattraktion.\nSom sædvanlig har svenskerne været langt bedre til at udnytte den slags. Eksemplerne der altid bliver trukket frem er selvfølgelig Ystad, hvor Kurt Wallander stadig kan trække folk. Men også Västergötland har oplevet en markant stigning i antallet af turister efter Jan Guillous internationale succes med Arn-bøgerne.\nBegge steder har været hurtige og dygtige til at tænke kulturen ind i en forretningssammenhæng. De har markedsført stederne på det, andre kender dem for.\nKulturen har værdi\nDen her lå fremme i en tysk boghandel, jeg besøgte tidligere på året. Da jeg var i London, følte jeg mig simpelthen så hip og nordic cool, fordi jeg kom fra København. Alle fortalte mig, hvor vilde de var med “Forbrydelsen”, og ved juletid kunne man såmænd åbne den engelske udgave af verdens største modemagasin Elle og se den her side:\nEt meget synligt bevis på det, forbundene skriver i debatindlægget i Politiken, at tvserierne afføder interesse for danske produkter.\nMen det er ikke blevet udnyttet synderligt herhjemme. Vi har egentlig mest forholdt os lidt småarrogant til succesen, sådan ‘Aiii, come on, hvor er det typisk, at vi selvfede danskere går i selvsving, når udlandet ser på vores middelmådige tvserier’ eller også har man skrevet om og analyseret hvorfor, de er en succes. Igen med et lidt ironisk udgangspunkt.\nDumt. For ikke mindst “Borgen” er netop et eksempel på en tv-serie, der i høj grad flasher genkendelige steder i København og bruger enormt mange danske produkter – lur mig om ikke det ville nemt også at sammensætte shoppingture alt efter om du mest ser dig som en Birgitte Nyborg eller en Katrine Fønsmark. Den er på mange måder meget lettere at bruge som afsæt for turist-tilbud end Mankells Wallander-serie har været det for Ystad.\nDet betalende segment\nProblemet er desværre, at vi herhjemme i alt for høj grad har en ligegyldighed overfor vores kulturliv. Vi er ikke stolte af de store resultater, det opnår i udlandet. Mens ukendte cykelryttere langt nede i felt til Tour de France kan generere omtale, national stolthed og tro på landets fremtid, har det desværre ikke nær samme værdi, at danske tvserier har skabt stor og positiv synlighed hos millioner af mennesker udenfor Danmark.\nDermed går vi glip af rigtig mange muligheder. Og penge. For kultur-tusimen appellerer især til de, der har penge. Voksne mennesker, der rejser uden børn, og derfor netop vil have noget indhold i deres ferie plus selvfølgelig har råd til at lægge nogle penge, det sted de er. Det er ikke all-inclusive segmentet, der er nødt til at tænke på udgifterne, fordi de er mange afsted i alle aldre.\nDet Vækstteam, der er nedsat af erhvervs- og vækstministeren til at se på turismen i Danmark, har godt nok vendt kulturen, siger deres formand, Dorte Krank. Men desværre er deres fokus ensidigt på events og festivaler, som Roskilde og Jazzfestivalen og så især på sporten.\nIkke et ondt ord om det. Men man misser altså nogle muligheder, ikke mindst for turisme udenfor den sikre højsæson, og også for indenlandsturisme.\nVi ligger her jo hele året!\nDer er et helårs-potentiale i kultur-turisterne, som ikke er udnyttet, og som man igen glipper ved kun at fokusere på store events og festivaler.\nDen kan tvserierne eller en Jussi Adler-Olsens enorme succes derimod være basis for. Helt konkret har jeg to gange indenfor de sidste år booket billetter til en storbyferie efter at have set en film, der foregik der. Jeg fik simpelthen ekstrem lyst til lige at komme tilbage efter et par timers historiefortælling derfra.\nMen man behøver ikke se det som noget, der kun er relevant for Slet ikke når det handler om indenlandsturismen.\nJeg har selv været kortvarigt involveret i et projekt, der skulle skabe kulturturisme i et område, men som siden hen er gledet ud i sandet og nu er overladt en broget skare af frivillige kræfter. Det havde ellers et stort potentiale i sig, der var tænkt de rigtige tanker – hvad årsagen er til, at det ikke blev til noget for alvor, ved jeg desværre ikke. Det var efter “min tid” i projektet.\nMen det er for mig at se et eksempel på det, der desværre alt for ofte sker. Potentialet er der. Historien er der. Stederne er der. Man har visionerne. Men i sidste og afgørende ende er der ingen, der alligevel satser på det. Man ved, hvad man har (vand, strand, natur), men ikke om det andet (den gode historie, stedernes ånd) kan give nok.\nVi stoler alt for lidt på kulturens kraft i det her land. I sidste ende kommer det simpelthen til at koste os penge. For andre steder er de ikke ligeså fedtede med tilliden til kunstens magt og tiltrækningsevne. Og det er der, vi rejser hen.\nBornholm, Erhvervsliv-kulturliv, film\nForrige Stakkels Tisvildeleje\nNæste Hvad skal vi med kulturen?


Har du et gulv der med tiden er blevet slidt og grimt at se på, og skal du i den forbindelse have foretaget en gulvafslibning i Hellerup, så er du kommet til det helt rette sted, da du her på siden finder information om, hvor og hvordan du finder de bedste tilbud på en gulvafslibning i Hellerup.\nVi har dertil set nærmere andet og relevant information om en gulvafslibning, hvor vi blandt andet har set på, at du først bør undersøge behovet for en gulvafslibning, før du bestiller og betaler en gulvsliber for at få en gulvafslibning af dit gulv.\nØnsker du allerede på nuværende tidspunkt et tilbud på en gulvafslibning i Hellerup, så anbefaler vi at du får dine tilbud gennem 3byggetilbud.dk. Her får du nemlig hele tre gratis tilbud på en gulvsliber og en gulvafslibning i Hellerup, og hvor du blot skal indsende en opgavebeskrivelse, hvorefter du vil modtage dine gratis tilbud på kun tre dage.\nFå 3 gratis tilbud på en gulvafslibning Hellerup\nPris på gulvafslibning Hellerup\nDer er forskel på hvad prisen er på en gulvafslibning i Hellerup, alt afhængig af flere forskellige faktorer, blandt andet priserne hos de enkelte gulvslibere, men også af tilstanden på dit gulv, og hvor prisen kan stige, hvis der er også er behov for en indledende afhøvling af gulvet. Afhængig af diverse faktorer, vil prisen være på mellem 75-100 kr. pr. m2, hvilket inkluderer en efterfølgende lud- og overfladebehandling af gulvet.\nVær opmærksom på at ovenstående priser er vejledende priser på en gulvafslibning i Hellerup, og derfor ikke kan sige noget præcist eller konkret, om prisen på lige netop din gulvafslibning. For at få en rigtig pris på din egen gulvafslibning, så bør du få et tilbud med prs af en gulvsliber på din gulvafslibning i Hellerup.\nInden du beslutter dig for at bestille og betale en gulvsliber for din gulvafslibning, kan der være gode ide og værdi i, første at undersøge behovet for en gulvafslibning af dit gulv. Er det ikke nødvendigt med en gulvafslibning, kan der nemlig være penge at spare, mens det kan være spildte penge i andre tilfælde, hvis du alligevel på sigt skal renovere på gulvet.\nEr dit gulv blot beskidt og snavset, så kan det mange gange være nok med en grundig rens af gulvet. Efter behov kan der med fordel også påføres ny overfladebehandling, der sikrer en større beskyttelse af gulvet på sigt.\nEr dit gulv meget slidt eller beskadiget, kan det måske være bedre med en udskiftning af hele eller dele af gulvet, og du bør derfor ikke bruge penge på en gulvafslibning, da du alligevel kommer til at skulle renovere eller udskifte dit gulv.\nVed mindre slitage og skader i overfladen af dit gulv, vil det derimod ofte være fordelagtigt med en gulvafslibning. Det kan være fordi der er kommet ridser eller revner, eller fordi der er kommet pletter og snavs ned i gulvet. Undersøg på forhånd dit gulv, for at være sikker på du ender med den helt rigtige løsning.\nEr det en god ide at stå for din egen gulvafslibning?\nDer vil være gode penge at spare ved at stå for din egen gulvafslibning, da du sparer alle udgifterne væk, der ellers ville være forbundet med en gulvsliber. Dermed har du kun udgifter til materialer, samt til leje af maskiner og andet udstyr.\nVi anbefaler dog at du benytter dig af en professionel gulvsliber, da du dermed er sikret en større garanti for, at du ender med et tilfredsstillende og acceptabelt resultat. Det er nemlig ikke nogen nem opgave at betjene de ofte store maskiner, der skal bruges i forbindelse med en gulvafslibning.\nHar du derfor ikke selv viden og erfaring på området, så risikerer du at du under din gulvafslibning, får sat både spor, mærker og andre fordybninger i dit gulv, der vil kræve at du laver hele arbejdet om.\nDu er derfor meget bedre stillet med en professionel gulvsliber, hvor du både er sikret et tilfredsstillende resultat i første forsøg, men hvor du samtidig som regel, også vil være sikret et flottere resultat.\nDu kan nemt og hurtigt finde gulvslibere med tilbud på din gulvafslibning, ved at indsende en beskrivelse af din opgave til 3byggetilbud.dk. Her kan du få tre gratis tilbud på din gulvafslibning i Hellerup, ved blot at indsende en opgavebeskrivelse og som sagt helt gratis.\nFå 3 gratis og uforpligtende tilbud på din gulvafslibning Hellerup\nPå 3byggetilbud.dk kan du via deres opgaveformular, nemt og hurtigt indsende en beskrivelse af den gulvafslibning du ønsker. Så snart din opgavebeskrivelse er modtaget, vil du få dine gratis tilbud på under tre dage.\nDu slipper dermed for selv at skulle finde og kontakte gulvslibere, med henblik på at få tilbud på din gulvafslibning. 3byggetilbud.dk påtager sig nemlig hele ansvaret, og vil finde tre gulvslibere med tilbud på din gulvafslibning i Hellerup.\nDu opnår derudover flere andre gode fordele gennem 3byggetilbud.dk, hvor du blandt andet vil få meget prisvenlige tilbud på din gulvafslibning. De prisvenlige tilbud du kan få gennem 3byggetilbud.dk, hænger sammen med at gulvsliberne konkurrere med hinanden, om retten til at vinde din opgave. Det vil ofte føre til lavere priser, i de tilbud du vil modtage på din gulvafslibning.\nVed at acceptere et tilbud du har fået gennem 3byggetilbud.dk, vil du også være økonomisk forsikret, i tilfælde af at din opgave bliver leveret med fejl og mangler. Der medfølger nemlig entreprisegaranti på din opgave, der dækker på op til 35.000 kr. for private, og på op til 100.000 kr. for foreninger og erhverv.\nSå nemt kan du få tre gratis tilbud på en gulvafslibning i Hellerup:\nBeskriv dit gulv og den gulvafslibning du ønsker tilbud på\nSend beskrivelse af dit gulv og gulvafslibning ind til 3byggetilbud.dk\nDu vil inden for tre dage modtage tre gratis tilbud på din gulvafslibning i Hellerup


A.P. Møller Fonden støtter initiativet ’Hvad kan jeg blive?’ rettet mod erhvervsuddannelser | AVISEN\nHvad kan jeg blive?’ har tusindvis af unge tilknyttet som medudviklere. De viser blandt andet deres uddannelser frem i korte film. Det er ambitionen at skabe et univers, hvor erhvervsuddannelser bliver konkrete og attraktive bl.a. ved, at alt er fortalt af unge til unge. Foto: Kim Balle.\nKun hver femte ung vælger en erhvervsuddannelse, og halvdelen falder fra inden for det første år.\n21:07 - 22. juni 2021\n-Alt for mange unge kommer i klemme i uddannelsessystemet, som i dag er meget uoverskueligt og svært at finde rundt i. Det betyder, at alt for mange ikke vælger det, der egentlig passer dem bedst. Derfor er vi utroligt glade for, at A.P. Møller Fonden støtter op om initiativet og gør udvikling af helt nye metoder muligt, siger Benedikte Kiær, borgmester i Helsingør Kommune og formand for bestyrelsen i Det Sociale Netværk/headspace Danmark.\n-headspace hjælper unge til at finde sig selv igen. Med A.P. Møller Fondens uvurderlige støtte kan vi nu servicere verdens bedste ungdom med relevant og opdateret viden om de flere hundrede muligheder for faglig uddannelse. Ad den vej kan vi få flere til at træffe anderledes valg og trives bedre. Det er virkelig rettidig omhu, siger Poul Nyrup Rasmussen, protektor og tidligere statsminister. Han stiftede i 2013 headspace, der i dag er landsdækkende og tilbyder gratis, personlig rådgivning til 12-25-årige, som har brug for nogen at tale med.\nUdvalgsformand: 10. Pro er en succes


VED DEN GAMLE SANDFLUGTSKYST -- De Danskes Land -- Achton Friis\nVED DEN GAMLE SANDFLUGTSKYST\nMan kunde udvide denne Betegnelse til at gælde hele Strækningen fra Helsingør til Lynæs og videre over Isefjordens Indløb til Rørvig, og ikke blot som i det følgende lade den gælde for Egnene mellem Raageleje og Asserbo. Der findes da for øvrigt den Dag idag langs Nordsjællands Kyster endnu saa meget af det urolige Stof, der ligger til Grund for Betegnelsen, om end i bastet og bunden Skikkelse, at om hver eneste Bolig i By og paa Land i Danmark havde sand-strøede Gulve, vilde man kunne hente Forsyninger her hver Dag Aar efter Aar, uden nogensinde at spore det mindste Svind i Beholdningen.\nI ældre Tider fandtes Flyvesandsstrækninger paa hele den ovenfor nævnte Kyst. Endnu saa sent som i 1817 omtales Sandflugt ved Lappen Nord for Helsingør. Hundrede Aar tidligere nævnes Sandflugt ved Ellekilde og — i langt større Udstrækning — ved Hornbæk. Ved Gilleleje synes Sandflugten at have været paa sit højeste i 1777. Men allerede i 1583 omtales Tisvilde Sandflugt, og i 1550 berettes, at Sandet er naaet helt ind til Tibirke efter at have overfløjet en Strækning paa 6000 Meter. Allertidligst hører vi om den store Asserbo Sandflugt, der maa være begyndt allerede omkring 1517 — den første Katastrofe i sin Art, som vi har Efterretning om paa Sjælland.\nGennem mere end et Par Aarhundreder hører man bestandig om denne Plage, dels gennem Bøndernes Jammer, naar deres Marker lægges øde, dels gennem Kommissionsberetninger. Fra Tibirke og Tisvilde Sogne kommer de første Klager i Slutningen af d. 16. Aarhundrede. Sandet lægger sig i Bjerge „over de højeste Trætoppe". I Begyndelsen af 18. Aarhundrede er Kirken i Tisvilde næsten skjult bag et 13 Alen højt Sandbjerg. Sandflugten medfører, at Arresøen gaar over sine Bredder og oversvømmer store Arealer af Tibirke og Tisvilde Sogne. En Beretning siger, at „i de yngre Tider, og saa vidt endnu gamle Folk er vitterligt, er ødelagt og tilstoppet en af Naturen dannet Aa (Bydinge Aa), som udløb af den store Arresø og faldt i Stranden ved Osebro." Her faar man yderligere Oplysning om, at „Sandene ødelagde ganske en i fordums Tider skjøn Kirkeby, Tibirke kaldet, hvis Jorder og Enge næsten undergik, saavel som de fleste af Gaardene i Byen. Indbyggerne maatte retirere sig og anlægge Byen paa et andet Sted, noget derfra nærmere Tisvilde."\nFor Asserbos Vedkommende er Ulykkerne begyndt tidligt. Interessant er en Beretning om denne Ødelæggelse, der her synes at have kulmineret allerede omkr. Aar 1600. Det hedder heri bl.a.: „Hvad Skade og hvor vidt denne Drivsand har gjort, er forunderlig. Først haver den ødelagt Egeskoven, som gik fra\nStranden til Arresø, der var 2 Mile omkring; dernæst ødelagde den Fjerdeparten af Bøgelunden, dernæst Asserbo Slot og Ladegaard med sin Herlighed, dernæst en Bondeby Thorup, som var 16 Gaarde udi, og Salbo Leje, som bestod af 24 Huse og Boliger, og endelig driver samme Sand nu ind i Tibirke Sogn og By og haver ødelagt de fjerde Parter af Ager og Enge, og haver begyndt nu at drive fast til Tisvilde Byes Marker. — Asserbo Slot og Herregaard haver ligget midt imellem Arresø og Stranden og var et lidet, dejligt Herresæde, formedelst den gyldne, grønne Egeskov, der var paa de 3 Sider; paa den fjerde (var) en lystig Bøgelund, som kaldtes Jomfruskoven o.s.v.“\n— Vi faar af denne Beretning et fortrinligt Billede af Egnen før Ødelæggelsen og af Udviklingen i denne. Hele Landet mellem Arresø og Havet har været dækket af Egeskov. Først er denne, siden Bøgeskoven lagt øde, dernæst Asserbo Slot og Ladegaard, og derefter kommer Turen til Bønderbyerne. •— Disse Egne, som forhen var saa frugtbare, at man kaldte dem et „Kanaans Land", blev i Tiden fra ca. 1500—1700 for største Delen forvandlet til en Sandørken.\nAarsagen har utvivlsomt været den samme som i Jylland, nemlig Beboernes Angreb paa Strandskovene, paa Klitternes naturlige Buskvækster og øvrige Vegetation.\nI 1703 og 1720 nedsattes Kommissioner til Bedømmelse af Tilstandene, og 1728 blev 100 Soldater med Materialvogne sendt derop for at rykke i Marken mod Elementerne, naturligvis under „sagkyndig" Ledelse. Men alle velmente Forsøg strander paa Ukyndighed. Man dækker store Arealer med Tang, sætter Risgærder og bygger Stendiger, og man saår i tusindvis af Sækkefulde af Fyrrefrø, altsammen — især det sidste — med sørgelig Udgang. Med Frøene gaar det næsten overalt saaledes som allerede indberettet i 1793 om Tisvilde Flyvesand, at „ikke et eneste Træ deraf er bleven ved Magt“. Endelig finder man paa at beplante Havklitterne med Klittag og Marehalm, før man planter Trævækster indenfor disse. Derved ramte man Ondet i Roden, selve Arnestedet, som leverer Materialet i ubegrænset Mængde. — Det er iøvrigt den Fremgangsmaade, som anvendes de fleste Steder den Dag idag, og som har staaet sin Prøve igennem halvandet Hundrede Aar.\nAllerede faa Aar efter kunde man melde om de med Klittag behandlede Arealer, at „Sandene ere nu gode“, det vil sige, at Sandflugten paa disse Steder nu i Hovedsagen er dæmpet.\n— Men foruden Sandflugten har Plantningen bestandig haft en arg Fjende i det barske Nordvestkystklima, og Eksperimenterne med hvilke Træsorter, der bedst kunde modstaa dette og trives i den magre Bund, har varet næsten lige til vore Dage. Det maa anses for fuldkommen beundringsværdigt, hvad Forstmæn-dene her endelig har naaet paa de store Sandflugtsarealer, hvor Hornbæk Plantage og de to vældige Plantninger Tisvilde Hegn og Melby Oredrev er bleven til.\nSom et Mindesmærke over denne Kamp mellem Elementerne og Skovens Vækster staar den prægtige „Troldeskov" i Tisvilde Hegn, i sin Art et af de mærkeligste Steder i Landet.\nEn Kanal, som blev gravet i 1717—19 tværs over Tangen mellem Arresø og Roskildefjord Syd for Vinderød Bakke, var et Kæmpearbejde, som standsede Ulykkerne ved Arresøens Oversvømmelser, efter at dennes naturlige Afløb var bleven tilstoppet af Sandet. Dette Arbejde udførtes af Soldater, som laa „im Campement bey Arresøe" og bestod af ikke mindre end 500 Menige, 4 Trommeslagere, 24 Underofficerer og 8 Officerer samt 100 svenske Krigsfanger. Man undres lidt over, hvilken Rolle Trommeslagerne har spillet ved Vandstandens Sænkning! — Her paa dette Sted ligger nu den smukke Frederiksværk By, hvor de Classenske Bøgeplantninger løfter sig fra Skrænterne langs det brede Vandløb.\n— Der er næsten for yndigt her! Turen ad Stien langs den berømte „Aa“ kan avle Selvmordstanker. Men her findes vistnok alt, hvad den jævne Turist fordrer af Ingredienser for at tro sig lykkelig. — Bøg, El og Skovfyr overskygger Stierne paa de stejle Skrænter og luder med deres Kroner ud over den ikke altfor klare, dovent glidende Strøm, der har smaabitte, søde Baadebroer langs sine Bredder. Men jeg faar her samme Fornemmelse overfor denne drivende Sentimentalitet som paa Sommeraftner ved Frederiksborgsøens Bredder, naar dens lunkne Vande er spækket med Robaade, som plasker rundt om Slottet, hver af dem med sin Grammofon i Virksomhed — Negermelodi og Solnedgang.\n— Landskabet paa Resten af Tangen Syd for Frederiksværk er af en helt anden Art og giver Oprejsning for hvad man har gennemgaaet i Byens Nærhed. Fra den store Maglehøf straks Syd for Byen overskuer man et af Nordsjællands smukkeste Landskaber, friskt og herligt. Næsten hele Arresø ses herfra, hele den nordlige Del af Roskildefjord og Hornsherreds Skove.\nEndnu bedre er de vistnok ganske ukendte Højdedrag nede ved Sonnerup, ganske nær Arresøens Bred. Stedet bestaar af et Par mærkelige bratte, isolerede Knuder, af hvilke den største hedder „Dragbjerg“ og er ubevokset, den noget lavere og bredere kaldes „Udbjerg" og er dækket af Skov. Intet andet Sted har man en saa fremragende Udsigt over Arresø som fra Dragbjerg. Ind omkring Dragbjerg sender Søen to store Vige, der helt synes at omslynge Stedet. Tæt Sydvest for Banken, som rager op over alle Omgivelserne, ligger paa Række fire prægtige Broncealderhøje af svære Dimensioner, lynggroede ligesom Dragbjergs Top. Udsigten mod Nord over den sære, knokkelformede Halvø med Avderød Skov og By er fortrinlig. Et dejligt Sted, friskt og af en paa Sjælland usædvanlig Storslaaet-hed. Helt til Gribskov i Øst og til Tisvilde Hegn i Nord har man aaben Udsigt.\nLavt nede bag en blomsterklædt Forgrund ser jeg rige Græsmarker og Enge, hvor Høet staar i Stakke saa vidt Øjet rækker -— de ligner store, røde Knapper i en gulgrøn Trøje. Rundt om mig hersker en uhyre Stilhed, kun brudt af usynlige Lærkers syngende Hærskarer. Man er Himlen nær, en uendelig høj, blaa Himmel med Solen som et svingende Ildhjul.\nDer ligger en stor Bondegaard nedenfor Bakken. Konen staar lige udenfor den og trakterer sin Søn, som sidder i en Høstak, med friskbagte Kager fra en Tallerken. Det viser sig, at min unge Chauffør er forlovet med Datteren i Gaar-den, derved faldt det let for mig at introducere mig. Og næppe har jeg stillet Konen et Par Spørgsmaal, saa siger hun: „Jamen vil Di da itte med indenfor, je ka da bye paa en Kage og et Glas Vin.“ Vi gik naturligvis med ind, tørstige som vi var. Manden var lige saa flink og gæstfri som Konen, og vi maatte tømme en hel Flaske udmærket, hjemmelavet Vin, inden vi fik Lov at køre videre. — Det var flinke Folk, Manden lignede en Storbonde, lidt værdig og afmaalt; men Konen var trivelig og umaadelig lattermild. Da jeg holdt en Oksetunge, som jeg havde plukket ude paa Marken, hen til hende og spurgte om, hvad man kalder den paa\nEgnen, svarede hun: „Dem kalder vi da rejdinok Skurrerumper!“ — „Ja,“ sagde Manden, „mærk paa Stilken, den er liesaa skurre og rivende som en lille haarløs Grisehale.“ — Og det passer.\nFra den højtliggende Lille Lyngby Kirke tæt ved Arresøens sydøstlige Bred har man en ny, herlig Udsigt over det store Vand, især smuk mod Avderød Skov yderst paa det smalle „Arrenæs Næb“ og mod de høje Ramløse Bakker paa Søens Nordside. Tæt opad Kirken danner nogle smukke gamle Bindingsværkshuse et herligt Billede sammen med det gamle Gudshus, omgivet af deres velplejede Haver med Frugttræer og blomstrende Hyld —- en usædvanlig yndig lille By.\n— Landskabet fra Arresøens Sydbred og helt ned mod Slangerup er uden nogetsomhelst Særpræg; man savner Søens og Fjordens Nærhed, og kun hist og her bryder et Mosedrag og en Smule Skov de dyrkede Markers Ensformighed. Kun Landsbyen Skævinge med dens fortrinlige, gamle Kirke danner en Oase i denne Kedsommelighed. Ligesom Lille Lyngby er Byen ganske smuk, skønt stedvis ødelagt af de sædvanlige Boliger i „Villastil" og nogle nye, grimme Bønder-gaarde. Men mest har den bevaret sit gammeldags, hyggelige Præg med de hvidkalkede Bindingsværksboliger, Straatag med „Ryttere" paa alle Længer. Der er overhovedet ikke faa velbevarede gamle Huse i Byen — som overhovedet i denne Del af Sjælland, og oftest smukt vedligeholdte.\nBlot man kunde tage saadanne Boliger som et fuldgyldigt Udtryk for god Bondekultur. Men de er kun kalkede Grave, indvendig fulde af gruopvækkende Ting, som ingen Haandværkers eller Fabrikarbejders Hjem i Byerne vilde kunne opvise Magen til — skinnende Messing-Hængelamper af Fabriksarbejde, store som Karusseiler og med Fluenet over, Etagerer med Nips, som hører hjemme i et Rædselskabinet, Tapeter som et Mareridt, og Møbler der er hentet ud af en tysk Musterbuch fra Halvfemserne — alt spejlende sig i ferniserede, lysegule Gulve, der fordobler Rædslerne. En „Pragt", i hvilken Bonden og hans Hustru slet ikke hører hjemme, og i hvilken de tilsyneladende næppe tør røre sig!\nFra Frederiksværk tager jeg den vestlige Vej langs Halsnæs’ Sydside mod Lynæs. Denne Strækning er saa godt som overalt af stor Skønhed, mest paa Grund af de storslaaede Udsigter over Fjorden mod Hornsherred. En vakrere Vej end denne findes næppe i denne Del af Sjælland, især paa en straalende Midsommerdag. — Men netop her falder den uhyggelige Begivenhed mig ind, som Lars Nielsen i Kulhusene fortalte mig om, og som saa lidt harmonerer med det blide Landskab. Fiskeren Jørgen Jensen forlokkede en ung Pige ved Navn Marie, og da han opdagede, at hun var frugtsommelig, skar han Halsen over paa hende. Han blev fængslet, men vilde intet bekende. En Opdager kom forklædt til ham i Fængslet, drak ham fuld og fik Tilstaaelsen ud af ham, hvorpaa Forbryderen blev dømt til Kagstrygning og Slaveri paa Livstid. Kagstrygningen udstod han paa Torpemagle Møllebakke, lige ved Vejen Nord for Grønnæse Gaard, mens en tusindtallig Menneskeskare saa til. — Men den lille døde Marie gaar igen om Natten paa Møllebakken, hvor Pælen stod, som Jørgen Fisker var bunden til, da han udstod sin frygtelige Straf. Her gaar hun og klynker over sin grusomme Kæreste og over sit lille ufødte Barn. —\nHele den yderste, over en Mil lange og en Fjerdingvej brede Kyststrækning paa Halsnæs fra Sølager op til Kikhavn er et gammelt Flyvesandslandskab, der omtrent har Udvikling tilfælles med de føromtalte nordøstlige, store Flyvesandsstrækninger. Mellem Lynæs og Hundested dækker Flyvesandet over Saltvandssand og Grus, medens ved Spodsbjerg mægtige Lerklinter staar med næsten lodrette Brud ned mod Havstokken. Ved Halvøens Sydvestspids tæt Øst for Lynæs kulminerer Landskabets Skønhed. Her staar endnu fuldstændig aabne og ubeplan-tede Klinter ud mod Isefjorden, og fra deres Top er en aldeles dejlig Udsigt over denne og den smukke Kulhusrende til Odsherred og Hornsherreds Kyster — et fuldkomment Paradis forekommer disse Skrænter at være efter de indelukkede Skovegne i Nordøstsjælland.\nVest for Lynæs By findes et bredt Bælte af ganske flad Lynghede, der naar helt ud til Stranden og yderst gaar over i lave, vandomflydte Græspolde, hvor Gravænder og meget andet godt har tilhuse. Men hvad nytter alt dette her, hvor Bebyggelsen langs Kysten omtrent helt fra Sølager til op mod Spodsbjerg er en saadan, at den næsten overalt virker fuldkommen ødelæggende paa Landskabet. Klods opad hinanden i én eller to Rækker langs Vejsiderne ligger disse Rædsler paa en Strækning af over 1/2 Mil. Det ser ud, som om denne forhen saa smukke Strækning nu er dækket af et Lag Spy.\nFørst oppe i de høje Klinter, der begynder et Stykke Syd for Spodsbjerg, er man befriet for dette Mareridt. Her ligger nogle gamle Skanser, fra hvilke man har Udsigt over det smukke Indløb til Fjorden, og hvor de gamle udtjente Kanoner og et Par stilfærdigt gumlende Køer i Fællesskab danner et Billede paa den dybeste Fred, mens det eneste Tegn paa moderne, virkelig Civilisation nu ved Sommertid er en enkelt rund Grosserer med rød Nakke og tredobbelte Folder paa Halsen, samt med et Sommerantræk saa tyndt, at det lader alle hans legemlige Fuldkommenheder komme til deres Ret.\n— I en magtfuld Gestus løfter det høje Spodsbjerg sin Næve ud mod Hav og Storm, det ligger som en naturlig Fæstning paa Grænsen af Fjorden mod det vide Vand. Fra dets Top ser man milelangt over Havet til den fjærne Hesselø, mod Vest over den lave Korshage til Odsherreds Banker. Det er Halsnæs’ smukkeste Sted. Baade oppe paa Klintens Kam og under den paa den smalle Forstrand, hvor de vældige, taarnhøje Masser luder truende ud over Havstokken, er der endnu ren og ufordærvet Natur.\nTuren fra Hundested mod Øst ad Vejen over Torpelille, Torup og Melby gennem Halsnæs Indland viser et helt andet Landskab end denne barske Yderkyst. Ofte er det ganske lavt, saaledes som ved Torpelille, hvor det vistnok kun hæver sig et Par Meter over Havet, og hvor man overalt i Jorden, kun en Fod under Overfladen, finder Mængder af Strandskaller. Oversvømmelser fra Nordkysten er endnu i Mands Minde trængt herind og har fordærvet Markerne med Salt i lange Tider. Ude ved Kysten kommer dog længere mod Øst stedvis høje Klinter, saaledes Nord for Tollerup, og endnu længere østpaa gaar Landet over i de gamle Sandflugtsstrækninger ved Asserbo.\nNaar man gaar i de lave, frodige Enge ved Torpelille, hvor skønne Trægrupper løfter sig over de grønne Flader, hvor Høet staar i rige Stakke, hvor alt tyder paa solid Velstand og ingen har „bygget sit Hus paa Sand“, da har man vanskeligt ved at forstaa, at disse mægtige gamle Flyvesandsørkener er saa nær.\n— Det er iøjnefaldende, at disse lave, ofte ganske moseagtige Strækninger mellem Arresø og Kattegat engang har dannet en bred Forbindelse mellem disse to Vande, saaledes at det nuværende Tibirke Sogn, i hvilket den mægtige Ellemose strakte sig ind som en gammel nordlig Arm fra Søen, har dannet en Halvø mod Vest i Stenalderhavet, og at Halsnæs var en Ø i Kattegat. Hele det nævnte Terræn mellem Søen og Havet er umaadelig lavt og fladt, kun et enkelt Sted nær Asserbo Ruin hæver det sig til en Højde af 6 Meter, og det danner saaledes en mærkelig Modsætning til Terrænet i det stærkt kuperede Tisvilde Hegn. Det be-staar oprindelig af hævet Havbund, som senere er dækket af Flyvesand.\nPaa disse Flader er Asserbo Plantage anlagt. Øst for Plantagen, mellem denne og Søen, findes endnu en mægtig, aaben Strækning, moseagtig og med spredte Lyngpartier, med enkelte selvsaaede Træer og Buske -— et ensformigt og øde Landskab maaske, men saare skønt, hvor det endnu er uberørt.\nI Plantagens sydlige Del findes Ruinen af det gamle Asserbo Slot, som Ilds-vaade og Sandflugt for længst har lagt i Grus. Udgravningen af Borgresterne i 1849 har vist Fundamentet af en anselig, trefløjet Bygning, der har haft Hjørne-taarne og Voldgrave. Af det hele er kun tilbage en Del af Kældermurene, en Stentrappe og Gaardens Brolægning.\nStedet er ikke fredet — men fredeligt er her ialfald. Paa den gamle Ruin, som er omgivet af pragtfuld Skov, hersker den dybeste Stilhed, ingen Lyd fra nær eller fjærn naar Øret uden Fuglesangen fra Skoven. Skyggerne af store Løvtræers Grene bevæger sig for den lette Sommervind over den jævne, stenpikkede Grund mellem de lave Munkestensmure, som var det Skyggerne af de hedenfarne Munke og Riddere, der engang skænkede Stedet Liv, og som forlængst er glemte.\nPaa min Vej herfra ad Tibirke til passerer jeg lige forbi Arresøens nordligste Vig. Det er et underligt øde Sted, hvorfra Blikket vandrer mod fjærne Kyster, der synes lige saa lave som Søens Vande. Ingen Skove løfter sig over disse Flyvesandstrækninger, hvori Søen hviler som et vandfyldt Krater, men hvis sandede Bund selv paa de dybeste Steder kun ligger nogle faa Alen under Vandspejlet. Det er Sjællands „Det døde Hav“. Kun ude ved Avderød-Halvøens yderste Spids skimter man lave Trætoppe over det gustenblege Vand, der selv paa en Højsommerdag ikke genspejler Himlens Blaa. Der hviler her paa dette Sted et Skær af Ørken over baade Søen og dens Kyster.\nMan skal op paa Bankerne ved Ramløse eller endnu bedre i Tibirke Bakker for ligesom fra Sonnerup at faa et virkelig storladent og helt paalideligt Billede af Landskabet om denne mægtige Sø, der i Omkreds er henimod seks Mil, men som næsten overalt er saa dødsenstrist, naar man ser den nede fra dens lave Bredder.\n— Tibirke Bakker kan desværre ikke mere prale af den Uberørthed, som de endnu ejede for en Menneskealder siden, og som burde have været bevaret til alle Tider. Plantningen har ramt dem fra Vestsiden, og den aabne Del mod Syd og Øst, som Forstvæsnet har sparet, er bleven et Offer for Bebyggelse, selv om denne for største Delen er foretaget nogenlunde nænsomt. Der bor i adskillige af disse Huse Notabiliteter inde fra Hovedstaden, som her oprindelig har søgt Fred og Ensomhed og prøvet paa at skjule sig for Verden og for hinanden. Men dels er det i Længden vanskeligt at skjule sig paa en Bakketop, dels er der saa mange, der har haft Ideen, at den i det lange Løb er bleven mindre god. Og den har heller ikke været gavnlig for Landskabet. Dette Sted, som forhen var vild, aaben Hede, er nu stærkt paa Retur. Trævæksterne synes at have taget Lære af Byfolkene og er begyndt at vandre ud fra den tætte Trængsel i Plantagen og forsøgsvis slaa sig ned i Ensomheden paa de aabne Bakker, men med samme Resultat som Menneskene.\nEndnu findes her dog Steder, hvor man kan lade som man er ene med Naturen, og hvor kun Bævreasp og Gyvel rager op over den brune Lyng og det magre, hvidaksede Græs — Minder om den ikke fjærne Tid, da den store Blæksprutte, der hedder København, endnu ikke havde strakt en af sine Tentakler herud. Men jo længere jeg vandrer rundt her, jo flere forborgne Steder finder jeg, hvor man kan undgaa Sporene af den saakaldte Civilisation. Mod Syd og Øst kan man uhindret se ud over de bølgende Bakkeformer, der gaar i bratte Fald ned mod den store Ellemose, vidt over denne og Landet omkring Arresø. Den vældige Mose, der følger Bakkernes Østrand i en vid Bue fra Sydvest til Nord, er en af Sjællands ejendommeligste og prægtigste Mosestrækninger. Naar undtages Ramløse Aa, der gennemløber den i hele dens Længde, er der ikke meget Vand tilbage i den udenfor enkelte Huller og Damme. Men den er ene-staaende smuk ved sin Bevoksning og interessant ved det rige Insektliv, som den rummer. Udsigten over den heroppe fra er vid og dejlig, og det samme gælder Synet mod Vest over Skoven og mod Nordøst over det aabne Land. Foran Arresø, hvis uregelmæssige blinkende Flade strækker sig vidt og bredt i Syd, ser jeg udstrakte Enge med Myriader af Høstakke. Rundt om mig paa den magre Bund mellem Lyng og Græs gror brogede Blomster som Kællingtand, Djævelsbid og Evighedsblomst — et dejligt Tæppe bredt ud mellem Lyngens brune Felter, som er brudt af smaa sandede Stier og Veje.\nDet er stærk Blæst fra Sydvest og ser ud til Torden. I den kvælende Hede stikker Fluerne som besatte Djævle, saasnart man er i Læ, og store onde Hestebremser gaar som Sabelhug tæt forbi mit Øre. Fyrrene bag mig suser i den hede Vind, og deres Lyd kvæler næsten helt Gulspurvens lille Melodi. En vældig Dis begynder at brede sig over Landet, Farverne derude slukkes mere og mere, men Billedet bevarer sin Skønhed. De blaanende Fjærntoner over Land og Sø fremhæver min Forgrunds Pragt.\n— Bagved mig synger en Solsort pludselig i en Grantop. Netop som jeg er sunket helt hen i Andagt over Naturen kommer denne Fugl og minder mig paa paradoksal Vis om Kunsten. For hvad er det den synger? Jeg kender jo denne Strofe, men havde aldrig tænkt mig at skulle høre den fra en Solsorts Strube. Men saadan lyder den virkelig, tydelig og klar, uden et Fejlgreb:\nDet er intet ringere end de første Takter af Finalen i Beethovens Violinkoncert! Fuglen gentager dem atter og atter, tyve Gange, halvtreds Gange. Jeg begynder at synes, at den nu gærne kunde gaa videre i Temaet; men det er the carefull blackbird, som Englænderne kalder den, og den vil altid kunne sine Sager tilbunds. Bliver den ved at gaa frem Takt for Takt paa den Maade, vil den til næste Aar kunne hele Finalen. Da fortjener den jo, at man slæber et Flygel herop og accompagnerer den. Men det vilde desværre blive en Turistattraktion...\nEn buldrende Torden afbryder den. Det lyder som om et himmelsk Publikum skyder Stolene tilbage for at forlade deres Tilhørerpladser. Lidt efter falder de første tunge Regndraaber raslende ned over Lyngen.\nDen gamle Landsby Tibirke, der som før nævnt blev fuldstændig ødelagt af Sandflugten, har ligget Syd for sin Kirke og er aldrig bleven genopført; den nuværende ligger Nord for Kirken. Af den gamle By er der fundet Levninger ved Gravning, og op gennem det tykke Sandlag gror endnu den Dag idag et Æbletræ, af hvilket Grenene rager i Vejret! Kirken, som ogsaa længe var truet under den store Sandflugt, reddedes som den sidste Rest af den gamle Landsby. Det er sandsynligt, at Grunden til denne Bygnings anselige Størrelse, som nu synes paafaldende paa dette Sted, kan søges i de rige Pengemidler, som tilflød Kirken gennem Kildeblokken ved Tisvilde, hvor Helgeninden Set. Helene dyrkedes. Men iøvrigt taler alting for, at dette Steds ældste Helligkilde har været den nærliggende Tofte-gaardskilde, hvis Ry stammer helt fra hedensk Tid, og at denne er det oprindelige Tirsvæld, Helligdommen for Tyr, som har givet baade Tibirke og Tisvilde Navn, og i hvis umiddelbare Nærhed man ganske traditionsmæssigt har bygget Kirken — den kristne Helligdom klods opad den hedenske. Af en eller anden, sandsynligvis praktisk Grund, har senere det katolske Præsteskab overført Tirsvælds gamle Ry til Helenes Kilde ude i Havbrinkerne.\n— Medens Tibirke By kun har sin Kirke at vise hen til som Seværdighed, er Tisvilde endnu stedvis meget smuk. Enestaaende mærkelig og velbevaret er dens ældgamle Fogedgaard, der skriver sig helt fra Fællesdriftens Tider og bærer Vidne om den fine gamle Bondekultur. Længerne er af mægtige Dimensioner og omgiver en Gaardsplads, der gør et overvældende Indtryk paa Sindet baade ved sin Størrelse og usædvanlige Skønhed. En Træplade paa en af Yderlængerne bærer Aarstallene 1762—1902. Over 4 forskellige Døre findes Navnebrædter fra forlængst strandede Skibe. Paa det ene staar: Begin, 1779, paa et andet: Hetgoede, paa et tredje: Robert & Mary. Over Hovedindgangsdøren til Stuehuset findes det fjerde med Indskriften: Der Delphin, 1782 — allesammen Minder om forglemte, tragiske Begivenheder ved den nære Strand. Det er én af de smukkeste Gaarde, jeg har set i Landet.\nIngen anden Egn paa Sjælland har jeg kendt saa godt som de nærmeste Strækninger om Tisvilde Leje. Det var altid for Kystens Skyld, jeg søgte den, thi inden denne blev ødelagt ved Bebyggelse, fandt man intetsteds udenfor Jylland herligere Strand og pragtfuldere Klinter. Omkring Aarhundredskiftet besøgte jeg første Gang Fiskerlejet og fandt her kun nogle faa elendige, maleriske Smaahytter, i hvis Nærhed ingen Byboere endnu havde opslaaet deres Pauluner; alt var Natur, ogsaa Menneskene, der levede af Fiskedræt alene ligesom Apostlene. Her var øde og skønt, baade Øst og Vest for Lejet laa Klit og Klint uden en Bolig, og ingen Mennesker færdedes her; saa vidt Øjet rakte var der lutter Fred, man var ene med Elementerne. Man behøvede ikke at ty ind i Hegnet for at skjule sig.\nNu er det anderledes. Fiskerne er forlængst gaaet paa Land og er blevet Værter for tusindvis af Sommergæster; de lejer deres nipsfyldte, grimme Hjem ud til Byboerne og bor selv imens i deres elendige Udhuse, saa man ikke véd hvem der har det værst, Værter eller Gæster. Hotellet er kommen til og opfylder sin Mission som Sodoma og Gomorrha, og hvad der er værst: hele Kyststrækningen bag Klinterne og langt ind i Landet er tæt dækket af Wigwams, ofte i en Fantasistil, der synes at have sit Udspring fra en Feberdrøm.\nFra en gammel Bondegaard i Hjelmsømagle.\nForvitrede Skovfyrre i Tisvilde Hegns „Troldeskov"\nHagehøj, nu kaldet Hagbards Høj, hvor Tuel Aa løber ud i Susaa.\nSet. Helenes Grav ved Tisvilde Leje.\nEndnu for en lille Snes Aar siden var hele dette Landskab bag Klinterne omkring den store Slugt ved Set. Helenes Kilde ganske aabent. Nu er det en sammenhængende Villaby med tæt Beplantning. Ogsaa selve Klintekammen er kilometervidt dækket af Sommerboliger, og hvor man forhen kunde vandre paa den høje Rand med Udsigter over den prægtigt svungne Kyst og vidt over Havet, er der nu spærret med Pigtraad og Skilte med Forbud mod at færdes her. Det hele vil snart være en Fortsættelse af Strandvejen langs Øresund.\nDette Forhold, at Privatmænd bemægtiger sig Stranden, raader nu saa godt som paa hele Strækningen fra Tisvilde Leje til København — med enkelte Afbrydelser, hvor Folk kommer i saadanne Stimer, at dér heller ikke er til at være! Og ved dette Forhold er der intet at gøre, vore Kyster bliver uhjælpeligt ødelagt. Ja men Fredningen da? Javel, enkelte Steder „fredes" naturligvis -— med Publikums uhindrede Adgang! Og naar det først er kommen saa vidt, er ingen Redning mulig, her kan ikke Fanden selv hjælpe.\nKlintelandskabet omkring Tisvilde Leje har endnu kun bevaret sin Skønhed nede langs Stranden og ved det yderste af den dybe Kløft, som fører gennem Klinten ned til Havstokken nær det Sted, hvor Helenes Kilde findes højt oppe nærved Klintetoppen. Kilden med dens ældgamle, firkantede Stenkarm er slemt forsømt, det sparsomme Væld er fuldt af Grøde og burde meget hyppigere renses. Det eneste synlige Tegn paa Omhu for det gamle, hellige Sted er en uhyre Affaldskurv, som er spiddet til en Pæl lige opad Kilden, og som mageligt udkonkurrerer denne ved sin paatrængende Iøjnefaldenhed. Men Udsigten fra Stedet langs Klinterne mod Nordøst over Havet til Kulien er overmaade smuk, ligesaa den nøgne Klint Øst for Skaaret, som danner den ene Side af denne gamle Afløbsrende fra Istiden.\nDet gamle „Tirsvæld" maa have spillet en betydelig Rolle som Helligdom allerede i Hedenskabets Tider, da det har været viet til Krigsguden Tyr. Og det er vel værdt at prøve paa at forestille sig, hvad der er foregaaet her med Menneskeofringer og anden Højtidelighed, da man utvivlsomt her som andre Steder, der var viet til denne Gud, styrtede Krigsfangerne splitternøgne ned ad de næsten lodrette Skrænter, hvor Sandtornen -— Sandtise af „Tirsved" — har groet tæt paa Faldene, lige til den op i det 16.—17. Aarhundrede ophuggedes sammen med de andre, vilde Vækster, og Sandflugten blev sluppet løs over Landet.\nBilledet maa have skiftet stærkt, da i Middelalderen Karteusermunkene paa Asserbo fandt det formaalstjenligt at lave Kilden om til et kristent Valfartssted. Og da de Mirakler, som lavedes her med Syge og Krøblinge, indbragte „Heleneblok-ken“, der stod ved Kilden, maaske som Tyrs-Altrets Afløser, saa mange Pengegaver, at syv forskellige Kirker, blandt hvilke den i Tibirke, kunde nyde godt af dem.\nOm det Sagn, som gav sig et saa velsignet praktisk Udslag, læser man hos Thiele: Der boede i Sverige en hellig Kvinde ved Navn Helene, som blev overfaldet af Misgærningsmænd, dræbt og kastet i Havet. Da modtog en stor Sten hendes Lig og sejlede med hende her over til Sjælland. Men da hun der blev funden liggende paa Stranden, var det ikke muligt formedelst Skraaningen at bringe hendes Lig op paa Landet. Da skete det Jertegn, at Klinten brast, saa at man kunde føre hende op paa Marken gennem den Kløft, som endnu ses. Men paa det Sted, hvor man først satte Liget, fremsprang en Kilde af Jorden, som den Dag idag har hendes Navn. — Liget blev lagt i Skrin og ført til Tisvilde Kirkegaard; men da Bærerne undervejs brugte uterlige Ord, blev Baaren saa tung, at de ej mægtede at drage den fra Stedet, og sank den da dybt ned i Jorden. Dette Sted kaldes Helenes Grav, og to store Stene ligge paa samme.\nThiele tilføjer: Kilden bestaar egentlig af tre Væld, der opfanges i Vandkister, af hvilke de to endnu bestandigen ere fulde; men det tredje skal næsten være standset. Dette er skrevet i 1818; nu er altsaa kun den ene af disse „Kister“ tilbage. Men alene den Omstændighed, at Set. Hansaftensfesterne saa længe som de eksisterede kaldtes „Kilderne" efter Stedet hvor de holdtes, viser at der har været flere Væld paa Stedet.\nSelve „Helle-Lenes Dag" var d. 31. Juni. Men her var gærne forinden hele 4 Dages og 6 Nætters „Kildetid", hvor Folk især fra alle Nordsjællands Egne strømmede til. Dette begyndte Set. Hans Aften og varede til d. 2. Juli, som var „Vor Frue Aften". Foruden at man drak sig Lægedom til af Kildens Vand og hvilede Set. Hans Nat paa Helgenindens Grav, hengav man sig efterhaanden mere og mere til alle mulige Folkeforlystelser og Gøgl ved Kildestedet. Gamle Sonnes Billede fra Natten paa Helgenindens Grav viser den stærke Modsætning til Markedsgøglet. Begge Skikke har holdt sig lige op mod vor Tid.\n— Set. Helenes Grav er i Virkeligheden en Oldtidsbegravelse, hvor en lav Forhøjning af Jord rummer nogle synlige Rester af en stensat Kiste. Senere er det hele omgivet af et lavt Stendige, gennem hvilket en Laage af Egetræ fører ind. I Lundbyes herlige lille Tegning fra 1843 har vi et Minde om, hvor smukt dette Sted har været. Mærkeligt nok viser Tegningen et simpelt Almuesgravmæle, som findes tæt opad Oldtidsgraven, hvilket kunde tyde paa at Stedet har rummet en lille kristen Kirkegaard. Alle Spor af noget saadant er nu forsvundne.\nDen rørende Skønhed og Fred, som dette ensomme Sted engang har huset, er forlængst krænket paa oprørende Vis, naturligvis ved taabelig Beplantning og Bebyggelse. Sidst er der lige op ad Diget rejst et ualmindelig hæsligt Skrummel af et Hus, en Skændsel for Stedet. Er der da virkelig ikke ét anstændigt Menneske i Nabolaget, som havde kunnet forhindre dette!\nNaar man er bleven træt og mismodig af at se, hvor Folk har besudlet det Stykke Natur, som engang fandtes her Østen for Lejet, da kan man vandre ind i Tisvilde Hegn og dér prøve paa at faa sin Selvagtelse som Menneske tilbage. De vældige Skovstrækninger, som engang dækkede Terrænet Nord, Vest og Syd for Arresø helt ned til Havelse Aa, forsvandt under den omtalte Sandflugt, som tog sin Begyndelse i det 16. Aarhundrede. En Del af dette Terræn dækkes nu af det store Tisvilde Hegn, som er henimod */* □ Mil i Udstrækning. Det er helt igennem Menneskeværk og er bleven til gennem et Par Hundrede Aar under ustandselig Kamp mod en haard og genstridig Natur. „Troldeskoven", som strækker sig yderst langs Hegnets Nordside og hovedsagelig bestaar af Skovfyr, er en udpræget Valplads, en Front, hvor Elementerne har raset med en saadan Styrke, at Menneskenes forslagne Kunstgreb er bleven vejret hen, og de Tropper, som er ført i Ilden, bogstaveligt er gaaet over til Fjenden og er bleven til Natur igen.\nHerude staar levende og døde Træer tæt mellem hinanden, alle slaaet til Krøblinge under Vejrgudernes Stridsvogne, men selv de dødsramte staar endnu i Falanksen som blege Benrade, mens Sollyset falder blændende over hældende Stammer og forvredne Grene, over brogede Svampe, eddergrønt Mos og brune Naale i den farvegnistrende Skovbund. — Intetsteds er Skoven skønnere end her.\nMen heller intet Sted i den er der varmere! Jeg gaar her paa en fuldkommen blikstille Julidag, og en Hede som fra et Krematorium staar op fra den mørke, solstegte Bund af Mos og visne Naale. Intet Liv rører sig omkring mig i Skovbunden, og eftersom Heden stiger, stilner Fuglesangen af og bliver kun til enkelte smaa Noder, der morendo falder ned fra en Gren inde i Tykningen. Jeg er helt alene i den dybe Stilhed.\nMen pludselig sker der noget. — Foran mig paa den dybe, sandede Sti trimler en Klump ned fra den bratte, mosgroede Rand. Det er en Skruptudse saa stor som et halvt Rugbrød, og den havner paa Ryggen paa Stiens haarde Bund med et Skvalp. Men den fortsætter i en blød Bevægelse og sidder i næste Nu paa Bagen og ser paa mig i hjulbenet Tavshed. Den forholder sig fuldkommen stille, kun dens Sider bevæger sig i smaa regelmæssige Gylp som en Blæsebælg.\nDen var kommen tilsyne foran mig med en Aabenbarings Pludselighed, som havde Jorden skudt den ud af sin Side, et Foster undfanget i dens glohede Indvolde. Og den er skøn og uforlignelig som et Stykke ædelt og gammelt Keramik med Lystrer og tusinde Farver og med Knorter i den halvmatte Hud. Den ligner selve Buddhas Sendebud, en af hans Jordaander, som kommer til Menneskene fra selve Nirwana for at udspejde dem. Dens Øjne er guldrandede og lyser af Godhed og et dybt Vemod. Den blinker til mig med et af dem, den vil lade mig for-staa, at den kun ønsker at berette om mig, hvad der er godt og smukt, for at sætte mig i et fordelagtigt Lys. Den vil endogsaa gribe til at lyve tykt om mig, om ikke andet kan hjælpe.\nJeg forstaar det og takker den. Jeg taler pæne Ord til den og dikker den lidt i Siden med en Finger; for det er en Hun, og jeg vil indynde mig yderligere hos den. Og den svarer mig paa det nirwanaske Sprog:\nOg ved disse fornuftige Ord bliver jeg rolig og helt tillidsfuld, og jeg lægger min Skæbne i dens store, besindige Hænder med de indadvendte Fingre. Jeg lister stille bort og lader den ene.\nTræbestanden i den mægtige Plantage, som oprindelig bestod udelukkende af Naaletræsorter, er senere bleven forøget med mange Arter af Løvtræer, saaledes Eg, Bøg, El, Ask og Birk. Enebær findes her i Mængde i Skovbunden. Tilsammen er dette nu et vældigt Skovhav, som kun til Nød kan overskues fra ganske enkelte Punkter i det stærkt bakkede Terræn, saaledes den 60 m høje Frederiks-høj, den 46 m høje Louisehøj og det prægtige Brantebjerg. Inde i dette Vildnis, hvor kun Forstmanden kan navigere uden Kompas udenfor de afstukne Veje, træffer man Vildt i Mængde, Raadyr, Ræv og Hare springer over Brandlinjer og Veje. Den som i Tusmørket færdes herinde, kan have Held til at se Brokken luske afsted gennem Tykningen paa Vej fra sin Hule med samme Sindighed som et gammelt aandssvagt Faar, der ikke ser til højre og venstre, men bare passer sit. Paa Lyngfelterne herinde varmer Hugormen sin klamme Krop i Maj- og Septembersolen, fra Mosehullerne ringer Peder Oxes Frø Solen ned i de lyse For-aarsnætter, og i de sandede Brinker lurer Myreløven paa Bunden af sin Tragt — ogsaa dette Sahara har sine Løver.\n— Aldeles pragtfuld er paa denne Højsommerdag Stranden udenfor Troldeskoven. Langs Havstokken strækker sig i uoverskuelig Længde en uregelmæssig formet Klitvold, skilt fra Skovens ujævnt bølgende, høje Banker ved en bred, aldeles flad og lav Sandstrækning. Udenfor Klitten er en smal, herlig Sandstrand, omtrent 20 m bred, aldeles fri for Sten og jævn som et Gulv. •— Hvor ofte har jeg ikke ligget herinde i de dybe Sandgryder og soltørret mig efter Badet, mens jeg hørte Paalandsvindens sagte Hvisken i Hjelmen! — Idag er Sommervinden kraftig, Søen bryder og brøler over Sandstranden, og milevidt til begge Sider er der en bred, kridhvid Bræm af lange Bølgers Braad, mod Øst til Raageleje, mod Vest skinner den helt til Spodsbjergs høje Huk ud i Havet. Her er den sidste Rest af Sandflugtens gamle Arnested, nu tøjlet og bastet af Hjelmens lange Rødder i al Evighed. Et vidunderligt Stykke Natur! Gilleleje, Raage-, Tisvilde-, Lise-og alle de andre Lejer er som Fluepapir imod dette ved Sommertid. Hvorfor mon ingen Mennesker nogensinde finder paa at gaa i Vandet herude, det er den bedste Badestrand i Miles Omkreds!\nDet gamle Sandflugtshelvede er bleven til frodig Skov, forvandlet til et lille Paradis for Dyr og Mennesker. Blandt de sidste er der dog maaske enkelte, som vilde ønske, at det endnu var det gamle Helvede. Men det har „Danas Have“ altsaa ikke haft Raad til. — Hvordan her har set ud i hine Tider, da Sandet og Stormen regerede enevældigt, kan man næppe forestille sig, lige saa lidt som det Liv, Fiskerne har ført paa denne Strand, hvor ingen Havne fandtes og hvor man maatte lande paa aaben Kyst i de aabne Smaabaade. Kun Jyllands Vestkyst har kunnet opvise noget lignende. — Her skal blot nævnes, at endnu saa sent som i 1852, Natten mellem den 2.—3. Oktober, druknede under en voldsom Orkan 42 Fiskere ude fra Halsnæs, de fleste fra Toverup Sogn.\nNu har alle Lejerne for længst faaet gode Smaahavne; men i Tisvilde som de fleste andre Steder gaar Fiskeriet mere og mere tilbage; det er Sommergæsterne, som yder Beboerne den væsentligste Indtægt.\nFra Tisvilde kørte jeg hen imod det nære Vejby gennem et dyrket Land med et ret kuperet Terræn, men uhyre ensformigt og kedeligt. Saaledes som Indtrykket af dette Omraade nu er, er det mærkeligt at tænke paa, at J.Th. Lundbye og gamle Skovgaard med Forkærlighed malede saa meget i disse Egne. Men hvor har Landskabet ikke undergaaet uhyre Forandringer siden hine Dage!\nDe berømte Oldtidshøje Syd for Raageleje er for de flestes Vedkommende stærkt forstyrrede. Derimod fandt jeg ved det nære Hesselbjerg Sydøst for Lejet en Gruppe ganske pragtfulde, usædvanlig store Høje, 8 Stykker ialt og fuldstændig velbevarede paa 2 nær, som var en Smule ødelagte. Men naturligvis bærer disse Oldtidsminder et skæmmende Fredningsmærke som en Skorsten paa deres Top. Det er dog en taabelig Skik! -— Fra Højene er der en vid Udsigt over Land og Hav — et saare mærkeligt Sted.\nOverhovedet er der ikke faa Rundhøje paa disse bratte Bankers Toppe, enligt-liggende og stærkt synlige, og derfor i høj Grad understregende dette sælsomme Landskabs strænge, alvorlige Karakter. Blegt Græs gror over Højdernes magre Jorder, kun hist og her brudt af grønne Agre eller gullig Sæd. I Lavningerne vrimler det med større eller mindre Mosehuller, som viser at Sandflugten her er gaaet hen over en ældgammel, udstrakt Skovmose; thi her er i de nedre Tørvelag fundet Fyrrekogler og Blade af Bævreasp, og højere oppe Hasselnødder. En enkelt Spydspids af Flint viser tidlig Indvandring af Mennesker til Stedet.\nFra den 49 m høje Salgaardshøj ved Kysten S.V. for Raageleje har man det ypperligste Overblik over dette Land. Udsigten over Kysten til begge Sider er prægtig med de kraftige Klinters tunge Masser og den hvide Sandstrands stærkt svungne Linje, bag dette det blaa Kattegat og fjærnt over Havet i Nordøst Kuliens bjærgagtige Former.\nDesværre er ogsaa denne smukke Kyst efterhaanden saa blokeret af Villaejere, at den snart er fuldstændig utilgængelig. Selve Raageleje er ligesom de andre Badesteder langs Nordkysten et Sted, jeg helst undgaar.\n-— Det er tilsyneladende en fattet Befolkning, som lever ved denne Kyst. Vejret og de trange Kaar i ældre Tid har lært den at tage Sagerne med Ro. Karakteristisk for dens Sindighed finder jeg en lille Historie, fortalt af gamle P. C. Skovgaard, som tilbragte sine Drenge- og Ungdomsaar i Vejby. Han mødte en Dag en ældre Bonde, som han kendte godt. Og da han sagde til ham, at han syntes, han havde skæmmet sig, svarede Manden: „Ja-e, vodden ska ed Ansejd blive, naar a vi gaar mæ’ed te Hverdau!“\nOg Hverdagen har været Slid for Bønderne i disse Egne. Men man maatte jo saa trøste sig med et lille Ordsprog i Ny og Næ. Var Kosten skrap at døje, saa vidste man, at\n„Man kan lære Fruerhund at æde Skovkråber" (de sure Æbler paa den vilde Abild).\nMen man fandt et fortrinligt Udtryk for Sultfornemmelse i dette:\n„Je tror, a mine di store Tarme er ved a æde di smue.“\nVar man forslæbt hen mod Aften, og Hvilen endelig faldt paa, var det ganske naturligt at udbryde:\n„De æ godt og komme te a ligge ned, naar man har sittet hiele Daven.“\nOm en Slider, der altid tog haardt fat, sagdes at han var „hævngærrig" paa Arbejdet. Modsætningsvis kaldtes en doven Person for en Loddolk".\nLigesom paa Jydsk adopterede man gærne visse Fremmedord, som „Ampløj“ (af emploi) for Beskæftigelse, „Potelleflaske" (af bouteille). At „sprække" betød at føre fræk Tale (af sprechen). Det er altsammen forstaaeligt. Men hvordan man kunde finde paa at sige om en Mand, som blev ude af sig selv, at han var „hielt udenad", er mindre begribeligt. Og at Støvregn blev til „Røvregn" er vel et Forsøg paa en licentia poetica, uden derfor at blive noget malende Udtryk.\nEn Aften gaar jeg ad Markerne langs Klinterne østfra mod Tisvildeleje. Solen er ved at gaa ned bag Havet, ikke en Sky er paa Himlen, der staar som et uhyre Staalskjold over mig, kun i Vest med en ildgul Rand. Klinterne løfter sig sorte mod det flammende Hav.\nDa jeg inde fra Marken nærmer mig Vejen, kommer to Skikkelser hen mod mig ad denne, skarpt tegnet mod den gule Horisont. Det er to Mennesker paa Cykle, ganske nær hinanden. Da den forreste kommer nær, ser jeg at det er en gammel Bonde. Han har en Le paa Nakken. Hans Cykle knager og skriger, han sidder foroverbøjet og krum, men hans Le rager højt op over ham, det store Blad rager bagfra frem i en Bue over hans Hoved — sortblaat Jærn mod den messingskinnende Luft. Han træder sindigt Pedalerne med sine Træsko, mens han flytter\nKroppens Vægt fra det ene Ben til det andet. Han er lang og mager. — Lige idet han passerer mig, faar jeg ham i Profil mod Solnedgangen, en sort Silhouet. Og det giver et lille Gisp i mig — det kunde godt være selve Pastor Mors, der er kommen op paa Cyklen for at faa nogle paatrængende Forretninger raskere fra Haanden.\nMen lige bagefter ham kommer et andet mærkeligt Væsen. Det er et Kvindemenneske, ganske ungt, siger alt hvad man ser udenfor Kjolen, og det er ikke saa lidt endda. Hun sidder rank og let i Sadlen med den ene Haand løst hvilende paa Styrets Midte. En lillebitte flad Tingest sidder paa Snur paa det bobbede Hør-haar over det venstre Øre og skjuler Øjet. Den ligner en Klat vissent Løv, som er kommen flyvende og har hængt sig paa hende; men det er en Hat. Hendes Læber er mønjefarvede, Neglene som dyppede i Syltetøj og skinnende af Lak. Sko med Hæle paa 3 Tommers Højde.\nMen over Skulderen bærer hun med den ene Haand en Rive — for det er en Bondepige, som vender hjem fra Markarbejde! Det er det tyvende Aarhundredes Hyrdestil, lige til Porcellæn.\nHun følger Manden med Leen tæt i Hælene. La mort et l’amour — eller maa-ske den gamle og den ny Tid.


OKAYOAK bruger cookies for at give dig den bedst mulige oplevelse, når du besøger vores hjemmeside. En cookie er en lille tekstfil, der anbringes på din computers harddisk, smartphone eller andet it-udstyr. Den gør det muligt at genkende din computer/IP-adresse og samle information om, hvilke sider og funktioner du besøger.\nØnsker du ikke, at vi sætter cookies, skal du slå cookies fra i din browser. Du skal dog være opmærksom på, at der i så fald kan være services og funktioner, du ikke kan bruge, fordi de kræver cookies til at huske de valg, du foretager.\nOKAYOAK bruger cookies til at give dig en bedre brugeroplevelse på vores hjemmeside, til at huske de valg du træffer, når du bruger vores hjemmeside, fx. valg af land, og til løbende forbedring af det indhold og de funktioner, du oplever på vores hjemmeside. Vi bruger også cookies til at målrette vores markedsføring, så den passer til dine behov og til at generere statistik over brugen af vores hjemmeside.\nOKAYOAK gør brug af tredjepartscookies. En tredjepartscookie er en cookie, som placeres af andre end OKAYOAK selv. Det kan f.eks. være andre websites, som tilbyder indhold på vores hjemmeside, leverandører til nogle af vores funktioner på hjemmesiden eller analyseprogrammer. Nedenfor kan du se en liste over de tredjeparts cookies vi anvender.\nGoogle Analytics, Google Inc., 1600 Amphitheatre Parkway, MountainView, CA 94043, USA.\nHvis du linker videre fra WWW.OKAYOAK.DK til en tredjeparts hjemmeside, skal du være opmærksom på, at der kan sættes nye cookies, som OKAYOAK ikke har indflydelse på. Her skal du selv sørge for at sætte dig ind i hjemmesidens cookie politik.\nOKAYOAK har et partnerskab med PBS og benytter SSL (Secure LocketLayer). Dette betyder, at alle oplysninger, der sendes over internettet i forbindelse med et køb er sikrede og krypterede. Hverken OKAYOAK eller andre har mulighed for at se dine oplysninger.\nIndeholdet på WWW.OKAYOAK.DK er krypteret gennem HTTPS. Dette gælder og når du registrerer dine betalingsoplysninger, kreditkortnummer, udløbsdato osv., her befinder du dig i et ”sikkert område”. I det sikre område er alle oplysninger krypterede. Kortet bliver kontrolleret for gyldighed, hvilket vil sige, at kortet ikke er blokeret eller af andre grunde ugyldigt. Så snart en godkendelse af kreditkortet er på plads, vil du modtage en automatisk ordrebekræftelse.\nOKAYOAK vil ikke modtage dit kreditkortnummer eller udløbsdatoen på kortet, men får en besked om, at beløbet er reserveret til os til senere transaktion, når dine varer er afsendt fra vores lager. Når varerne er afsendt, vil din konto blive opdateret, og du vil modtage en faktura med en bekræftelse af betaling via e-mail. Bemærk at fakturaen blot er en kvittering på dit køb. Du er ikke erstatningsansvarlig, hvis dit kort misbruges i en internet-butik, der benytter SSL (Secure SocketLayer).\nFor at handle på WWW.OKAYOAK.DK kræver vi som minimum følgende oplysninger fra dig:\nOKAYOAK registrerer udelukkende ovennævnte oplysninger med henblik på at kunne levere dine bestilte varer, samt give dig den bedst mulige købsoplevelse. Personlige oplysninger opbevares hos OKAYOAK.\nBemærk venligst: Vi gemmer ikke personlige betalingsoplysninger såsom kreditkortnumre o. lign., og ingen af de oplysninger, vi modtager fra dig, deles med nogen tredjepart.\nOKAYOAK er forpligtet til at beskytte dit privatliv og din sikkerhed som bruger af WWW.OKAYOAK.DK\nAlle oplysninger, der afgives af dig i forbindelse med et køb på vores hjemmeside, skal udelukkende bruges til at sikre en nem og bekvem købsoplevelse. Information behandles i nøje overensstemmelse med alle gældende databeskyttelsesbestemmelser.\nIngen data der identificerer den enkelte gives videre til nogen tredjepart. Den eneste statistik, der indsamles og deles med tredjepart, vedrører kundetrafik og kommercielle oplysninger med et eneste formål; nemlig at forbedre din oplevelse på WWW.OKAYOAK.DK


Nu kan kommunen give dig MOBI:DO\nForside > Nyheder > Nu kan kommunen give dig MOBI:DO\nDet er blevet bestemt, at du kan få betalt dit MOBI:DO-abonnement af kommunen, hvis du bliver visiteret til det. MOBI:DO er en app, der hjælper kognitivt udfordrede borgere.\nEn såkaldt ’principafgørelse’ fra Ankestyrelsen har netop slået fast, at det fremover skal være muligt at få bevilget MOBI:DO af kommunen. Det er en glædelig nyhed for mennesker der har ADHD, er senhjerneskadede eller udviklingshæmmede.\nMOBI:DO er nemlig et hjælpemiddel, der er skabt til netop denne målgruppe. Hvis man har svært ved at klare alle dagens gøremål, virker MOBI:DO som en hjælper i hjemmet. Appen giver guides til, hvordan man løser forskellige opgaver. Det kræver kun en smartphone eller tablet.\nScan med MOBI:DO – og hjælpen er nær\nMOBI:DO virker ved, at man scanner QR-koder. Det lyder måske teknisk, men det er utrolig simpelt at have med at gøre. Via en computer bestemmer man selv, hvad der skal være bag hver enkelt kode.\nMan kan få hjælp til støvsugningen, madlavningen, hvordan man slå græs, eller noget helt andet - det er kun fantasien der sætter grænser.\nMOBI:DO kan guide dig til lige hvad det skulle være – og man kan selv bestemme, eventuelt med en hjælper, hvordan de forskellige vejledninger skal se ud.\nMOBI:DO er et ideelt hjælpemiddel til kognitivt udfordrede.\nDet er velfærdsteknologi, når det er enklest. Og nu kan du få det, hvis din kommune vurderer, at du har brug for det.\nKlik her for at se mere om MOBI:DO\nUddrag fra ankestyrelsens afgørelse:\nKlik her or at læse hele ankestyrelsens afgørelse\nMere i denne kategori: « Doro Secure 580 er i handlen!\tTele Call overtager MOBI:DO - en app til struktur »


Sensommer i Nordjylland | Nyd sensommerens sidste solstråler\nSe alle de mange tilbud og oplevelser, hvor vi håber på hyggelig høststemning. Sensommeren er også fuld af store outdoor events og store musikalske oplevelser. Få et overblik herunder.\nByoplevelser - udforsk de hyggelige byer og storbyen\nGå på opdagelse i de hyggelige købstæder, havnebyer, badebyer og storbyen Aalborg.\nNordjylland er fuld af stemningsfulde feriebyer med hver deres særpræg og stemning. Besøg de hyggelige byer i Nordjylland.\nI Nordjylland er der rig mulighed for at få stillet shoppetrængen, om du søger finurlig brugskunst, lækkert modetøj eller specialiteter, så finder du det hele i de nordjyske handelsbyer. Tag en tur gennem de hyggelige gågader, shoppingcentre og varierede specialbutikker.\nDer er masser af dejlige feriebyer og feriesteder at besøge Nord for det du kender. Hele året rundt er Nordjylland fuld af oplevelser - brusende Vesterhav, milde og børnevenlige badebyer ved Østkysten og maritim stemning langs Limfjorden og Mariager Fjord.\nDen lange kystlinje som omkredser Nordjylland betyder, at både fisk og skaldyr bliver en naturlig del af menuen. Læs mere om den fantastiske gastronomi, som Nordjylland byder på og gå på opdagelse i Nordjyllands bedste restauranter. Velbekomme!\nØer, fjorde og kyster i Nordjylland\nLimfjorden byder på hyggelige fjordbyer med hver deres specialiteter og attraktioner. Besøg Limfjordsmuseet i Løgstør eller tag på østerssafari med Skaldyrscentret i Nykøbing Mors.\nSensommeren i Nordjylland er fuld af spændende begivenheder og events\nSensommeren fuld af spændende oplevelser i Nordjylland. Se et udvalg her.\nDer er fuld fart på i Nordjylland i efterårsferien med masser af events og oplevelser for hele familien.\nBegivenheder i Nordjylland året rundt. Hvad end det er forår, sommer, efterår eller vinter er der masser af events og aktiviteter rundt omkring i det...\nPulsen stiger, vinden suser og naturen viser sig endnu engang fra sin smukkeste side. Den varierede nordjyske natur er som skabt til aktive oplevelser...\nHvad enten du er til loppemarkeder, dyrskuer eller kræmmermarkeder, så har Nordjylland et bredt udvalg henover året, hvor der er mulighed for at gøre ...\nNordjylland - tid til forkælelse og velvære\nI Nordjylland er der rig mulighed for at gøre lige nøjagtig, hvad der får dig til at slappe af og tanke op. Her er det let at trække stikket ud med lækker wellness, kulinariske oplevelser og ikke mindst noget af Danmarks skønneste natur.\n10 udvalgte museer\nMærk vinden i håret og ro i sjælen med strand, fjord og natur i en klasse for sig. Forkæl dine smagsløg på nogle af Danmarks bedste restauranter med udsøgt gastronomi og udsigt til Vesterhavet, Limfjorden eller Aalborgs pulserende byliv.\nSvamperisotto med danske svampe som Karl Johan og kantarel er en glimrende grund til at tage på svampetur i Nordjyllands smukke natur. Her får du vore...\nNår hverdagen er fuld af pligter og stress, bliver feriens allervigtigste mål at holde i hånd og være to. Her får du en tips til nogle helt perfekte o...\nSensommeren i Nordjylland for børn - fuld af sjove forlystelser og oplevelser\nSelvom sommerferien er ved at være slut er Nordjylland stadigvæk fuld af sjove og spændende oplevelser for børn. Se mere her.\nGys på slotte og herregårde\nNordjylland er fuld af oldtidsminder og fortællinger fra vikingetiden og jernalderen. Drøm dig tilbage i tiden og udforsk sporene ved de to ringborge ...\nNordjylland er året rundt fuld af spænding og oplevelser - også selvom vejret ikke egner sig til en tur udenfor. Hop i vandet hos de nordjyske svømmehaller og vandlande, eller besøg et indendørs legeland i Nordjylland.


Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K – Se vigtig info\nLaksegade 14, 3. tv\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nLejligheden på Laksegade 14, 3. tv i København K er opført i 1800 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 62 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen A/B Asylgade 8/Dybensgade 3-5/ Lak.\nLuftfoto af Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6780°N, 12.5840°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K er opført i 1800 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Laksegade 14, 3. tv ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Laksegade 14, 3. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (63.7%), Fuge (62.6%), Facade (60.3%), Gulve (58.5%), Isolering (55.9%).\nLejligheden på Laksegade 14, 3. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (83.4%), Gulve (58.5%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 180-Øster Kvarter, København, der hører til Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nLaksegade 14, 3. tv ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Laksegade 14, 3. tv har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Laksegade 14, 3. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K ligger i en højde på 3.0 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 300 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nFoto af Lejligheden på Laksegade 14, 3. tv hentet fra Boligas arkiv. Boligen blev sidst set annonceret til salg online den 28. maj. 2013.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\n✓BBR materialer og installationer for Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\n✓BBR arealer for Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K (Bygning nr. 3)\nHent den officielle BBR meddelelse for Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K. Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLaksegade 14, 3. tv, 1063 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nBeboerne i området omkring Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nLaksegade 14, 3. tv hører til afstemningsområdet 3. Øst hvor der er 11.722 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Laksegade 14, 3. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nLaksegade 14, 3. tv hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Laksegade 14, 3. tv\nDer er god 4G mobildækning på Laksegade 14, 3. tv med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Laksegade 14, 3. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Laksegade 14, 3. tv\nInternet og Mobildækning Laksegade 14, 3. tv, København K\nAnbefalet bredbånd på Laksegade 14, 3. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Laksegade 14, 3. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Laksegade 14, 3. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Laksegade 14, 3. tv.\nJordarten under Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Laksegade 14, 3. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Laksegade 14, 3. tv.\nHvor langt er der fra Laksegade 14, 3. tv\n✓Stamoplysninger for Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K\nAdressens Id 0a3f509f-561d-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Laksegade 14, 3. tv, 1063 København K.


Beboer - Thea\nThea / Beboer\nDagen på Bostedet Thea starter med fælles morgenmad, hvor beboere og personale spiser og møder hinanden.\nI løbet af dagen er der forskellige tilbud. Det kan være gåtur, støttende samtaler, støtte til indkøb, træning, fælles aktiviteter ud af huset samt kreative aktiviteter i huset.\nVi fejrer de faste traditioner og højtider. Her er også sommerfest hvert år.\nDer er to ferieture om året. Der er en sommerhustur i Danmark og en udlandstur. Turen er tidligere år gået til Rom, Paris, London og Amsterdam.\nDu får egen tovholder\nVores faglige tilgang er, at vi arbejder med tovholder og team. Det vil sige, at du får en tovholder, som er din nærmeste samarbejdspartner. Derudover er der et team af medarbejdere omkring dig, som er med til at støtte op om den faglige indsats.\nSelvværd kommer indefra\nSystemisk coaching er vores fælles faglige fundament, hvilket med andre ord betyder, at du som beboer arbejder med din selvforståelse, med dit selvværd og relationer til andre mennesker.\nVi arbejder rehabiliterende med strukturerede målrettede indsatser, fordi vi tror på, at alle mennesker besidder evnen til at udvikle sig. Indsatsen tager udgangspunkt i dine ønsker og behov for at styrke din livskvalitet. Dette sker i et samarbejde mellem dig, os og kommunen.\nCitat fra beboer:\nSamtaler med min tovholder ud fra Systemisk tænkning/coaching, har været en øjenåbner i mange henseender. Først og fremmest har jeg lært, at jeg skal holde tingene adskilt og fokusere på det væsentlige.\nDer findes mange virkeligheder, hvor det gælder om at finde den, der er mest nyttig for mig selv. Jeg skal tage ansvar for egne handlinger, og jeg skal have respekt og rummelighed overfor andre. Samtidig er det vigtigt at bevare anstændigheden.\nSamtalerne har endvidere lært mig, at det ikke er at nå i mål ,der er det vigtigste men selve processen, der er det lærende og udviklende.\nDet er vigtigt at holde sig i god mental kondition, så man kan håndtere dagligdagens udfordringer.\nAt arbejde med sig selv er en livslang process, der skaber selvværd og livskvalitet.\nDet er også værd at huske på, at når man arbejder med sig selv, er man sin egen problemløser, så man efterhånden bliver aktør i eget liv.\nHilsen Marianne (Thea)\nFysisk velvære giver psykisk velvære\nDer er indgået aftale med DAI om idrætscertificering af Bostedet Thea. Dette betyder, at vi er forpligtede til at tilbyde mindst 60 minutters daglig træning, og har fokus på motion som en vigtig del af den rehabiliterende indsats.\nDu er meget mere end én, der har en psykisk lidelse\nPå Thea har vi en række aktiviteter, der er med til at udvikle din forståelse for, at du også er andet end en, som har en psykisk lidelse. Du kan for eksempel være sportsmand i fitnessrummet, musiker i vores musikrum, journalist/skribent på vores magasin, maler/kunstner i vores kreaværksted og meget andet. Du skal kort fortalt i gang med noget, der får de negative tanker til at forsvinde. I starten er de sorte tanker der af og til. Til sidst skal de helst være helt forsvundet.\nVi tager også på ture ud af huset og bliver fyldt med dejlig kunst, kultur eller fysisk aktivitet.\nSe vores sidste nummer af Magasinet vi laver:\nMagasinet Thea forår 2021\nFamilien er vigtig !\nPå Thea ser vi pårørende som naturlige samarbejdspartnere. Netværket omkring den enkelte beboer er en vigtig faktor i forhold til at arbejde med forandring og livskvalitet.\nTlf.: 38 87 07 40


Foreninger og aftenskoler: Lån af lokaler og faciliteter | Københavns Kommunes hjemmeside\nForeninger og aftenskoler: Lån af lokaler og faciliteter\nGodkendte folkeoplysende foreninger og aftenskoler kan søge om lån af kommunale lokaler, haller, baner mv.\nGodkendte folkeoplysende foreninger og aftenskoler i Københavns Kommune kan søge om lån af kommunale faciliteter på skoler, idrætsanlæg og specialanlæg samt i kulturhuse. Disse faciliteter omfatter bl.a. undervisningslokaler, gymnastiksale, boldbaner og svømmefaciliteter.\nUdlånet sker på grundlag af Retningslinjer for støtte til folkeoplysning i København.\nCVR, digital postkasse og medarbejdersignatur\nEn digital postkasse har samme juridiske status som en fysisk postkasse. Det betyder, at foreninger er forpligtede til at orientere sig i de meddelelser, som det offentlige sender digitalt, på lige fod med trykte breve.\nDet er gratis at få et CVR-nummer, en digital postkasse og en medarbejdersignatur. Og man kan få hjælp til det ved at følge linkene ovenfor eller hos Erhvervshus Hovedstaden på ivaerksaetter@ehhs.dk / 30108115 (hverdage 9:30-12:30).\nMan skal sørge for, at foreningens oplysninger i bookingsystemet Foreningsportalen er opdaterede – især foreningens mailadresse, CVR-nummer og foreningsansvarlige.\nI forbindelse med de ordinære ansøgningsrunder skal man indberette foreningens medlemstal til Kultur- og Fritidsforvaltningen.\nMan skal overholde ordensreglerne for faciliteten. Generelt gælder denne husorden for Kultur- og Fritidsforvaltningens faciliteter, men mange anlæg og faciliteter har deres egne ordensregler.\nUdeblivelse og aflysning\nDeltagere og aktivitet\nDeltagerantallet må ikke være under minimum – jf. Retningslinjerne, afsnit 5.5, s. 68-69.\nMan må kun benytte en tildelt tid til den aktivitet og deltagersammensætning, som den er ansøgt til.\nLæs mere om adgang til faciliteter.\nAnsøgning foregår i Foreningsportalen.\nLæs mere om ansøgning af indendørstider.\nLæs mere om ansøgning af udendørstider.\nNyhedsbrev for foreninger og aftenskoler\nI nyhedsbrevet "Nyt til foreninger og aftenskoler" kan du læse om, hvad der sker på folkeoplysningsområdet i København\nBooking for foreninger og aftenskoler\nRetningslinjer og lovgrundlag


Oha Meal Box | Vegan, Plant-based Dinner Delivery in Copenhagen, Danmark\nOm Oha's Måltidskasse\nOha's Plantebaseret Måltidskasse\nOha er det nemme alternativ til andre populære veganske måltidskasser. Når du ikke orker selv at tilberede dagens måltider, behøver du ikke at ha’ dårlig samvittighed – med Oha’s måltidskasse, har du valgt både lækker, sund og bæredygtig morgenmad, frokost eller aftensmad, og det hele er tilberedt på forhånd, så du kan nøjes med bare at varme det eller tage det ud af æsken…. nemt ikk’?\nAnjelli og Niraj har udviklet Oha’s veganske måltidskasse som tager udgangspunkt i Café Oha på Frederiksberg og Café Oha i Valby. De brænder for velsmagende, økologisk og sund mad, som også er miljøvenligt. Med Oha’s måltidskasse yder de deres bidrag til, at du kan opnå en sundere livsstil med nemme plantebaserede måltider – uden al besværet.\nBestilling og levering i København\nOha’s veganske måltidskasse kan bestilles uanset om du er 1 person eller en hel familie til privat køb. Maden bliver tilberedt på Frederiksberg i København, og herfra har du også mulighed for selv at hente din måltidskasse. Vi leverer i hele København mellem kl. 11 - 18 Mandag - Lørdag og mellem kl. 11 -15 på Søndage. Læse mere her for ehrvervsmåltidskasse.\nØkologi og Oha's måltidskasser\nVi vælger altid økologisk, i det omfang vi kan. Vi har indtil videre prioriteret ikke at bruge de administrative ressourcer på at blive Ø-mærket. Det håber vi at blive når vores lille butik er vokset sig lidt større.\nAmbitionerne er store – vi vil gerne hjælpe verden – et måltid ad gangen. Vores mål er at starte med at nå 1.000 plantebaserede måltidskasser om ugen. Bestil din her til privat og her til business.\nBæredytige måltidskasser helt ind i hjertet\nVores indehaver, Anjelli stammer oprindeligt fra Filippinerne og har studeret på Roskilde Universitet og CBS. Hun er iværksætter helt ind i hjertet. Anjelli har fra barnsben dyrket grøntsager på egen hånd som hun har solgt på det lokale marked, på trods af at hendes far var skeptisk og ønskede en anden karriere for sin datter.\nAnjelli var inspireret af sin mormors kærlighed til grøntsagsdyrkning, og Anjellis passion for grønsager og madlavning er fortsat drivkraften i hendes daglige arbejde, som indehaver af Cafe Oha og Cafe on the six. Hun brænder for at skabe en virksomhed, som ikke bare gør noget godt for hende selv, men for verden.\nOha betyder familie\nOha kommer af det hawaiianske ord “Ohana” som betyder familie. Cafe Oha på Frederiksberg og Cafe on the Sixth i Valby har altid støtte meget op om lokalsamfundet og for medarbejderne, er Oha ligesom deres familie.\nVores navn OHA, er en initialforkortelse, hvor O står for “Økologi” vores valg af økologiske ingredienser, H står for “Hjemmelavet”, da vores mad er lavet helt fra bunden og til sidst A står for “Alternative”, da vores mad er det sunde alternativ til nemme, sunde og lækrer måltider til morgenmad, frokost eller aftensmad.\nThe Oha way\nVi har skabt vores egen Oha følelse, følelsen af Oha er indbegrebet af glæde som kommer af de hawaiianske udtryk “AL-OHA”, kombineret med et skud af planten som hedder Taro og grund elementet som kommer af ordet “OHANA” som betyder familie.\nOha følelsen eller The Oha way - er en vision om at ville gøre planten til et bedre sted, med sund og miljøvenlig kost, sammen med de mennesker som bor i vores lokalsamfund. Derfor bestræber vi os på at fremstille bæredygtig, vegansk soulfood, så vi gør det let for alle at ændre verden, en bid ad gangen.\n+45 91 11 75 81


Bytes, bits og bogstaver #4-15 - Helle Laursen\nBytes, bits og bogstaver #4-15\nadmin 29. april 2015 Anmeldelse, Digitale medier, Undervisning\nTil Byts, Bits og bogstaver har jeg denne gang fundet to lærings-apps, et par sjove spil og så runder jeg lige Astrid Lindgrens forfatterskab.\nApp’en “Læserejsen” er udgivet af undervisningsministeriet. Den er gratis og kan træne bogstav-kendskab, lydopmærksomhed, ordlydskendskab og den allerførste begynderlæsning af små ord. App’en er udviklet i et samarbejde mellem Center for Læseforskning ved KU, weberauet Tekstur.dk og seks københavnske skoler. Læs mere om app’en på emu.dk hvor du også finder en lærevejledning, og hent den gratis i app-store.\nDu kan også hente app’en “123 Kids Fun Alpabet”, hvor børn kan få en introduktion til alfabetet på engelsk. Den er farverig, nem at bruge og der er til hvert borstav knyttet små spil. Gennem app’en har børn mulighed for at høre bogstavets udtale og skrive bogstaver. Du kan hente den gratis, men hvis den reelt skal bruges så betal de 25,- kr. for den reklamefri version. Læse mere på 123kidsfun.com\nTil iPad og iPhones kan du hente app’en, “Alto’s Adventures”, som ligner spil som “Tiny Wings” og “Tempel run”. I Alto’s Adventures er du den lille lamahyrde, hvis lamaer stikker af. Så må du afsted på snowboard for at finde dem igen. Mens du suser afsted for at finde dine lamaer, samler du point ved at hoppe, lave tricks i luften og der er lagt små opgaver ind undervejs. Det er et sjovt og underholde spil, der er nemt at gå til. Koster 16,- kr. i app store.\nHer til sidst er et lidt anderledes spil til iPhone og iPad. Det hedder “And Yet It Moves”. Hvor man i de fleste spil styrer en figur, styrer man her både en figur men også hele baggrundsuniverset. Det er et platformsspil, der skiller sig ud og hvor grafikken ligger sig tæt op af farverige collager med stykker afrevet papir. Det er stemningsfuldt og noget helt særligt. Det koster 25,- kr., og når du først har knækket styring af baggrunden og figuren, finder du ud af, at det også er en måde at løse spillets gåder på.\nAstrid Lindgrens bøger er for de allerfleste af os lig med barndomsminder og gode læseoplevelser. Det er altid dejligt at blive mindet om alle de dejlige bøger hun har skrevet, som “Pipi”, “Mio min Mio” og “Brødrene Løvehjerte” der stadig ligger højt på hitlisterne. Bare ved at høre titlerne på hendes bøger, får jeg lyst til lige at læse dem igen – og det var lige den oplevelse jeg fik, da jeg var til forfatterarrangementet på Sorte Diamant den 27. april. Her fortalte Jens Andersen om hendes liv med udgangspunkt i hans nye og meget roste biografi om Lindgren, “Denne dag, et liv”. Han fortalte levende og foldede Astrids liv ud under overskriften “Den euforiske ensomhed”. Foredraget var et ud af flere i en foredragsrække, som Den sorte Diamant har kaldt “A Room of One’s Own”. Jeg har straks lånt biografien, og blev inspireret til at læse et par af de måske mindre læste bøger, som “Alle vi børn i Bulderby” og “Vi på Krageøen”.\nAnmeldelse App's Bytes bits og bogstaver Digitale medier Undervisning