Hold konfirmation med stil! - Store Bededag\nForåret er tiden hvor både bøgen og årets konfirmander springer ud. Og en af de helt store konfirmationsdage er Store Bededag. Her træder en masse unge endelig ind i de voksnes rækker – forventningsfulde og glade. Konfirmationen er en dag, hvor de bekræfter deres dåb, og hvor de er i centrum. Hvor familie og venner samles for at fejre denne store dag. Kigger man blot et par generationer siden havde konfirmationen en lidt anden betydning. Der var en helt klar overgang fra ung til voksen. Hele garderoben blev udskiftet til ”voksentøj” og mange kom ud at tjene som ung pige i huset eller som landbrugsmedhjælper. Men selv om tiderne er skiftet, så er det stadig en dag der skal markeres og fejres efter alle kunstens regler.\nDen bedste fest med de bedste gaver\nEn konfirmation er altså en festlig dag. Men det kan også være en dyr dag. Og det uanset om man vælger at holde en stor fest eller et mere afslappet arrangement. For der skal naturligvis både bruges penge på tøjet til selve dage og andendagen. Penge på mad og drikke til gæsterne. Hvad enten de bliver budt på en tre-retters menu eller lidt lækker tapas. Og så er der naturligvis gaver. En af de ofte helt store poster til en sådan festligholdelse. Mange konfirmander ønsker sig mobiltelefoner, computere, modetøj og ikke mindst penge, så der er ofte tale om relativt dyre gaver. Og som forældre ønsker man naturligvis det bedste for ens børn, når de står overfor en konfirmation. Det skal være en dag de mindes med glæde og stolthed. En dag, hvor de bliver forkælet og fejret.\nIngen fest skal give økonomiske udfordringer\nMen når dagen er vel overstået, kan den første træthed godt indfinde sig. Det samme gælder de økonomiske bekymringer. For i sin iver efter at stable den bedste konfirmation på benene, er der mange, der vælger at bruge flere penge end godt er. Måske er der tilmed optaget særlige lån i forbindelse hermed. Og det kan hurtigt blive en økonomisk hovedpine og lidt af en udfordring at få det på rette spor igen. Men der er heldigvis en måde, du kan sikre at økonomien ikke løber helt løbsk – selv efter en overdådig festligholdelse af årets konfirmand. Samlelån er en af måderne. Med et samlelån kan du samle alle eventuelle små lån du har måtte lave gennem de senere år i ét lån. Det er ikke alene billigere, der er også væsentligt nemmere at overskue hvad der måtte være af udgifter og afdrag. Så der er ingen grund til ikke at holde fest, når der skal holdes fest. Når blot man husker at holde lidt stram snor i økonomien.\n← Hvad skal du opleve i Bededagsferien? Storbyferie i helligdagene →


Peanutbutter cookies med chokolade - Opskrift på cookies med peanutbutter\nPeanutbutter cookies med chokolade – Opskrift på de lækreste cookies med peanutbutter og chokolade. Disse cookies er så gode, sprøde og chewy. Jeg har lavet cookiesne med inspiration fra bloggens mest populære opskrift, nemlig mine chocolate chunk cookies.\n150 g peanutbutter, gerne crunchy\n250 g hakket chokolade, lys eller mørk\nBland sukker, brun farin, salt og vaniljesukker sammen i en skål. Tilsæt det smeltede smør og peanutbutter og rør det sammen med. Rør et æg i ad gangen. Bland mel og bagepulver sammen og sigt det i skålen. Rør det hele sammen til en ensartet og blød dej. Tilsidst tilsættes hakket chokolade. Stil dejen på køl i 1 time.\nForm 25 lige store kugler med f.eks. en isske. Placer kuglerne på en bageplade beklædt med bagepapir (jeg bager kun 6 cookies af gangen). Sørg for at der er godt med mellemrum imellem hver kugle, da de flyder ud, når de bliver bagt. Drys med peanuts på hver kugle. Bag kuglerne i ca. 15 minutter til de er gyldne og sprøde rundt i kanten men stadig bløde i midten. Lad cookiesne køle af på en rist og server dem. Du kan evt. drysse en lille smule havsalt på hver cookie. Rigtig god fornøjelse.


blues | MIDT I EN BEATTID\nThe Bear in memoriam\n4. april 2011 // Kommentarer slået fra\nCanned Heat havde udlevet deres rolle, da deres bjerg af en sanger (og mundharpespiller) Bobby Hite døde den 5. april for 30 år siden. Ironisk nok har de fleste i dag glemt, at det faktisk ikke var Hite, men Alan Wilson, der sang bandets kendingsmelodi, ‘Going Up The Country’, en af signaturmelodierne i filmen om den festival, der blev for gennembruddet Los Angeles-bandet Canned Heat.\nAt sangen så af blueskenderen Wilson var de facto planket fra Henry Thomas’ ‘Bulldoze Blues’ anede hippierne jo ikke…\nAllerede to år før Woodstock havde Canned Heat vakt en vis opsigt på Monterey-festivalen. Og deres debutalbum kom lige i hælene på den optræden. Gruppen blev dog aldrig hverken så stor eller kritikerrost som Paul Butterfields Blues Band. Måske fordi de ikke rådede over så selvlysende en solist som Mike Bloomfield.\nTil gengæld brændte bandets to stiftere, pladesamlerne Wilson og Hite, i mindst lige så høj grad for bluesmusikken. De viede en del af deres karriere på at genopdage kunstnere som Sunnyland Smith og var meget mere end backingorkester for John Lee Hooker på dobbeltalbummet Hooker ‘n’ Heat fra januar 1971. Pladen var bluespuristen Wilsons ide, og han nåede at medvirke på den, inden han døde af en overdosis i september 1970.\nPå scenen fremstod Bob Hite indtil sin død som en intens viderefører af Howling Wolf-traditionen. Uden den store originalitet, men med masser af vægt bag sin kærlighed til the blues.\nDen vægt kostede ham livet.


239 forskere i opråb til WHO: Coronavirus kan være luftbåren | stiften.dk\nKan coronavirus være luftbåren? Forskere er langt fra enige om svaret og evidensen på området er sparsom. Arkivfoto: Henning Bagger\n239 forskere - herunder århusianske forskere - har underskrevet et brev, som opfordrer myndigheder til at anerkende, at coronavirus muligvis kan smitte gennem luften.\n10 jul. 2020 kl. 19:11\nAARHUS: I et fælles opråb udfordrer 239 danske og internationale forskere nu den officielle forklaring på, hvordan COVID-19 kan smitte.\nForskerne mener, at Verdenssundhedsorganisationen WHO og andre sundhedsmyndigheder bør anerkende muligheden for, at coronavirus kan være luftbåren - det vil sige smitte via bittesmå dråber og viruspartikler, som kan blive hængende i luften gennem længere tid.\n»Der er uenighed på området, men der er flere beviser for, at coronavirus kan være luftbåren. Og det mener vi, at myndighederne bør tage højde for i deres anbefalinger,« siger lektor Pawel Wargocki, som forsker i indeklima ved Danmarks Tekniske Universitet, til Videnskab.dk.\nHan har været med til at formulere opråbet - et såkaldt letter - som netop er blevet trykt i det videnskabelige tidsskrift Clinical Infectious Diseases.\n'Vi vil ikke skabe panik'\nBrevet er underskrevet af 239 forskere fra 32 forskellige lande, herunder 12 forskere fra danske universiteter.\n»Vi vil ikke skabe panik, men vi mener, at det er vigtigt at tage højde for, at virussen er i stand til at smitte over større afstande end den ene meter, som WHO holder fast i,« siger læge og professor Torben Sigsgaard, som forsker i indeklima og smittespredning ved Aarhus Universitet og er medunderskriver på opråbet til Videnskab.dk\nMan skal især være opmærksom, hvis man opholder sig i lukkede rum med mange mennesker og dårlig ventilation. Det kan for eksempel være, hvis der er mange samlet i en bus. En anden situation er, hvis folk råber, synger eller anstrenger sig, for så øges mængden af de viruspartikler, vi udånder\nDet er imidlertid ikke videnskabeligt bevist, at coronavirus kan være luftbåren, og langt fra alle forskere er enige med de 239 underskrivere af opråbet.\nDet er til gengæld officielt og bredt anerkendt af forskere og sundhedsmyndigheder, at coronavirus kan spredes på to måder:\nDen ene mulighed er, at du inhalerer dråber fra en person, som er helt tæt på dig, og som hoster, nyser eller lignende (dråbesmitte/ direkte kontaktsmitte).\nFørstehjælp hvis du bliver corona-paranoid\nHvis du er nervøs for luftbåren smitte, lyder forskernes råd samstemmigt, at det er en god ide at være udendørs, når du mødes med andre.\nDen anden og mindre udbredte smittevej er, at du rører ved en overflade - for eksempel et dørhåndtag, som en smittet person har været i kontakt med - og derefter rører dit ansigt (indirekte kontaktsmitte)\nMen forskerne bag det nye letter vil have sundhedsmyndighederne til at anerkende, at der måske også findes en tredje mulighed; nemlig luftbåren smittespredning.\nHvad er luftbåren smitte?\nVed luftbåren smittespredning kan en sygdom spredes via mikroskopiske dråber eller partikler, som er så bittesmå, at de kan blive hængende i luften gennem mange minutter eller timer.\nDet betyder blandt andet, at man kan blive smittet over større afstande og uden at have direkte kontakt med syge personer.\n»Man skal især være opmærksom, hvis man opholder sig i lukkede rum med mange mennesker og dårlig ventilation. Det kan for eksempel være, hvis der er mange samlet i en bus. En anden situation er, hvis folk råber, synger eller anstrenger sig, for så øges mængden af de viruspartikler, vi udånder,« siger Torben Sigsgaard om risikoen for at blive smittet med COVID-19 gennem luften.\nForskerne bag opråbet henviser blandt andet til flere såkaldte ‘superspreder’-begivenheder, hvor en enkelt syg person tilsyneladende har smittet flere andre med COVID-19.\nDet gælder eksempelvis en episode, hvor flere blev smittet på en dårligt ventileret restaurant i Kina, eller en anden episode i Washington, hvor medlemmerne af et kor holdt afstand og tog andre forholdsregler, men tilsyneladende blev smittet alligevel.\n»Jeg er overbevist om, at ny coronavirus kan være luftbåren, og jeg har selv deltaget i møder og skrevet til WHO’s eksperter om problemstillingen. Men WHO anerkender stadig ikke muligheden for luftbåren transmission af COVID-19,« har civilingeniør og professor Arsen Melikov tidligere udtalt til Videnskab.dk.\nHan forsker i indeklima og luftbåren smittespredning ved Danmarks Tekniske Universitet og har været med til at formulere det nye opråb.\nProfessor: COVID-19 er ikke luftbåren\nSelvom det kan lyde overbevisende, at 239 forskere har underskrevet det nye letter, er der langt fra konsensus på området, og mange læger mener ikke, at COVID-19 kan være luftbåren.\n»Vi ved, at det har virket effektivt, at folk holder afstand og husker håndhygiejne. Hvis sygdommen var luftbåren i ordets egentlige forstand, så ville den slags tiltag ikke have virket,« har professor ved Rigshospitalet, Jens Lundgren, tidligere udtalt til Videnskab.dk.\nWHO: Luftbåren under særlige forhold\nBåde WHO og danske sundhedsmyndigheder anerkender , at luftbåren smitteoverførsel af ny coronavirus »måske er mulig under specifikke omstændigheder« - dvs. under kunstige forhold, hvor patienter bliver udsat for procedurer, der kan generere aerosoler (mikroskopiske dråber eller partikler).\nFor eksempel kan der genereres luftbårne dråber, når man fjerner slanger fra halsen på patienter i respirator eller sluger slim fra halsen på patienter.\nUnder udførelse af den slags specifikke procedurer anbefaler WHO, at sundhedspersonalet følger forholdsregler for luftbåren smitte.\n»Hvis du påstår, at coronavirus er luftbåren, så siger du samtidig, at vi har håndteret pandemien forkert, og at alle regler og anbefalinger om beskyttelse skal være langt mere strikse,« udtaler Jens Lundgren i artiklen Kan coronavirus være luftbåren?\nDermed er han på linje med både danske sundhedsmyndigheder og WHO, som vurderer, at coronavirus ikke kan smitte gennem luften.\nWHO: Mangler evidens\n»Ifølge den nuværende evidens bliver COVID-19-virus primært overført mellem mennesker via respiratoriske dråber og indirekte smitte. I en analyse af 75.465 COVID-19-tilfælde i Kina blev luftbåren smitte ikke rapporteret,« skriver WHO i et dokument fra 29. marts 2020, som opsummerer WHO’s syn på muligheden for luftbåren smitte.\nSer man i den videnskabelige litteratur er evidensen for luftbåren spredning af ny coronavirus da også sparsom.\nEt stort nyligt studie i Lancet, som samler vores viden om COVID-19, konkluderer, at det »endnu ikke er blevet afklaret,« hvorvidt ny coronavirus kan være luftbåren.\nForskerne henviser til, at nogle studier tyder på luftbåren spredning, mens andre ikke gør\nVigtigt, når vi er indendørs\nPå trods af usikkerhederne mener forskerne bag opråbet, at myndighederne bør tage højde for, at luftbåren smittespredning potentielt set kan ske.\n»Hvis ikke man anerkender muligheden for luftbåren smitte, så kan man ikke tage de nødvendige forholdsregler, når man opholder sig indendørs i bygninger. Hvis der er mange mennesker i et supermarked, i skoler, på kontorer og lignende, skal man sørge for god udluftning og ventilation, så risikoen for smitte bliver reduceret,« siger Pawel Wargocki.\nIllustrationen viser, hvordan dråber og aerosoler bliver udsendt af en person, som hoster eller nyser. De største dråber ryger ned på jorden, mens små dråber (aerosoler), som er mindre end 5 mikrometer, bliver hængende i luften, lyder det i teksten til illustrationen, som stammer fra et studie i PNAS.\nHan understreger, at man samtidig skal følge myndighedernes øvrige anbefalinger for at reducere smittefaren.\nMen det er jo ikke bevist, at coronavirus kan spredes gennem luften. Risikerer I ikke at sprede unødig panik med jeres letter?\n»Jo, det er selvfølgelig en stor bekymring, om det kan blive mistolket og skabe panik. Men vi mener, at man bør tage alle foranstaltninger for at minimere risiko for smittespredning, og ventilation er en af dem,« siger Pawel Wargocki.\nWHO: Luftbåren under særlige omstændigheder\nEn WHO-ekspert i forebyggelse af infektioner, Benedetta Allegranzi, udtaler til Los Angeles Times, at hun »værdsætter og respekterer meninger og bidrag til debatten« fra forskerne bag det nye opråb.\nDråberne indeholder spyt, slim, snot eller andre kropsvæsker, og samtidig indeholder de sygdomsfremkaldende partikler; altså virus eller bakterier.\nPå sundhed.dk, som hører under de danske sundhedsmyndigheder, sættes grænsen derimod ved 0,1 millimeter.\nMen hun påpeger, at hvis der vitterligt foregik luftbåren smittespredning af COVID-19 »ville det have resulteret i mange flere tilfælde og endnu hurtigere spredning af virussen.«


Morten Harboe-Jepsens løbsbeskrivelse fra Christiansø Marathon 2019\nSkrevet af Allan Hallin\nSenest opdateret: 10. September 2019\nChristiansø Marathon 7. september 2019\nLøbsberetning og en lille smule rejseoplevelse\nFor 10. gang blev Christiansø Marathon afviklet. Det skete lørdag den 7. september 2019 med startskud kl. 9.45. For mit vedkommende havde forberedelserne dog stået på længe.\nJeg havde nemlig allerede begyndte min rejse mod Christiansø om torsdagen. Vi drog 4 mand afsted fra Hvalsø. Allan Hallin og Finn Danielsen skulle løbe halvmaraton og jeg havde fået Jan Ellefsen overbevist om, at han skulle løbe maraton sammen med mig.\nVi rejste over Ystad og vores første oplevelse på Bornholm, var eftermiddagskaffe hos Fru Petersen – det var en rigtig god - og på mange måder - en fed start.\nFoto: Fru Petersens Cafe (www.frupetersenscafe.dk) – den første portion 😊\nEfter endt kagespisning var det tid til en tur i skoven for at se rokkestenen og for at få brændt nogle af kalorierne af.\nFoto: Wienerbrødet havde sat sig i armene på Jan. Han kunne ikke rokke med stenen.\nVi fik også besøgt den lokale rundkirke i Østerlars. Turen var således ikke kun fornøjelse, men absolut også en kulturel tur, hvor vores intellekt blev stimuleret.\nFoto: Østerlars rundkirke\nDagens mål var Gudhjem, hvor vi havde lejet en ferielejlighed. Dagen endte med salat foran fjernsynet.\nFredag morgen mødte vi op til morgensang i havnen, hvor traditionen byder, at færgen til Christiansø synges ud på dagens første tur.\nHele fredagen havde vi fri, da løbsnumrene først kunne hentes inden løbet på Christiansø.\nSom ambitiøse løbere skulle benene derfor røres, hvilket meget bekvemt skete i Bisonskoven ved Almindingen – selvom vi løb hele skoven igennem (7,5 km) lykkes det os ikke at finde hverken indianer eller bisonokser. Vi fandt dog spor fra dem 😊 Senere mødte vi flere lokale (bornholmere) som med den største naturlighed berettede om, hvor nemt det var at finde dyrene - men så heldige var vi altså ikke.\nEfter et bad fik jeg tvunget Jan med til et besøge Olaf Høst museet. Det var både hyggeligt og en dejlig oplevelse at se billederne og høre historien. Absolut et museum som kan anbefales.\nFoto: Ildebrand, Olaf Høst\nHerefter stod dagen på forberedelse til lørdagens løb.\nVi fik i samarbejde lavet kartoffelmos og langtidskogt gryderet. Der var således godt med kulhydrater i kroppen til lørdagens løb.\nFoto: Ejendomsmægler udsigten fra vores lejlighed, by night.\nLørdagen startede tidligt. Vi skulle allerede med færgen fra Tejn kl. 7.30. Færgen var reserveret til alle 100 løbere og sejlede derfor kun for os på denne tur til Christiansø. Med en søgang på den pæne side af vuggende, nåede vi frem til Christiansø kl. 8.45.\n15.00 Foto: Tejn havn før afgang\nUnder sejladsen besøgte vi kaptajnen og fik en masse at vide om søgang, farvandet, vejr og vind og helt sikkert også et par gode løgnehistorier. Vi havde det festligt, mens andre blev utilpasse under dæk.\nFoto: Fra kommandobroen\nVel ankommet til Christiansø kunne vi foretage de sidste forberedelser. Maratonløberne skulle 27,5 gang rundt om øen på et underlag af sten, brosten, fjeld, skærver og fæstningsmurværk – for at citere en af de lokale løbere: Det gælder om at kigge sig godt for, vælger du at ligger dig ned, så slår du dig, for klippen flytter sig ikke (Ref. Sagt på Bornholmsk – se TV2 Bornholm).\nUdover det udfordrende underlag var der kun en meget lille del af ruten, som var flad – måske 200 meter – de øvrige 1.450 meter pr. omgang gik op og ned. Udsigten var til gengældene fantastisk, med havet på højre side hele vejen rundt kunne man både se fæstningen, kanonerne, fugle og sæler – det er der ikke mange løb, som kan byde på!\nFoto: Cristiansø (og Fredriksø)\nFoto: Lidt af fæstningen\nFoto: Naturen er helt speciel på øen\nFoto: Stemning fra ruten\nFoto: Herfra gik starten. Jan er klar.\nStarten gik præcis kl. 9.45, hvor vi inden havde bevæget os om på den anden side af øen – den første omgang var derfor den halve omgang vi skulle løbe, herefter var der kun 27 gange tilbage inden vi kom i mål. Ruten var på ingen måde en PR-rute, og specielt de første 3 omgange var tunge, da man skulle lære underlaget at kende og finde de bedste passager forbi sten, fjeld og fæstningsværk. På de sidste omgange gik der hygge i den og vi fik snakket om alt det der rør sig.\nKroen bød på mad efterhånden som vi kom i mål – god mad og rigtig hyggeligt samkvem med de andre løbere – vi lærte flere af de bornholmske løbskollegaer at kende. Det er bestemt en væsentlig del af et sådant arrangement at udveksle løbsberetninger og anekdoter.\nEfter at den sidste løber var i mål, gik turen tilbage mod Tejn. Det lokale kanonlaug ønskede os god rejse med salutter fra de gamle kanoner – vi hilste tilbage med signalhorn fra vores skib.\nFoto: I røg og damp\nTuren var langt mere bekvem hjemad, bølgerne var mindre heftige, men alligevel gyngede det lidt ind i mellem. Vi nåede frem til Tejn havn kl. 17.30. En rigtig hyggelig dag tog sin ende med farvel og kram til alle de nye løbsbekendtskaber.\nFoto: Først til den ene side og så….\nTV2 Bornholm var med på turen, det kom der dette indslag ud af: http://play.tv2bornholm.dk/?area=specifikTV&id=767270&fbclid=IwAR1YQfrxx5Meeiv5xD0CpxmjRGcBj8wyGT2D65-zIIwB36FZplIpufySKqE#767270\nFoto: Av, hvor er du stærk Morten 😊\nFoto: I festligt lag, Hvalsø Løbeklub på tur.\nLørdag aften hyggede vi os med en øl og lidt af Finns gode mad.\nVi skulle hjem om søndagen, men inden da skulle vi naturligvis lige ud og bevæge os igen. Denne gang prøveløb vi Løve halvmaratons on tours rute – en tur i skoven og rundt om Melsted og Gudhjem. Specielt skovdelen var rigtig flot; der var mange bakker, hvorfra der var kig til havet – bestemt en rute, som kan anbefales.\nFoto: Kobbe Ådal.\nPå vej mod Rønne nåede vi også at besøge den russiske kirkegård i Allinge.\nFoto: Russiske kirkegård (Sovjet krigskirkegård 1945-46)\nVi var alle hjemme igen kl. 18.00.\nNæste år afholdes Christiansø Marathon den 18. april 2020. Du kan nå at bestille plads.\n9. september 2019 Morten Harboe-Jepsen


Hvordan åbner Jeg Filen CPFF? Filendelsen .CPFF - File Extension .CPFF\nFile Extension CPFF\nExtensión De Archivo CPFF\nRozszerzenie Pliku CPFF\nExtension De Fichier CPFF\nРасширение файла CPFF\nExtensão Do Arquivo CPFF\nCam2Com Capture Properties Format\nHvad er CPFF fil?\nNavnet på det fulde format af filer der bruger CPFF udvidelse er Cam2Com Capture Properties Format. CPFF filer understøttes af softwareprogrammer, der er tilgængelige for enheder, der kører Windows. Filer med filtypenavn CPFF kategoriseres som Indstillingsfiler filer. Underkategorien Indstillingsfiler omfatter 1204 forskellige filformater. Den mest populære software, der understøtter CPFF filer, er Cam2Com. Software med navnet Cam2Com blev oprettet af Sabsik. For at finde mere detaljerede oplysninger om softwaren og CPFF-filer, skal du tjekke udviklerens officielle websted.\nProgrammer, der understøtter CPFF filtypenavn\nProgrammer, der kan håndtere CPFF filer er som følger. CPFF filer kan findes på alle systemplatforme, inklusive mobil, men alligevel er der ingen garanti for, at hver enkelt understøtter sådanne filer korrekt.\nProgrammer, der understøtter filen CPFF\nHvordan åbner jeg filen CPFF?\nProblemer med adgang til CPFF kan skyldes forskellige årsager. Hvad der er vigtigt, kan alle almindelige problemer relateret til filer med CPFF-udvidelse løses af brugerne selv. Processen er hurtig og involverer ikke en it-ekspert. Vi har udarbejdet en liste over dem, der vil hjælpe dig med at løse dine problemer med CPFF filer.\nTrin 1. Download og installer Cam2Com\nProblemer med åbning og arbejde med CPFF filer har sandsynligvis at gøre uden den rigtige software, der er kompatibel med at CPFF filer findes på din maskine. Gå til Cam2Com udviklerwebstedet, download værktøjet og installer det for at løse dette problem. Det er så let Over finder du en komplet liste over programmer, der understøtter CPFF filer, klassificeret efter systemplatforme, som de er tilgængelige for. Hvis du vil downloade Cam2Com installer på den mest sikre måde, foreslår vi, at du besøger Sabsik website og downloader fra deres officielle arkiver.\nTrin 2. Kontroller versionen af Cam2Com og opdater om nødvendigt\nDu har stadig ikke adgang til CPFF filer, selvom Cam2Com er installeret på dit system? Sørg for, at softwaren er opdateret. Softwareudviklere implementerer muligvis support til mere moderne filformater i opdaterede versioner af deres produkter. Hvis du har en ældre version af Cam2Com installeret, understøtter den muligvis ikke CPFF-format. Den seneste version af Cam2Com er bagudkompatibel og kan håndtere filformater understøttet af ældre versioner af softwaren.\nTrin 3. Indstil standardprogrammet til at åbne CPFF filer til Cam2Com\nHvis problemet ikke er løst i det forrige trin, skal du knytte CPFF-filer til den nyeste version af Cam2Com, som du har installeret på din enhed. Processen med at knytte filformater til standardapplikation kan variere i detaljer afhængigt af platform, men den grundlæggende procedure er meget ens.\nHøjreklik på filen CPFF og vælg Åbn med mulighed\nFor at afslutte processen skal du vælge Søg efter en anden app på denne pc post og bruge filudforskeren til at vælge installationen Cam2Com. Bekræft ved at markere Brug altid denne app til at åbne boksen CPFF filer og klikke på OK knappen.\nHøjreklik på filen CPFF og vælg Information\nVælg Cam2Com og klik på Change for all ...\nHvis du fulgte de foregående trin, skulle der vises en meddelelse: Denne ændring anvendes til alle filer med CPFF udvidelse. Klik derefter på knappen Frem for at afslutte processen.\nTrin 4. Sørg for, at CPFF-filen er komplet og fri for fejl\nHvis problemet stadig opstår efter følgende trin 1-3, skal du kontrollere, om filen CPFF er gyldig. Det er sandsynligt, at filen er beskadiget og derfor ikke kan få adgang til den.\n1. Kontroller, at det pågældende CPFF ikke er inficeret med en computervirus\nHvis filen er inficeret, hindrer malware, der findes i filen CPFF, forsøg på at åbne den. Skan straks filen ved hjælp af et antivirusværktøj, eller scan hele systemet for at sikre, at hele systemet er sikkert. CPFF fil er inficeret med malware? Følg de trin, der er foreslået af din antivirus-software.\nHvis du har fået den problematiske fil CPFF fra en tredjepart, skal du bede dem om at give dig en anden kopi. Det er muligt, at filen ikke er korrekt kopieret til en datalagring og er ufuldstændig og derfor ikke kan åbnes. Når du downloader filen med filtypenavnet CPFF fra internettet, kan der opstå en fejl, der resulterer i ufuldstændig fil. Prøv at downloade filen igen.\n4. Kontroller, at din enhed opfylder kravene for at kunne åbne Cam2Com\nHvis systemet er under høje belastninger, kan det muligvis ikke håndtere det program, du bruger til at åbne filer med CPFF udvidelse. I dette tilfælde skal du lukke de andre applikationer.\nRegelmæssigt opdaterede system, drivere og programmer holder din computer sikker. Dette kan også forhindre problemer med Cam2Com Capture Properties Format filer. Det kan være tilfældet, at CPFF-filerne fungerer korrekt med opdateret software, der adresserer nogle systemfejl.\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen CPFF, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen CPFF.


Må man skaffe sig adgang til andres oplysninger, meddelelser m.v.?\nMå man aflytte og optage andres samtaler?\nMå man skaffe sig adgang til andres boliger, lokaler, skuffer, udearealer m.v.?\nHvad hører til privatlivet?\nHvornår er det berettiget at offentliggøre private forhold?\nHvem kan rejse en sag om krænkelse af privatlivet?\nHvilke sanktioner kan idømmes?\nSøg SENESTE NYT om privatlivs- og andre krænkelserSuverænen (Dom - 17-03-2011)Klage over Ekstra Bladets kampagne om gidseltagning behandles af Pressenævnet (Artikel - 20-12-2013)Pressenævnet behandler klage over Ekstra Bladets kampagne om dansk gidsel i Somalia (Formalitetskendelse) (Kendelse - 10-04-2013)TV 2 får alvorlig kritik for dokumentar om gidselsag (Kendelse - 12-11-2013) Afgørelser om privatlivs- og andre krænkelserMenneskerettighedsdomstolen (13)Danske domstole (31)Pressenævnet (70) Læs mereSe alle dokumenter om emnet i dette dokument:Privatlivs- og andre krænkelser


Danmark indtager dukseplads på korruptionsliste - her er de slemme\n03/12/2014 KL. 07:50\nDanmark indtager nu alene førstepladsen på Transparency Internationals liste over de lande, der er mindst korrupte. Somalia og Nordkorea deler sidstepladsen.\nRasmus Bendtsen Nyhedsredaktør\nSidste år måtte Danmark dele hæderen med New Zealand, men i år kan vi indtage duksepladsen alene: Danmark er verdens mindst korrupte land.\nDet viser Corruption Perception Index 2014, der er den årlige opgørelse fra Transparency International, der viser niveauet af korruption i den offentlige sektor i verdens lande.\nDet er dog også vigtigt at se i øjnene, at der er både muligheder og behov for forbedringer\nKnut Godfredsen, formand for Transparency International i Danmark\n»Det er glædeligt at se, at Danmark fortsat har en flot placering – nu alene førstepladsen. Vi opnår 92 point på en 100-point-skala,« siger Knut Gotfredsen, formand for Transparency International i Danmark, i en pressemeddelelse.\nNew Zealand er rykket fra sidste års delte førsteplads ned på en andenplads. Herefter er det de skandinaviske lande, der dominerer listen. Finland indtager en tredjeplads, mens Sverige kommer ind på en fjerdeplads. Schweiz og Norge deler femtepladsen med 86 point.\nDe største lande i Europa ligger jævnt fordelt over listen. Tyskland indtager en delt 12-plads sammen med Island, mens Storbritannien ligger på en 14. plads med 78 point.\nFrankrig er placeret på en 26. plads, mens Italien befinder sig helt nede på en 69. plads.\nSelv om Danmark nu er det land, der ifølge Transparency International, har den laveste korruption i den offentlige sektor, er der dog stadig plads til forbedringer, mener Knut Godfredsen.\n»Det er dog også vigtigt at se i øjnene, at der er både muligheder og behov for forbedringer, generelt fordi 92 point ikke er 100 point, og specifikt fordi vi ikke ligger særlig godt på delområder som især privat partistøtte, offentlighedslov og whistleblowerbeskyttelse,« siger han.\nNordkorea og Somalia deler sidstepladsen på listen. Begge lande scorer otte point ud af de 100 mulige.\nHer er de 10 mindst korrupte lande:\n1. Danmark (92)\n2. New Zealand (91)\n3. Finland (89)\n4. Sverige (87)\n5. Schweiz (86)\n5. Norge (86)\n7. Singapore (84)\n8. Holland (83)\n9. Luxembourg (82)\n10. Canada (81)\n… Og her er de 10 mest korrupte lande:\n174. Somalia (8)\n174. Nordkorea (8)\n173. Sudan (11)\n172. Afghanistan (12)\n171. Sydsudan (15)\n170. Irak (16)\n169. Turkmenistan (17)\n166. Uzbekistan (18)\n166. Libyen (18)\n166. Eritrea (18)\nNordkorea Somalia Norge Sverige\nRasmus Lindkvist Bendtsen, f. 1986, er politisk-økonomisk journalist på Finans. Rasmus kommer fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i Aarhus, hvor det undervejs også blev til et semester på Cardiff University i Wales. Rasmus tilbragte sin praktiktid på dagbladet Børsen, hvor han primært sad på avisens finans- og Christiansborg-redaktion. På Finans skal han være med til at dække det økonomiske og erhvervspolitiske område. Privat er han glad for styrketræning, Bruce Springsteen og Brøndby IF.


ER DU KLAR TIL AT LEJE? DIN VEJLEDNING TIL LEJE AF ENTREPRENØRMASKINER | Danmark Tattoo ER DU KLAR TIL AT LEJE? DIN VEJLEDNING TIL LEJE AF ENTREPRENØRMASKINER – Danmark Tattoo\nfebruar 26, 2018 - Business\nLeje af entreprenørmaskiner fra Ramirent bliver mere og mere almindeligt, og det er der ikke noget at sige til. Virksomhedsejere og sjakformænd ved, at leje af maskineri byder på klare fordele over at købe nye (og endda brugte) entreprenørmaskiner, både på byggepladsen og på bundlinjen. Læs videre for nogle nyttige retningslinjer, der kan hjælpe dig med at beslutte, om leje af maskineri i Washington, Oregon eller Californien er det rette valg for din virksomhed og for en hurtig trin-for-trin vejledning i at komme gennem lejeprocessen.\nLeje af maskineri kan være det ideelle valg for dig, hvis du har en ny virksomhed, der forsøger at få opbygget en flåde, eller hvis du forsøger at diversificere det udstyr, du har til rådighed. Hvis du for eksempel lejer en gravemaskine, sparer det dig de penge, du ville have brugt på at købe maskinen. Det giver dig også mulighed for at afprøve forskellige fabrikanter og modeller, hvis du arbejder med en professionel udlejer af maskineri, der har et stort udvalg af lejemuligheder. Desuden kan du muligvis spare penge ved at leje, fordi ejeren af udstyret har ansvaret for alle omkostninger til vedligeholdelse.\nDET SENESTE UDSTYR UDEN FORPLIGTELSERNE\nLeje af udstyr byder på flere fordele end bare pengebesparelser. Hvis du lejer fra en autoriseret forhandler af maskineri som Ramirent, får du mulighed for at afprøve de nyeste og bedste funktioner fra fabrikanter som John Deere. Nyere modeller omfatter et antal værktøjer, der forbedrer produktivitet og forebygger svigt af udstyret. Leje vil ofte inkludere løsninger for flådeadministration, der vil hjælpe dig med at administrere tid og omkostninger. Der er store fordele, dit team kan afprøve, såsom aktive flådeovervågning, maskinovervågningsteknologi og graderingskontrolsystemer.\nKORTSIGTET BRUG AF MASKINERI\nUanset om du helt uventet får brug for en tømmerkran, fordi din er brudt sammen, eller fordi du har brug for en gravko med lang rækkevidde i højsæsonen, er leje af entreprenørmaskiner et fremragende valg. Leje af maskineri er ofte mere omkostningseffektivt for virksomheder, der har brug for en særlig maskine eller et bestemt stykke tilbehør i en kort periode. Det kan ligeledes være en fornuftig løsning for de virksomheder, der byder på flere forskellige projekter landet over og ikke ønsker at investere i transport eller opbevaring for deres flåde. Alternativt vil forhandlere af entreprenørmaskiner som Ramirent ofte tilbyde en Leje-til-Køb mulighed. Disse giver virksomheder mulighed for at leje maskineriet og afgøre, om det vil være velegnet til deres fremtidige behov.\nUANSET HVAD DINE LEJEBEHOV ER, KAN DU REGNE MED, AT RAMIRENT VIL HOLDE DIG GÅENDE.\nMed 88 forretninger i 68 byer på Vestkysten har Ramirent over 2000 dygtige og venlige eksperter, der står klar til at hjælpe dig med at afgøre, hvilket maskineri vil dække dine behov. Vores specialister kan gennemgå eventuelle lejemuligheder, du allerede har identificeret og kan give dig nogle få ekstra muligheder at overveje. Tag bare over til vores side for leje af maskineri og udfyld en forespørgsel, så kontakter vi dig!


Kvægeksport Horsens - Formidling af Dansk Holstein kvæg\nOm HF-Export og SDM Avlsdyrformidling\nDer var i begyndelsen en del eksport til Italien, Portugal og Spanien. Rusland har også aftaget mange lavdrægtige kvier i 2011 – 2018. Tyrkiet har aftaget en del åbne og drægtige kvier. Polen køber 1. og 2. kalvskøer, samt højdrægtige kvier (6 – 8 mdr.) Tyskland, England og vil stadig købe 1 & 2 kalvskøer.\nIgennem disse år har jeg fået et stort kendskab og erfaring indenfor Dansk Holstein kvæg, med at bedømme både besætninger og enkelte dyr. Jeg har et stort netværk, så at SDM AVLSDYRFORMIDLING er leveringsdygtig i både store såvel som små bestillinger.\nDet er ingen kunst at lave en handel med en kunde. Kunsten består i, at kunden tilfreds vender tilbage for en ny handel.\nEjer Gunnar Thorkilsen\nJeg, Gunnar Thorkilsen, har været selvstændig kvægbruger i 14 år, og jeg har siddet i SDM Avlsforening Hærvejens bestyrelse samt været dommer på dyrskuer. Endvidere har jeg været opkøber af avlsdyr til udlandet hos Bovidan og Dpc. Samtidig formidlede jeg kreaturer til de danske kvægbrugere. I 1987 arbejde jeg et år som konsulent for et projekt i Egypten med 4000 køer. Siden 1999 har jeg haft firmaet SDM AVLSDYRFORMIDLING, hvor de danske kvægbrugere er blevet serviceret.


Veganske forældre ønsker bedre dialog om nyfødtes mad på hospitalet | NetAvisen\nLouise og Mark, forældre til Sofia på billede, ønsker, at deres datter skal leve vegansk, og var derfor kede af at høre, at sundhedspersonalet havde givet Sofia modermælkserstatning lavet på komælk uden at fortælle parret om det først. Fotograf: Privat/Louise\nLige meget, om man er veganer eller kødspiser, så er det rart at vide, hvad der puttes i munden på ens barn.\nMen der er imidlertid uklare retningslinjerne, når det handler om, hvordan forældre, der lever vegansk, skal hjælpes på hospitalerne i forhold til næringen til den lille ny, når moren har født.\nDet resulterer i, at sundhedspersonalet ikke altid får fortalt parrene, hvad de giver den nyfødte baby af mad.\nDet har flere par, som NetAvisen har været i kontakt med, oplevet. Et af parrene er Louise og hendes mand Mark, forældre til datteren Sofia.\n– Det blev bragt ind i en lille kop. Vi fik af vide, at det var modermælkserstatning, men først efter, at hun havde fået det, og jeg udbrød straks: “Åh, nej. Det er ikke lavet på komælk, vel?” For det har hun ikke fået gennem mig, siger Louise, mor til Sofia på snart fire måneder, som er født på Sygehus Lillebælt i Kolding.\nLouise og hendes mand Mark ønsker ikke at stå frem med deres fulde navn, fordi de er bange for at blive udsat for kritik for deres beslutning om at lade deres datter leve vegansk.\nNetAvisen har været i kontakt med fem andre forældrepar, der lever vegansk og dermed undgår komælk, æg, smør og andre animalske fødevarer i deres kost. De beretter ligesledes over for NetAvisen, at de alle savnede mere information og mere dialog fra sygehuspersonalet, inden deres barn fik modermælkserstatning af personalet, efter barnets fødsel.\nParrene er alle blevet forældre inden for det seneste år på forskellige hospitaler i landet.\nSundhedsstyrelsen anbefaler modermælkserstatning baseret på komælk\nDen modermælkserstatning, som gives på de danske hospitaler, er baseret på komælk og er derfor ikke vegansk, men det er den eneste slags modermælkserstatning, som Sundhedsstyrelsen anbefaler.\nFlere af parrene, som NetAvisen har talt med, fortæller, at deres nyfødte baby gerne måtte få modermælkserstatning lavet på komælk på hospitalet. Men de ville ønske, at sundhedspersonalet havde rådført sig mere med dem, inden deres nyfødte havde fået erstatningen.\n“Sojabaseret var farligt”\nLouise oplevede, at datteren Sofia fik modermælkserstatning lavet på komælk efter fødslen, fordi den nyfødte datter var meget sulten, og forældrene bad om hjælp, da deres datter var meget ked af det.\nLæs også: Palæo til babyer? Ny kogebog får massiv kritik\nLouise var dog bekymret for, om hendes baby kunne tåle modermælkserstatning lavet på komælk, fordi hun ikke havde fået mælkeprodukter i maven, da Louise lever vegansk og dermed ikke drikker for eksempel komælk eller spiser animalsk smør og ost. Senere søgte hun råd fra en anden sygeplejerske, men fik at vide, at hvis hun ville skifte til vegansk modermælkserstatning, så kunne det være farligt for hendes datter, erindrer Louise.\n– Sygeplejersken sagde, at hvis vi ville skifte hende over til noget, som var vegansk, altså sojabaseret, så ville det være farligt for vores datter. Vi stillede undrende spørgsmål, men selvom vi ville hente det på Apoteket, så frarådede hun det på det kraftigste, fortæller Louise.\nLouise fortæller, at hun ikke fik en forklaring på, hvorfor det sojabaserede erstatning ville være farligt, og at hun samtidig fik det indtryk, at sygeplejersken ikke havde kendskab til vegansk kost.\n– Sundhedspersonale bliver ikke uddannet i vegansk ernæring og kan derfor ikke forventes at vide alt om denne kostform, heriblandt hvilken vegansk modermælkserstatning, der kan anvendes. Derfor kan der opstå misforståelser, skriver Maria Felding, klinisk diætist, til navisen.dk i en mail.\nMaria Felding er kandidat i klinisk ernæring og har skrevet flere bøger om kost, bl.a. en om vegansk kost til børn, der kan hjælpe forældre til at ernære deres børn korrekt, hvis de ønsker, at også de yngste i familien skal spise vegansk.\nDer står i retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen, at sundhedspersonalet ikke må rådgive veganske forældre om kost, da det ikke er en del af deres uddannelse. De må dog gerne rådgive om amning, modermælkserstatning og opfordre til at følge nøje med i barnets vækst.\nIfølge klinisk diætist Maria Felding vil det imidlertid ikke være farligt for barnet, at forældrene skifter fra komælksbaseret modermælkserstatning til sojabaseret modermælkserstatning, såfremt der ikke er allergi eller andre årsager til at fravælge soja.\n– Modermælkserstatning baseret på sojaproteinisolater er et fuldgyldigt alternativ til modermælk og opfylder de samme krav som anden godkendt modermælkserstatning, og derfor kan man vælge begge, siger Maria Felding.\nDer er heller ikke en risiko forbundet med at give barnet komælksbaseret modermælkserstatning, selvom det ikke har fået mælkeprodukter, mens det lå i moderens mave, fastslår Maria Felding.\nSundhedsstyrelsen anbefaler, at veganske forældrepar taler med en klinisk diætist, hvis de vælger, at barnet skal vokse op uden animalske fødevarer.\nHvad skal man være opmærksom på, når der gives vegansk kost til et barn?\nBarnet vokser meget i de første leveår. Som andre forældrepar skal veganske forældrepar også holde øje med, at deres barn får tilstrækkeligt med energi, vitaminer og mineraler gennem maden. Modermælkserstatning baseret på sojaprotein indeholder ofte tilsætning af vitaminer og mineraler listet nedenfor. Dog kan forældrene også vælge at give barnet vitamintabletter for at dække dets behov. Man anbefales at søge vejledning hos en børnelæge eller en autoriseret klinisk diætist om dette.\nB12: B12-vitaminet kan fås gennem for eksempel æg, kød og mælkeprodukter, hvis moderen ikke indtager disse, skal hun tage et supplement gennem graviditeten og videre gennem amningsperioden. B12-vitaminet er vigtigt, da det er med til at udvikle barnets hjerne.\nCalcium: Calcium fås gennem mælkeprodukter. Hvis barnet får modermælk eller modermælkserstatning, så dækker dette barnets behov for calcium i de første stadier af dets liv. Calcium er med til at styrke barnets knogler.\nD-vitamin: D-vitamin findes i fede fisk, som for eksempel laks og makrel, men kan også findes i kød, mælk og ost. Børn som ikke lever vegansk, skal også have dagligt tilskud af D-vitamin de første to år af deres levetid. D-vitamin er med til at udvikle barnets knogler og tænder og sikrer, at barnet kan optage calcium og jern.\nEnergi: Børn skal bruge mere energi end voksne, da de bruger energien til at vokse. Energi kan fås vegansk gennem planteolier, som for eksempel rapsolie og olivenolie. Ifølge SST, så skal man ofte spise større mængder af grøntsager, da energiindholdet ofte er lavt i vegansk mad. Derfor er det vigtigt at vide, hvilke fødevare der indeholder højere energiindhold.\nProtein: Proteiner kan findes både i det kødspisende køkken og det veganske køkken. Det findes for eksempel i bønner, kød, soja og æg. Det er dog vigtigt, at barnet i det veganske køkken præsenteres for forskellige slags proteiner i løbet af et måltid, og ikke blot et enkelt.\nJern: Jern findes ofte i animalske produkter og skal derfor gives som et tilskud til det veganske barn. Dette kan enten gives som vitaminpiller til barnet eller jerndråber. Et lavt indtag af jern kan påvirke barnets udvikling af hjernen.\nAndet: Udover de overstående skal små børn have tilstrækkelig med zink, kobber, magnesium og selen, som kan være sværere at sammensætte i en vegansk kost end i en kost indeholdende animalske produkter.\nKilde: Retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen til sundhedspersonalet, Ernæring til spædbørn og småbørn – en håndbog for sundhedspersonale\nChefjordemoder: Vi ønsker dialog\nLouise fødte sin datter Sofia på Sygehus Lillebælt. Og her ærgrer det Anne Uller, chefjordemoder ved Sygehus Lillebælt, at nogle veganske par ikke føler sig ordenligt klædt på af sundhedspersonalet i samtale og rådgivning omkring deres barn.\nChefjordemoderen ønsker imidlertid ikke at udtale sig om enkeltsager, og hun vil derfor ikke forholde sig til Louises sag, men vil gerne udtale sig generelt.\n– Der er forskel på, om vi har et ukompliceret forløb, eller vi har et forløb, hvor der er komplikationer for barnet, og der skal gives hurtigt tilskud efter fødslen. Uanset vil jeg da håbe, at man har en dialog med forældrene om det, fordi jeg tænker, at hvis man er vegansk, så vil man nævne det for personalet. For det er ikke noget, som er standarden i vores sortiment, siger Anne Uller.\nHun har ikke selv oplevet eller hørt om veganske par på Kolding Sygehus, som ikke har været i dialog med personalet før, der er givet ikke-vegansk modermælkserstatning.\n”Vi fik at vide, at det var forkert”\nLouise fortæller imidlertid, at hende og hendes mand Mark ikke har turde skifte fra den komælksbaseret modermælkserstatning til vegansk, efter at sundhedspersonalet på Lillebælt Sygehus frarådede det.\n– Vi var bekymrede, når vi fik det af vide af folk, som er uddannet specielt til spædbørn og deres behov. Vi får af vide af dem, at det her er “forkert”. Vi vil jo ikke gøre noget forkert, siger Louise.\nLæs også Veganermænd møder modstand: »Jeg sagde, jeg var veganer, og så blev stemningen mærkelig«\n”Risiko for fejlernæring”\nNetAvisen har kontaktet fire hospitaler – og her står det klart, at der er forskellige holdninger i sygehusvæsnet, når det kommer til, hvordan man ville rådgive veganske forældrepar, som ønsker vegansk modermælkserstatning til deres barn efter fødslen. Dertil kender det praktiserende sundhedspersonale, som NetAvisen har talt med, i varierende grad til retningslinjerne på området.\nI retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen til sundhedspersonalet, Ernæring til spædbørn og småbørn – en håndbog for sundhedspersonale, handler ca. 5 sider i den i alt 152 sider lange håndbog specifikt om vegansk kost. En del handler om, der kan være en “risiko for fejlernæring”, hvis man udelukker mange fødevarer fra småbørnenes kost.\nI håndbogen fremgår det, at sundhedspersonalet ikke er uddannet til at “yde diætetisk rådgivning og skal derfor udelukkende rådgive om, at spædbørn på vegansk kost enten skal ammes eller have modermælkserstatning i mindst to år og have tilskud af B12-vitamin”.\nDertil fremgår det, at personalet skal opfordre til, at “barnets vækst følges nøje for at overvåge, om den veganske kost påvirker barnets vækst negativt.”\nDet siger 4 sygehuse\nNetAvisen har talt med sundhedspersonale på 4 sygehuse, der udtaler sig om, hvordan de ville reagere, hvis et vegansk par ønskede at give deres barn vegansk modermælkserstatning på hospitalet, og om de mener, at Sundhedsstyrelsens retningslinjer for håndtering og vejledning af veganske forældrepar, er tydelige. Flere af sygehusene svarer, at de ikke har oplevet en lignende situation, og at moderens egen mælk altid er at fortrække frem for modermælkserstatning.\nSygeplejerske ved Mor og Barn-afsnittet, Isra Yassine: “Hvis jeg skal være helt ærlig, så ved jeg det ikke. Og jeg kender ikke retningslinjerne for håndtering af veganske forældrepar.”\nVicechefjordemoder, Birgitte Jensen: “Vi følger Sundhedsstyrelsens retningslinjer. Det er jo ikke noget, der er noget evidens for. Så det er jo klart, at så ville vi helt naturligt tage en forsigtig tilgang til det. Jeg kender ikke de præcise retningslinjer.”\nAmmespecialist, Dorrit Vizel Schwartz – Jeg ville henvise dem til en børnelæge. Hvis der ikke ligger forskrevet retningslinjer, det tror jeg ikke, der gør, så har vi jo ikke noget holdepunkt, der er evidensbaseret, og så ville vi ikke kunne anbefale vegansk modermælkserstatning.\nAfdelingssygeplejerske på Mor og Barn-afsnittet, Stina Madsen: “Umiddelbart ville jeg sige til dem, at vi ikke har noget på lager. Vi har de modermælksprodukter, som bliver anbefalet af Dansk PDA-selskab. Først ville jeg tilbyde dem den modermælkserstatning, vi har, så ville jeg høre, om de selv havde noget med og ellers ville jeg gå over i vores mælkekøkken og spørge.” Til spørgsmålet om, hvorvidt Stina Madsen kender retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen, svarer hun: “Nej, og hvis der var nogen, der skulle vide det, så var det mig.”\nKilder: Aarhus Universitetshospital, Aalborg Universitetshospital, Herlev Hospital, Slagelse Sygehus.\nPå sygehusene tilbydes der ikke vegansk modermælkserstatning, fordi det ikke anbefales af Sundhedsstyrelsen. Sundhedsstyrelsen anbefaler ikke vegansk kost til spædbørn og småbørn under to år med den begrundelse, at det kan være vanskeligt at sammensætte en ernæringsrigtig kost. Spædbørn, som lever vegansk, risikerer at mangle det vigtige B12-vitamin, som er med til at udvikle barnets hjerne.\nDerfor anbefales veganske mødre at tage B12-vitamin under graviditeten, og i perioden hvor moderen ammer barnet.\nLæs også: Vegetarforening kritiserer vuggestuer: I tager ikke hensyn\nSundhedsstyrelsen skriver følgende i en mail til NetAvisen:\n– Vegansk modermælkserstatning skal være godkendt af Fødevarestyrelsen for at kunne opfylde spædbarnets ernæringsbehov, og er da ligestillet med andre modermælkserstatninger.\nSundhedsstyrelsen besvarer ikke, hvordan det kan være, at der ikke kan tilbydes vegansk modermælkserstatning på hospitalerne, men skriver at vegansk modermælkserstatning kan anvendes, men anbefales ikke af dem.\nI håndbogen til sundhedspersonale fremgår det, at man som forældre kan vælge den plantebaserede erstatning:\n“Forældre, der ikke ønsker at give deres barn en modermælkserstatning baseret på protein af animalsk oprindelse, kan vælge at bruge en modermælkserstatning baseret på sojaprotein (sojaproteinisolater). Modermælkserstatninger baseret på sojaproteinisolater kan sælges i EU, herunder i Danmark”, lyder det på side 74 i håndbogen.\nSådan gjorde vi: Journalisten har været i kontakt med forskellige veganske forældrepar gennem Facebook. Forældreparrene har selv kontaktet journalisten på baggrund af et opslag om den manglende dialog var et generelt problem eller et problem for en enkelt familie. Seks forældrepar fortalte deres historie til journalisten. På baggrund af samtalerne har journalisten læst s. 73-78 i Sundhedsstyrelsens håndbog til sundhedspersonalet om kost og ernæring til spædbørn, som omhandler retningslinjerne for vegansk kost til spædbørn. Journalisten har været i kontakt med Sundhedsstyrelsen, Fødevarestyrelsen, en børneernæringsforsker, en klinisk diætist og interviewet personale på flere hospitaler.\nbaby, forældre, fødsel, fødselsforberedelse, Sundhedsstyrelsen, sygehus, Veganer\nVeganske forældre ønsker bedre dialog om nyfødtes mad på hospitalet added by malaha on 16. april 2021\nMor til vuggestuebarn: «Det er til tider rent kaos»


It-ildsjæl og frontløber - PDF\nIt-ildsjæl og frontløber\nDownload "It-ildsjæl og frontløber"\n1 DRT Personaleblad for ansatte i Rødovre Kommune marts 2012 Nr. 1 It-ildsjæl og frontløber side 18 Islev i dag 8 Udflytterne 16 Træning i Vestbad 24\n2 Kommunaldirektørens klumme Per Ullerichs, kommunaldirektør Målet er nået - hold nu fast I 2010 besluttede vores politikere, at sygefraværet skulle ned fra 5,99% til 4,70% ved udgangen af Det svarer til 39 fuldtidsstillinger eller mere end vores største daginstitution. Vi søsatte en lang række initiativer, som nu er resulteret i, at vi allerede nu er i mål. Tilbage i 2010 var mange skeptiske over, om vi nu kunne nå det på tre år. Men vi gjorde det! Og endda før tid. Men jeg tror ikke, at vi havde nået det flotte resultat så hurtigt, hvis vi ikke havde løftet i flok og tak for det! Det er en indsats vi kan være stolte af, særligt set i lyset af, at vi har haft ansættelsesstop i 2011 og pres på budgetterne. Det viser, hvad vi er i stand til som arbejdsplads, hvis bare vi gør det sammen. Vi er i mål med procenterne, men det er vigtigt ikke at slappe af på den front. Det er vigtigt nu, at holde fast og fortsætte ad samme spor. For at hjælpe det på vej har vi sat gang i en række initiativer, der skal booste det videre arbejde med at få sygefraværet endnu længere ned. Det kan du læse mere om i artiklen Bøtten er vendt længere inde i bladet. Doc en i luften Efter et langt grundigt forarbejde er det nye ESDH-system edoc nu i luften. Mere end 800 mennesker har været på kursus lige inden og efter premieren - og det har i sig selv været en logistisk kæmpeopgave. EDoc er den fremtidige platform i den digitale forvaltning, som ikke kun er et fænomén i administrationen, men absolut også noget der foregår på alle vores skoler og institutioner. Doc'en er kommet rigtig godt i luften med knaster jo, men dem bliver der arbejdet seriøst med at få høvlet væk. Mange medarbejdere har ydet og yder stadigvæk et langt og sejt træk som edoc-frontløbere og ambassadører og dem er der også god grund til at sige en stor tak til. Læren af hele processen med edoc er, at god forberedelse betaler sig. 2 Den Røde Tråd nr\n3 Indhold Metro til Rødovre - utopi eller virkelighed 4 Iværksætter - drøm eller virkelighed 6 Islev i dag 8 Har du givet en gave i dag? 10 Meget mere end et orkester 12 Med IT i rygsækken 14 Udflytterne 16 It-ildsjæl og frontløber 18 Bøtten er vendt 22 Gode træningstilbud 24 Gang i sundhedscenter 26 Kort og godt 28 Væk med multimedieskatten 31 Fundamentet er der 34 Den Røde Tråd nr\n4 Metro til Rødovre ut Af Sune Flyger Larsen Teknisk Forvaltning Med jævne mellemrum kan man i dagspressen læse om metrobyggeri, og i nogle tilfælde om en metroforlængelse til Rødovre. Men en metroforlængelse til Rødovre, er det overhovedet realistisk eller er det politisk ønsketænkning? Definér metro og letbane Der har gennem en længere årrække også været tale om en letbane i Rødovre. Det er derfor vigtigt først at få styr på de væsentligste forskelle på en letbane og en metro. Metrobyggeri er den mest moderne form for offentlig transport, mens letbanen er en nytænkning af den traditionelle sporvogn. Her er de væsentligste forskelle: Letbane langs Ring 3: Placeret over terræn. Linjeføring langs eksisterende veje. Hastighed omkring km/t Metroforlængelse: Hovedsageligt placeret under terræn Meget fleksibel linjeføring Hastighed omkring 80 km/t Der bliver arbejdet meget konkret med letbaneprojektet og linjeføringen af den. Letbanen kommer til at gå langs Ring 3. Hvad kan vi bruge en metro til hvis vi får en letbane? En metroforlængelse til Rødovre Station vil i langt større grad forbinde hjertet/centrale dele af kommunen med København. Erfaringer fra andre storbyer i Europa viser, at der er enorme vækstpotentialer i byområder hvor der bliver anlagt metro. En metroforlængelse til Rødovre Station kan umiddelbart køre fra Vanløse Station med stop ved fx Thorupgård Allé, Rødovre Centrum, Tårnvej/Roskildevej og Rødovre Station. Det er den mest oplagte linjeføring ud fra forskellige parametre som passagerantal, byudvikling og sammenhæng med anden offentlig transport. Samtidig er der mulighed for en yderligere forlængelse til Hvidovre Hospital. Der er dog mange forhold som spiller ind, og linjeføringen er endnu ikke endeligt fastlagt. Men hvornår sker der så noget? En eventuel metroforlængelse har lange udsigter. Lige nu bliver der arbejdet på at fremhæve netop forlængelsen til Rødovre, som det bedste og den eneste rigtige løsning for hovedstadsområdet: Rødovre er den 3. tættest befolkede kommune En metroforlængelse vil forbedre den offentlige transport til København markant En metro i Rødovre kan være en god strategisk placering ift. en evt. betalingsring En metro skaber et stort udviklingspotentiale Metro til Rødovre Metroforlængelsen vil være 4,5 km, heraf 2,7 km i Rødovre. Fire nye stationer: Thorupgård Allé (Københavns Kommune), Rødovre Centrum, Tårnvej/Roskildevej og Rødovre Station. Drift: Fire minutters drift i myldretiden, hvert 6. minut fra kl og 20 minutters drift kl Anlægsoverslag: I alt ca. 5 mia. kr. Ca. 2,1 mia. kr. til stationer og ca. 2,8 mia. kr. til metroen. Driftsomkostninger: ca. 50 mio. kr. årligt. Indtægtsvurdering: ca. 114 mio. kr. årligt (for metroen isoleret). Passagertal: påstigninger hver dag ved fuld byudvikling. 4 Den Røde Tråd nr\n5 opi eller virkelighed En metroforlængelse til Rødovre kan blive en realitet, men det kræver fortsat hårdt arbejde på mange niveauer blandt andet det politiske, før at det bliver en realitet med fysiske stationer og afgange som vi alle vil kunne nyde godt af. Vi har spurgt kommunens tekniske direktør Hans Christian Olsen, om han tror på en metro til Rødovre: Ja. Jeg tror fuldt og fast på en metro til Rødovre. Vi ser det i de store byer i udlandet, hvor der har været metro i en lang årrække. Her er metroen forlænget med metrolinjer langt uden for de centrale bydele. Vi ser det allerede på Amager, hvor afstanden fra centrum ikke er længere end til Rødovre. Det er oplagt at få en skinnebåret offentlig transportlinje til Rødovre, som er den tredje tættest befolkede kommune i landet. Og med en fortsættelse af metroen til Hvidovre hospital vil regionens ønske om, at få en hurtig offentlig forbindelse til hospitalet være opfyldt. Det vil givet være det projekt, der vil give det største udviklingspotentiale for Rødovre i mange år frem. Så ja, der vil komme metro til Rødovre, men der er tale om langtidsplanlægning. Den Røde Tråd nr\n6 Iværksætter - drøm eller virkelighed Af Gitte Junker Andersen Teknisk Forvaltning Drømmen om at blive iværksætter med succes kan blive til virkelighed, men det kan også blive ved drømmen. I erhvervskontoret kan vi være med til at klæde iværksætteren på til det første. Det gør vi ved at tage et møde med iværksætteren. På mødet hjælper vi hende eller ham med at gennemgå virksomhedens idé og koncept. Nogle iværksættere kommer meget tidligt i forløbet, og andre kommer med et færdigt projekt. Det er vores opgave at støtte og guide iværksætteren bedst Det er en forudsætning for gratis vejledning hos os, at du bor i Rødovre Kommune, eller har en iværksættervirksomhed i kommunen, der er under tre år gammel. Den nystartede Gitte Weinreich er nystartet iværksætter. Hun er til daglig sygeplejerske på Herlev Hospital på en specialafdeling for analinkontinens og forstoppelse. Hun vil gerne starte en klinik hjemme, da hun kan se, at behovet for behandling er kæmpestort. Hun har også fået mange positive tilkendegivelser fra branchen. På vores møde snakker vi forretningsideen igennem og da klinikken skal placeres hjemme, spørger vi Plan- og byggesagsafdelingen om hvilke krav, der skal opfyldes for at det kan lade sig gøre. Gitte bliver også henvist til en revisor for at få hjælp til blandt andet at fastsætte en realistisk pris på sit produkt. Gitte har nu fået alle de relevante tilladelser, og ser frem til at starte sin klinik i foråret Gitte Weinreich: Jeg kan noget og jeg kan gøre en forskel. muligt, så de kommer så godt fra start som muligt. Vi skal vurdere om idéen holder uden at slå drømmen ihjel. Vi kan hjælpe med at udarbejde en detaljeret forretningsplan, opstille budget og give henvisninger til relevante forvaltninger og myndigheder. Vi kan også henvise til yderligere vejledning og rådgivning hos en række private rådgivere og specialister indenfor fx markedsføring, økonomi og jura. Den etablerede René Christensen etablerede Cafe Palermo i Rødovre i 2008 sammen med en kammerat. Efter et år køber René sin partner ud og udover cafeen og tilhørende selskabslokaler, leverer han mad til virksomheder og private. Cafe Palermo leverer også skolemad til nogle af skolerne i Rødovre. René har fået succes på en grundig research, hårdt arbejde og vilje. I dag har han udover sig selv, én fuldtidsansat medarbejder, én i løntilskud samt fem deltidsansatte. Inden han startede sin cafe, tog vi et møde hvor vi snakkede forretningsideen igennem. René fik hjælp til marketing af en rådgiver. Det har været rigtig vigtigt for ham, at få talt ideen igennem med erhvervskontoret, som har kunnet henvise til relevante personer i Teknisk Forvaltning. Den kasserede Ideén, drømmen og rådgivningen, der aldrig udviklede sig til en levedygtig virksomhed, er ikke nødvendigvis en fiasko. Kommer iværksætteren tidligt i forløbet, kan vi hjælpe med at belyde eventuelle forhindringer. Og det er da også en succes, hvis vi hart været med til at undgå, at en iværksætterhar sagt sit job op eller har stiftet gæld for tidligt i forløbet 6 Den Røde Tråd nr\n7 René Christensen: En god planlægning, er et vigtigt kriterium for succes To spillere rådgiver iværksætterne Iværksætterkontaktpunktet er en tværkommunal forening, som tilbyder rådgivning til lokale iværksættere. De ni medlemskommuner er: Albertslund, Brøndby, Glostrup, Herlev, Hvidovre, Høje-Taastrup, Ishøj, Rødovre og Vallensbæk og de tilbyder alle den lokale iværksætter generel vejledning om opstart af virksomhed. Er der behov for specifik professionel vejledning, er der mulighed for en mere konkret drøftelse hos en af Iværksætterkontaktpunktets etableringsvejledere. Rødovre kommunes erhvervskontor er en del af Iværksætterkontaktpunktet. René Christensen: En god planlægning, Væksthus Hovedstadsregionen vejleder iværksættere et og vigtigt vækstvirksomheder kriterium for succes om forretningsudvikling og vækst. Det vil sige vejledning af virksomheder, der vil eksportere, være internationale, ansætte flere medarbejdere, udvikle nye produkter og/eller skabe større omsætning. Væksthuset er ejet af de 29 kommuner i Region Hovedstaden. Vejledningen er uvildig og gratis. Den Røde Tråd nr\n8 8 Den Røde Tråd nr\n9 Islev i dag Af Jesper Kort Teknisk Forvaltning Rødovre Kommune arbejder i disse år med fokus på at styrke kvaliteten af byens rum. Målet er at styrke det rige hverdagsliv. I kommuneplanen udpeges fire byudviklingsområder og et af dem er området omkring Islev Torv, hvor en ny udviklingsplan for området skal være med til at styrken identiteten og skabe nyt liv. For at skabe en god udviklingsplan valgte kommunen at udskrive en arkitektkonkurrence for udviklingen af området omkring Islev Torv, som en del af en større europæisk byudviklingskonkurrence for arkitekter under 40 år kaldet Europan. Europan Det var relevant for os at være med i Europan-konkurrencen, fordi vores problemstilling omkring Islev Torv er et generelt tema for alle større byer i Europa - og fordi yngre arkitekter måske ser tingene med friske øjne. I konkurrencen om Islev, blev deltagerne bedt om at løse de konkrete udfordringer i og omkring Islev Torv, og at udvikle deres visioner og projekter i direkte forlængelse af de mange kvaliteter allerede rummer i dag. Udover Rødovre, deltog Allerød og København fra Danmark og i alt 49 byer fra hele Europa var med. Konkurrencen blev udskrevet i starten af 2011 og vinderen - arkitektfirmaet Sleth - blev offentliggjort senere på året i december ved en prisoverrækkelse på Dansk Arkitektur Center. Islev i dag Islev Torv er sammen med Islev Skole på Islevbrovej omdrejningspunkt for det daglige byliv i området. Men udfordringen er, at bylivet på torvet er langsomt døende og trænger til et løft, hvis ikke det skal forsvinde helt. Mod vest er der planer om at etablere en letbane langs Ring 3, som skal binde forstæderne sammen fra Lyngby i nord til Ishøj i syd. Det er en oplagt mulighed, at få koblet Islevs centrale byrum til denne nye letbane. Vinderforslaget Ifølge dommerkomiteen har vinderholdet formået at styrke områdets særlige kvaliteter i en langsigtet strategi ved hjælp af få midler. Forslaget skaber en identitetslinje, der binder området sammen fra øst til vest, og åbner områdets vigtigste funktioner - fx skolen, biblioteket og svømmehallen. Du kan se modellen fra vinderforslaget i receptionen til Teknisk Forvaltning, hvor du også kan læse dommerkomiteens betænkning. Den Røde Tråd nr\n10 Har du givet en gave i dag? - om tillid og ledelse Af museumsleder Anni Lave Nielsen Heerup Museum Julen er fuld af gaver, vi har det stadig i frisk erindring. Det er der, vi gør os umage med at finde den helt rigtige gave. Vi pakker den fint ind og skriver kort - fra mig til dig med kærlig hilsen. Gaver har sit helt eget liv. Jeg husker eksempelvis stadig dengang min bedste veninde trak sit gaveønske tilbage EFTER jeg havde købt gaven og jeg husker mine nevøers meget udførlige ønskesedler, der nærmede sig indkøbssedler. Meget nemt, men også uendelig kedeligt, og ikke særlig gave-agtigt! Tillid og gaver Tillid har meget til fælles med gaver. Du kan give tillid, du kan få tillid, men du kan ikke tage tillid. Ligesom du heller ikke kan tage en gave. Det ligger i gavens væsen, at det er noget man giver. Du kan heller ikke forvente noget til gengæld eller snarere, det du kan forvente må ikke være for konkret. Ved vi præcist hvad vi vil have til gengæld for en gave nærmer vi os en handel. Vi kan forvente os at den der modtager gaven bliver glad eller overrasket. Den andens glæde er det vi får igen for vores gave. På samme måde er tillidens logik kompromisløs. Tillid er ikke noget som gives i belønning, men en gave der gives på forhånd, det ligger i tillidens natur. Filosoffen Nikolas Luhman formulerede det engang lidt kryptisk med at fordi tillid altid skænkes i nutiden og gengældes i fremtiden, er det et uomgængeligt grundvilkår at tillid er en forudydelse. Det væsentligste vi forventer til gengæld for tillid er tillid. Tillid mellem mennesker Ægte tillid kan derfor heller ikke bruges som middel til magt. Tillid skabes mellem to mennesker fx mellem kolleger eller mellem leder og medarbejdere, men man får som leder ikke magt over sine medarbejdere ved at vise dem tillid. I stedet giver man medarbejderne rum til at magte sig selv og deres arbejde. Gavens Hau Den franske antropolog Marcel Mauss undersøgte helt tilbage i 1924, hvordan forskellige folkeslag forholdt sig til det at give gaver. Han fandt frem til, at det er et fællestræk ved gave-givning over hele kloden, at man ikke alene giver en ting, men også giver noget han kaldte gavens hau - noget ikke-materielt. Når man modtager en gave modtager man med andre ord også lidt af giverens ånd. Giver og modtager bliver gennem gaven forbundet med hinanden. Tillid er en sådan gave, der skaber sammenhænge. Tillid trækker tråde rundt i organisationen, - i kommunen, og for hver gang tillid opleves styrkes båndene på tværs af organisationen. Denne selvforstærkende struktur er det forunderlige ved tilliden. I praktisk ledelse kan tillid langt hen af vejen erstatte kontrol, gøre uddelegering af opgaver til et must og samarbejde og sparring til en selvfølge. At have tillid, vise tillid og at kunne give tillid som gave til sine medarbejdere og kolleger, til fællesskabet og til organisationen er for mig en vigtig egenskab som leder i Rødovre Kommune. En opfordring.. til slut skal lyde en kort opfordring til mine gode kolleger i Rødovre Kommune, der som jeg har været på lederkursus inden for de sidste par år, om at dele nogle at de mange tanker i har gjort jer om ledelse med os andre her i Den Røde Tråd. 10 Den Røde Tråd nr\n11 Den Røde Tråd nr\n12 Meget mere end et orke Af Louise Dal Rødovre Kommunale Musikskole Hvis du kommer forbi Valhøj Skole en lørdag formiddag, bliver du mødt af tonerne til velklingende musik og et helt orkester med koncentrerede børn i harmonisk forening med hver deres blæserinstrument. Eller du bliver mødt af grin, turbulens, larm og liv. For der er liv i kludene, når børnene i YoungCare Orkester folder sig ud sammen. Og det er præcist det, det handler om. Liv og fællesskab: Formålet med YoungCare Orkester er at bruge musikken som værktøj til social og menneskelig udvikling. Konkret handler det om at give børn, der ellers ikke ville have mulighed for det, musikalske oplevelser, der udvikler dem både socialt og fagligt. At beskæftige sig med musik giver naturligvis musikalske færdigheder. Men det giver også en træning i at være en del af et fællesskab, at være afhængige af hinanden, og børnene oplever og lærer at disciplin og respekt for hinanden er afgørende for at orkesteret fungerer, siger Trine Lerche Lutz, leder af Rødovre Kommunale Musikskole. El Sistema YoungCare Orkester er altså mere end et orkester. Projektet er inspireret af El Sistema, der er et venezuelansk musikalsk system, der tog sin begyndelse i de fattigste områder i Venezuelas hovedstad, Caracas for tredive år siden. El Sistema har til formål at skabe et musikalsk fællesskab, som giver børn og unge fra socialt og økonomiske dårligt stillede familier, bedre muligheder for at skabe andre løbebaner i deres voksne liv. Det handler om at bruge musikken som redskab til at give børn og unge mulighed for at bryde negative cirkler og finde nye livsvilkår og indgå i et stærkt fællesskab. Forpligtelsen til at tage et socialt ansvar hænger for musikskoleleder Trine Lerche Lutz, naturligt sammen med musikskolen: Musikskolen yder generelt en social indsats. Vi er et af de få steder, hvor børnene oplever en tæt kontakt med en voksen én til én, og det møde er helt unikt. Det gælder alle vores elever, at de knytter sig meget til deres lærere. I dette projekt vægter vi det møde endnu højere ved at bruge meget mere tid og opmærksomhed på de enkelte elever, siger hun, og fortsætter: Voksenkontakten styrker børnene, og når de så samtidig oplever små successer med musikken - et område, hvor børnene typisk ikke tidligere har oplevet nederlag, ja så vokser de som mennesker. El Sistema er et venezuelansk musikalsk system, der stammer fra det allerfattigste Caracas Tæt samarbejde I Rødovre er YoungCare Orkester bygget op omkring et tæt samarbejde mellem musikskolen, folkeskolerne, Rødovre Concert Band og hjælpeorganisationen YoungCare som orkestret har sit navn fra. Musikskolen driver projektet. Folkeskolerne visiterer børnene, og lader musikundervisningen foregå i skoletiden og det er en afgørende faktor for at forpligte og fastholde børnene. Og de voksne mentorer fra Rødovre Concert Band gør, under ledelse af dirigent Jørgen Misser Jensen, en uvurderlig indsats for og omkring børnene. De 42 børn (30 fra Rødovre og 12 fra Høje Tåstrup), der alle er mellem 8 og 12 år, fik for halvandet år siden stukket hver deres klassiske blæserinstrument - trompet, fagot, saxofon, klarinet, horn, obo eller fløjte - i hånden. Og siden har de fået eneundervisning af en musikskolelærer en gang om ugen, i skoletiden og på deres egen skole. Derudover mødes børnene til orkestersamspil en lørdag om måneden. Her er de sammen med de andre børn, og med mentorerne fra Rødovre Concert Band, der både musikalsk og menneskeligt fungerer som rollemodeller for børnene. - Og så er børnene af sted på weekendkoloni to gange om året, hvor nærvær, fællesskab og Orkestret er et tæt samarbejde mellem musikskolen, folkeskolerne, Concertband og YoungCare samarbejde står i højsædet. Mere trygge og rolige børn Vi oplever at børnene i løbet af det halvandet år, vi nu har været i gang med projektet, er blevet langt mere trygge og rolige i deres omgangsmåde med hinanden og de voksne, der er med i og omkring orkestret. Det er meget stærkt at opleve. Og så ser vi naturligvis en musikalsk udvikling, som er den succesoplevelse børnene skal bygge videre på, siger Trine Lerche Lutz. Det bliver afgjort i løbet af det næste år, om der bliver noget at bygge videre med, så børnene kan blive ved med at være i musikken, og der kan komme flere børn til. Foreløbig har Rødovre Kommune bevilget penge til projektet i tre år. Jeg håber meget, at projektet kan finde en form, så det kan vokse sig stort, og komme til at ramme mange flere børn, end de tredive børn, vi på nuværende tidspunkt har i gang. At projektet allerede skaber glæde, udvikling og oplevelser for de børn og familier, der er involveret, er jeg ikke i tvivl om. Men jeg har en drøm om, at det kan vokse sig stort og brede sig ud til mange børn og familier i kommunen, afslutter Trine Lerche Lutz. Det skaber glæde, udvikling og oplevelser for børnene og deres familier 12 Den Røde Tråd nr\n13 ster Citater fra børnene i orkestret, da de blev spurgt: Hvad er det bedste ved YoungCare Orkester? Man får lov til bare at være sig selv! Børn, der har haft det svært, får det bedre Jeg har fået mange nye venner Jeg får lov til at spille musik, det har jeg altid drømt om Jeg glæder mig hver gang til at mødes og spille sammen med de andre Den Røde Tråd nr\n14 Klasselæreren Tine hjælper Nikolaj med at finde det tal, der svarer til terningens øjne. For nogle elever er det vanskeligt at overskue et standardtas Med IT i rygsækken Af Carsten Graakjær, BKF 9. A på Skovmoseskolen forbereder sig til at fremlægge deres projektopgave. Efter flere besøg i Zoologisk Have har de alle valgt et dyr at skrive om. Der er fundet billeder og lyde, og eleverne har skrevet tekster til fremlæggelsen på klassens SmartBoard. Skovmoseskolen er en specialskole, og eleverne i 9. A har generelle indlæringsvanskeligheder med diagnoser indenfor autismespektret. Det betyder dog ikke, at de ikke kan lave projektopgaver eller lære at regne og skrive. Computere og SmartBoards Det kræver en særlig indsats, og de rigtige hjælpemidler. Nogle af de hjælpemidler er i dag computere og SmartBoards. Skolen gør brug af mange onlinetjenester og forskellige programmer, og de bruger bl.a. Smart- Boardet til at konkretisere undervisningen. Eleverne har ofte svært ved at forstå abstrakte ting. En vigtig del af undervisningen er derfor at vise billeder og film på Smart- Boardet, suppleret med figurer og ting som eleverne kan røre ved. Udvikler selv materialer Da der ikke som udgangspunkt findes færdigt undervisningsmateriale specielt til den type elever, der er på Skovmoseskolen, er lærerne nødt til at udvikle alt materiale selv. Gennem det lokale pædagogiske læringscenter, PLC sker der en løbende videndeling. Samtidig får lærerne kurser i forskellige programmer, som kan bruges i undervisningen. Et af programmerne er MediaMixer, som også bliver brugt i 9. A. Jonas, der laver projekt om sommerfugle, taler ikke. Men i MediaMixer kan fremlæggelsen indtales på forhånd, og Jonas kan lave tegn til og pege på billeder, og på den måde fremlægge sin projektopgave. Det at kunne fremlægge sin opgave på SmartBoardet foran klassekammerater og familie giver forhåbentlig eleverne en succesoplevelse, som de måske ikke ellers ville have fået. Mælkekapsler med bogstaver Eleverne har været involveret i hele opgaveprocessen fra at søge information om det valgte dyr til at skrive opgaveteksten. Nogle har skrevet meget af teksten selv, mens andre har fået hjælp til at skrive enkelte ord. Hovedsagen er, at de alle oplever at være med, og at det derfor bliver deres helt egen opgave, de skal fremlægge. For dem, der har svært ved at skrive, 14 Den Røde Tråd nr\n15 tatur, derfor bruger vi specialtastatur med store taster. Ved den daglige morgensamling bliver der budt velkommen, og derefter skal alle op til tavlen og skrive deres navn. hjælper det for eksempel at bruge mælkekapsler med påtrykte bogstaver, så kan man tage en kapsel ad gangen og finde den tilsvarende tast. Tastaturet, der bliver brugt, er også specialudstyr. Niveauforskelle stiller krav Samtidig er der stor forskel på elevernes niveau, nogle kan læse og skrive, mens andre har vanskeligt ved det mest basale. Det er derfor vigtigt, at undervisningen er differentieret, så alle kan følge med og blive udfordret. Dette arbejde løfter lærerne rigtig godt, de får hjælp fra PLC, som udover at fungere som bibliotek også vejleder lærerne i IT-programmer og onlinetjenester. PLC har også et IT-lokale til undervisning, som også er meget besøgt i frikvartererne, hvor eleverne følger x-faktor og spiller spil. Skovmoseskolen har ca. 150 elever fra 16 forskellige kommuner. Derfor kører de hver morgen og eftermiddag med busser, nogle helt fra Dragør. Hver morgen står de omkring 100 ansatte klar og tager imod. De ansatte er lærere, pædagogmedhjælpere, psykologer og andre specialister. Der er også ansat bibliotekar og it-vejledere i det lokale pædagogiske læringscenter (PLC), som tilbyder vejledning og materialer i forbindelse med undervisningen. Den Røde Tråd nr\n16 Udfly Af Carsten Graakjær, BKF Hvor der mangler pynt, er børnene med på råd vinduerne er blevet dekoreret med udklip Dagligdagen går videre i de nye omgivelser. Sussi sætter elastik på en fasterlavnsmaske, Måske har du bemærket de nyopførte pavillioner på pladsen overfor Vestbad. De rummer de tidligere daginstitutioner Agerkær og Solsikken, som nu er lagt sammen. Den 1. januar rykkede institutionerne teltpælene op og flyttede over kommunegrænsen til Brøndby. Årsagen er ikke udlængsel, men skyldes den kommende nedrivning af højhusene i Kærene. Institutionerne ligger til daglig tæt op ad højhusene, derfor er de nu flyttet med 115 vuggestue- og børnehavebørn, legetøj og møbler til de midlertidige lokaler. Medarbejderen har ydet en meget stor indsats i forbindelse med flytningen og de har i samarbejde med et eksternt firma, der har klaret det hårde praktiske arbejde, klaret flytningen, fortæller institutionens leder Gitte Hvidt Rasmussen. Højhusene Hidtil har børnene fulgt med i håndværkernes arbejde på nærmeste hold. Katia, der er pædagog i vuggestuen, fortæller: Entreprenørerne inviterede også børnene til at komme og se nærmere på de store gravemaskiner. Bekymringen hos de store børn har været, om børnehaven også ville eksplodere sammen med højhusene, og de derfor ikke kunne komme tilbage. Pædagogerne har været godt informeret fra informationsmøderne, og de har beroliget børnene. En anden stor bekymring var nissen på loftet. Hele december har der været debat om, hvorvidt han skulle flytte med. Til sidst blev alle enige om, at han skulle blive tilbage og passe huset. Flytningen At flytte en institution kræver planlægning og en ekstra indsats fra personalets side. På trods af et par vanskeligheder har det været et godt forløb, selvom flytningen uden tvivl har fyldt meget i børnenes tanker. En dreng fra vuggestuen var således meget bekymret for, om han ville være den eneste, som skulle flytte. Da han mødte op efter juleferien blev han derfor lykkelig for at se alle sine venner igen. I vuggestuen bliver der kigget i bøger og Katia læser højt\n17 tterne Pavillonerne er moderne og flotte, men en institution skal også være hyggelig og for at børnene kan føle sig trygge. Det har derfor været vigtigt at tage udsmykning og udklip med. Børnene har været med til at dekorere de nye lokaler, så der er en blanding af nyt og gammelt. Pavillonerne ligner allerede en daginstitution, og de fleste børn er hurtigt faldet til i de nye omgivelser, fortæller Sussi, der er pædagogmedhjælper i børnehaven. Legepladsen Med til det hele hører også en ny legeplads. I samarbejde med institutionerne er der blevet anlagt en stor legeplads med gynger og sandkasser, og for at give plads til cykler blev der også anlagt grusstier. Men få dage efter indflytningen blev legepladsen oversvømmet efter flere dage med regn. Der blev reageret hurtigt, og vandet blev pumpet væk. Græsplænen overlevede men grusstierne var ødelagte, derfor er der nu blevet lagt fliser på stierne. Vender hjem Når højhusene er sprængt, og alt er forsvarligt kontrolleret, drager børn og pædagoger tilbage til deres egne lokaler igen. Det er dog først om 8 til 10 måneder, at der skal pakkes og flyttes igen, indtil da vil de blive boende i Brøndby, hvor dagene går med leg og oplevelser. Legepladsen bliver flittigt brugt på trods af vejr og vind. I baggrunden ses Ruskær, et af de to højhuse der skal sprænges væk. 17\n18 It- ildsjæl og frontløber Af Jens Kromann kommunikationskonsulent i Digitaliseringsafdelingen Pernille Reenberg er lærer og ITvejleder på Nyager Skole i Rødovre. Samtidig er hun en unik frontløber og ildsjæl, der var med til både EM og VM for IT-undervisningsprojekter i Moskva og Washington. Få et indblik i Pernilles spændende verden her... Pernille brænder for at udnytte de mange digitale muligheder i undervisningen for at gøre den mere spændende og for at involvere eleverne på nye måder. Og med en fortid som systemplanlægger og programmør gennem 12 år inden læreruddannelsen og eksamen i 1999, så har hun noget fagligt at ha det i. Jeg har været på Nyager Skole lige siden jeg blev færdig som lærer. I år har jeg 5.a, som jeg har arbejdet med siden de hed 3.a. Jeg underviser dem i matematik, natur og teknik, billedkunst, håndarbejde og musik. Det er en rigtig dejlig klasse, som jeg holder meget af, siger Pernille. Jeg arbejder løbende med flere større undervisningsprojekter og fælles for de fleste af dem er, at de har et globalt miljøsigte og det er vigtigt for mig, at eleverne oplever, at de kan være med til at gøre en positiv forskel. For eksempel har eleverne i 5.a flere gange ageret mediepatrulje de er ude i andre klasser og fungerer som hjælpelærere. De har blandt andet lært andre elever hvordan de skal arbejde med regneark, Photostory og Powerpoint. Og det er ren win-win mine elever oplever, at de lærer meget ved at formidle deres viden, så andre kan bruge den og de andre elever oplever, at de har en personlig lærer i forholdet 1:1, fortæller læreren fra Nyager. Noget på naturen i Moskva og USA Et af de store projekter var det flerfaglige og internationalt anerkendte Photostoryprojekt Noget på naturen. Projektet deltog i konkurrencen Microsoft Partners in Learning i 2011, hvor projekter fra hele verden var med. Projektet var med ved EM i denne konkurrence i Moskva samt ved VM i Washington, hvor der var 130 finalister med. Projektet havde fokus på vand og især på vandrensning. Eleverne arbejdede flerfagligt og de integrerede IT bl.a. i form af egne mobilbilleder og Photostories uploadet til SkoleTube.dk. Pernille pointerer, at projektet opfylder en lang række nutidige kompetencer som kritisk tænkning, problemløsning, kommunikation og samarbejde. Photostory = billedfortællings-værktøj Tjek selv projektet her: b245c44f529cfd7422f4 Disse links fungerer desværre ikke i et trykt blad, så enten må du skrive adressen af tegn for tegn i din browsers adresselinje eller gå ind på den digitale udgave af bladet på Komposten, hvor linkene er aktive. Regnskov og orangutanger Pernilles klasse har i perioder over et par år arbejdet sammen med Richard Swain, der er lærer og IT-vejleder på Valhøj Skole, og hans klasse om et regnskov og orangutanger projekt og sammen har de to klasser produceret en Wiki om emnet. Du kan se det imponerende projekt her: Smartboards Rødovre Kommune har foretaget en stor investering i mere end 180 Smartboards til alle klasselokaler. Det er en slags interaktiv digital trykfølsom tavle, hvor du kan vise opgaver fra en computer, løse dem og gå på internettet, hvis der er brug for det. Vi har arbejdet meget med Smartboardet og det har været meget lærerigt og spændende for eleverne de syntes, at det var en sjov måde for eksempel at lære geometri på. Vi gennemgik vinkelmåling, omkreds- og arealberegning, symmetri osv. En lille solstrålehistorie var, at nogle af eleverne frivilligt sad på skolens læringscenter en fredag eftermiddag og hyggede sig med geometri og computer til klokken 16.30, fortæller Pernille Reenberg. Lær noget om smartboards her: https://www.rk.dk/topmenu/nyheder/artikel/de-nye-smartsboards-i-drift/ 18 Den Røde Tråd nr\n19 Den Røde Tråd nr\n20 Nye projekter Lige nu har IT-ildsjælen fra Nyager flere store projekter kørende: Fredagsnørd Fredagsnørd går ud på, at interesserede elever fra kommunens skoler nørder igennem på Nyager Skoles Læringscenter hver fredag mellem klokken Eleverne bliver eksperter i Powerpoint-præsentationer og de kan blandt andet være en del af skolernes mediepatruljer, som praktiserer elev-til-elev-læring, som allerede er i gang på Nyager Skole. Water accepts no border Water accepts no border! er et spændende sang-og-danse-projekt, som kort fortalt handler om elevernes engagement i at sprede et vigtigt budskab til hele verden om at passe på vores fælles vandressource. Du kan se projektet på youtube: 5GdCU&feature=youtube For nylig dansede 500 elever fra Nyager Skole 5.a s Water accepts no border! - dans det bliver til en version 2 på youtube. Mit håb for eleverne fremtidens voksne Jeg håber, at alle børn kan få en skolegang og en uddannelse, som udvikler dem og gør dem i stand til at være med til at aflevere en klode, som er i en bedre tilstand end den var, da de overtog den at de får indsigt og lærer at passe på mennesker, dyr og miljø. Og at de lærer, at de kan gøre en positiv forskel i klassen, i skolen, i lokalsamfundet og på et globalt plan. Det burde være helt naturligt, at hver elev har en computer til rådighed hele skoledagen igennem. Mangel på computere gør, at vi ikke kan udnytte de digitale læremidler og differentiere undervisningen optimalt. De traditionelle lærebøger er ikke designede til at differentiere særlig meget, fastslår Pernille. Pernille Reenberg lidt tættere på Udover at arbejde på Nyager Skole, underviser jeg i matematik på Ungdomsskolen i Hvidovre og underviser på diverse lærer-it-kurser. Jeg er en del af nogle IT- og undervisningsnetværk, hvor jeg både giver og får inspiration til mit daglige arbejde. I Rødovre er jeg en del af et godt IT-vejledernetværk, hvor vi løbende deler viden og erfaringer både af IT-teknisk og pædagogisk karakter. I min fritid når jeg ikke laver et eller andet sammen med min familie bruger jeg meget tid på at rode med forskellige ting på computeren. Ellers kan jeg li at vandre og jeg bruger også lidt tid på løb, motionsgymnastik og yoga. Jeg kan nå alle de ting, fordi jeg ikke ser ret meget TV - det bliver til nyheder og et par andre småting f.eks. kan jeg rigtig godt lide at se svenske krimier. Skal vi have lasterne med, så er det vist noget med for meget kage og chokolade og cola. 20 Den Røde Tråd nr


Udviklingsplan 2030 - Destination Bornholm ApS\nUdviklingsplan for Bornholms turisme frem mod 2030\nProjektet er et udviklingstiltag på Bornholm, som adresserer tiden efter coronakrisen. Udviklingsplanen skal samle offentlige og private aktører om en ambitiøs og langsigtet udvikling af turismen på Bornholm.\nDet overordnede formål med udviklingsplanen er at skabe et langsigtet, højt ambitionsniveau i den videre udvikling af Bornholm som international kvalitetsrejsemål og motivere til nye investeringer, samarbejde, nye koncepter og øget professionalisering ud fra fælles mål om at rykke en liga op som komplet helårsdestination af høj kvalitet og med stærk international appel.\nWorkshop d. 3. juni i Domen, Allinge\nDeltag i en workshop om udvikling af turismen på Bornholm i Domen d. 3. juni 2021. Her vil et team af konsulenter fra Arkitema, COWI og Destination Lab præsentere deres vurdering af de tre udvalgte styrkepositioner, udpegede udviklingsbehov og potentialer samt et forslag til den overordnede strategi for udvikling af turismen frem mod 2030.\nVed indgangen til 2020 stod Bornholm i en situation, hvor man på den ene side kunne høste frugterne af flere års indsats med rekordhøje vækstrater og international anerkendelse bl.a. for gourmet og for klima- og energiindsatsen som grøn ø. På den anden side var og er der visse advarselslamper: Den positive turismeudvikling har skabt et pres på infrastruktur og produktkvalitet og der er tegn på svagere fokus og investeringskraft i turismen. Desuden har Corona-epidemien skabt øget vægt på den kortsigtede planlægningshorisont.\nProjektets hovedaktiviteter følger de trin, som Dansk Kyst- og Naturturisme har benyttet i udarbejdelsen af øvrige udviklingsplaner, dog med vægt på udvalgte fokusområder og med aktiviteter også på kort og mellemlang sigt.\nUdviklingsplan mod år 2030\nMed afsæt i et professionelt blik udefra, fokuserede analyser og en inddragende proces, udvikles der en fælles ambition og langsigtet strategi for Bornholms udvikling som helårsbaseret kvalitetsrejsemål.\nUdviklingsplanen vil favne hele geografien og derudover zoome ind på to geografiske områder, hvor der med særskilte strategisk-fysiske planer skabes et plangrundlag for fortsatte investeringer, fysisk spredning og udvikling af helårsbaseret turisme.\nDelstrategi for digitalisering\nFor at fastlægge prioriteringer i destinationens digitale transformation, afdækkes muligheder for hurtigere og større grad af integration i erhvervet af besøgsdata og analyser af forbrugsadfærd. Data skal på denne baggrund i højere grad sikre innovation og tilpasninger af services og produkter.\nDelstrategi for helårsbaserede styrkepositioner\nAnalyse og definition af ambitioner og koncepter, der kan fremme investeringer og turisme inden for især fødevare- og outdoorturisme, klima/miljø og kultur/kunsthåndværk.\nNye og eksisterende SMV’ere inviteres til at være aktive medspillere i udviklingsplanen ved deltagelse i parallelle udviklingsforløb for digital udvikling, innovation og produktudvikling i forhold til styrkepositionerne outdoor, kunsthåndværk/kultur og grøn turisme.\nProjekt ‘Sund i Naturen’\nVær med til at udvikle fremtidens sundhedstilbud i naturen. Deltag i workshoppen d. 27. september 2021. Læs mere her.\nForventede output og effekter\nProjektet vil først og fremmest munde ud i en politisk godkendt og bredt forankret udviklingsplan mod år 2030 for turismen på Bornholm. Planen vil indeholde to strategisk-fysiske planer for geografiske nedslagsområder og delstrategier for nye styrkepositioner. Som output af projektet udvikler ti virksomheder nye strategier, samarbejdsrelationer og koncepter med afsæt i projektets delstrategier.\nKommune og erhvervsaktører tager ejerskab til de fælles langsigtede ambitioner i planen ved at igangsætte nye planer, koncepter og produkter, som styrker den helårsbaserede kvalitetsturisme. På længere sigt resulterer projektet i et løft af turistovernatninger og omsætning uden for højsæsonen og fra internationale turister.\nDestination Bornholm og Dansk Kyst- og Naturturisme er partnere i projektet, der støttes af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse.


Opbakning fra folketingsmedlemmer til HTX i Vejen | jv.dk\nTroels Ravn, det lokale folketingsmedlem for Socialdemokratiet, vil fortsat arbejde for, at der bliver oprettet en HTX-uddannelse i Vejen Kommune. Arkivfoto: John Randeris\nSelvom det i denne omgang ikke lykkedes for Vejen at få lov at oprette en HTX-uddannelse, så er der fra de to lokale folketingsmedlemmer, Anni Matthiesen (V) og Troels Ravn (S), fortsat fokus på, at det kan blive en realitet i fremtiden.\nVejen: - Det er stærkt beklageligt, at ministeren sidder i København og tager den beslutning og ikke ser på de lokale forhold, der er. Sådan opleves det i hvert fald fra erhvervslivets side og fra UdviklingVejens side. Jeg håber også, at de lokale folketingsmedlemmer, og herunder da især fra det regeringsdannende parti, vil tage fat i ministeren og sørge for at få synliggjort, at det her, det er vigtigt.\nSådan sagde Ulrik Kragh, direktør for UdviklingVejen, blandt andet i søndagens avis i forbindelse med, at undervisningsministeriet siger nej til at oprette en HTX-uddannelse - Højere Teknisk Eksamen - i Vejen Kommune.\nOpfordringen til de lokale folketingsmedlemmer fra UdviklingVejen-direktøren er også blevet hørt.\n- Det er helt nødvendigt, at vi har gode og attraktive ungdomsuddannelser i Vejen Kommune. Det betyder meget på alle måder - bosætning, attraktive ungdomsmiljøer, rekruttering af medarbejdere til erhvervslivet - og særligt vigtigt også for målsætningen om, at vi skal have alle unge med på uddannelsesvognen. Vi ved, at nogle falder fra, hvis vejen og transporttiden til uddannelsesinstitutionen er for lang, siger Troels Ravn, det lokale folketingsmedlem for Socialdemokratiet.\nArbejdet fortsætter, det vil være godt med en HTX-linje i Vejen. Det er ikke kun i de store byer - Kolding, Vejle og Esbjerg, at der skal være ungdomsuddannelser - det skal der også være i eksempelvis Vejen og Grindsted.\nTroels Ravn, folketingsmedlem, Socialdemokratiet\nHan fortæller, at han har arbejdet for at få en HTX-uddannelse til Vejen Kommune. Og selvom det ikke lykkedes i denne omgang, så vil der blive arbejdet videre for at opfylde ønsket om en lokal HTX-uddannelse.\n- Arbejdet fortsætter, det vil være godt med en HTX-linje i Vejen. Det er ikke kun i de store byer - Kolding, Vejle og Esbjerg, at der skal være ungdomsuddannelser - det skal der også være i eksempelvis Vejen og Grindsted, siger Troels Ravn.\nVenstres folketingsmedlem i Vejenkredsen, Anni Matthiesen, mener, at det er vigtigt at lytte til de behov, det lokale erhvervsliv har.\nDet er ikke nok at tale om, at det er vigtigt med gode uddannelsestilbud i hele landet – nej så skal der følge handling med. Og handling er ikke det, som kendetegner den nuværende socialdemokratiske regering. Derfor er det også trist, at børne- og undervisningsministeren nu har sagt nej til at oprette en teknisk studentereksamen i Vejen. Og jo helt skørt, når det især er de tekniske uddannelser, som erhvervslivet har behov for.\nAnni Matthiesen, folketingsmedlem, Venstre\n- Flotte ord gør det ikke alene. Det er ikke nok at tale om, at det er vigtigt med gode uddannelsestilbud i hele landet – nej så skal der følge handling med. Og handling er ikke det, som kendetegner den nuværende socialdemokratiske regering. Derfor er det også trist, at børne- og undervisningsministeren nu har sagt nej til at oprette en teknisk studentereksamen i Vejen. Og jo helt skørt, når det især er de tekniske uddannelser, som erhvervslivet har behov for, siger Anni Matthiesen, der gerne så, at der var handling bag de fine intensioner.\nAnni Matthiesen, Venstres folketingsmedlem for Vejenkredsen. Pressefoto: Steen Brogaard\n- Venstre var det parti, som satte handling bag – da vi flyttede tusindvis af statslige arbejdspladser ud i landet. Herunder oprettede vi nye uddannelsesafdelinger rundt om i landet. Så når statsministeren og andre af de socialdemokratiske ministre og folketingsmedlemmer taler om at de vil et land i balance – ja så kan jeg kun sige: Det kræver handling og ikke blot pæne ord.\nAlt skal ikke centraliseres\nTroels Ravn mener, at der er fokus på at styrke landdistrikterne - også uddannelsesmæssigt.\n- Alting skal ikke centraliseres og være kæmpestort - heller ikke når det gælder uddannelsesområdet. I regeringen er vi meget optaget af, at decentralisere og styrke uddannelsesområdet. Derfor har vi blandt andet afviklet den tidligere regering omprioriteringsbidrag, som betød store besparelser på blandt andet ungdomsuddannelserne og som særligt red vores lokale uddannelser og landdistrikterne som en mare. Og derfor er vi netop nu ved at arbejde med en model for udflytning af uddannelser til mindre byer.\nVejen har fået afslag fra ministerium: - En ubegribelig besl...\nSucces tvinger møbelpolstrer til at finde nye lokaler: - Vi skal i gang med nogle store ordrer


Lokale spejdere hjælper kunstneren Jesper Dalgaard 11.-12. juni\nJesper Dalgaards skulptur bliver bygget op af trærafter - og hvem er bedre til det end de lokale spejdere? De og kunstneren er i Eventyrhaven 11. juni kl. 12-15 og til og med søndag den 12. juni.\nFor Nils Erik Gjerdevik, kuratoren for skulpturudstillingen TABLEAU, SIGNAL, STOF, har kravet om kvalitet været den afgørende faktor. Men også spørgsmålet om autonomi; at skabe værker, der står i kraft af sig selv, uden at læne sig op af tendenser, trends eller veletablerede retninger i kunsten har været vigtig for udvælgelsen. Kunstnerne på denne udstilling har det tilfælles, at deres værker har sin egen retning og sin egen kvalitet på tværs af, hvad der i øvrigt bliver skabt i samtiden.\nSkulpturer som bryder den forventede ro\nTABLEAU, SIGNAL, STOF befinder sig i det udstillingsfelt, som i dag betegnes 'kunst i det offentlige rum'. Her infiltrerer og forstyrrer kunsten det allerede eksisterende rum, det som er tilvant og accepteret, ja, måske ligefrem elsket, og stiller nye krav til omgangen med rummet. Eventyrhaven er et åndehul i byen, et sted at finde ro og hvile fra det omgivende byrum. Skulpturerne kan derfor let komme til at forstyrre den forventede ro, kræve utiltænkt opmærksomhed eller helt enkelt irritere. Men kunsten i det offentlige rum kan også skærpe blikket - ikke blot for det specifikke rums æstetiske muligheder, men også for de æstetiske muligheder i det offentlige rum i mere generel forstand. Skal en skulptur i det offentlige rum være et selvstændigt monument, skal den invitere til dialog, protest eller ligefrem grundlovssikret ytringsfrihed? Skal den provokere og flytte vores æstetiske grænser? De enkelte værker i årets skulptur-triennale spiller hver især ind i dette felt, nuanceret og reflekteret og med deres egen stemme. Årets udstilling har ingen anstrenget agenda, men tilbyder en serie af æstetiske overvejelser over kunstens potentialer i byhavens offentlige rum.\nTre temaer TABLEAU, SIGNAL, STOF\nSelvom der ikke er noget overordnet tema, som dette års medvirkende kunstnere skal holde sig indenfor, har Nils Erik Gjerdevik i kurateringen givet et bud på temaer, som samler og præciserer et nyt eksperimenterende felt inden for offentlig skulptur – såvel som i samtidskunsten generelt.\nDe tre temaer 'Tableau', 'Signal', 'Stof' er præcise punkter man kan spænde skulpturens æstetiske virkemidler ud imellem. Uden at de nødvendigvis udelukker hinanden eller fungerer som modpoler eller modsætninger. 'Tableau', 'Signal', 'Stof' beskriver distinkte og særegne æstetiske kvaliteter for hvert enkelt kunstværk.\nUdstillingen bliver åbnet af formand for Odense Bys Kunstfond Anders W. Berthelsen den 24. juni kl. 12.00 i Eventyrhaven, hvorefter udstillingens kurator billedkunstneren Nils Erik Gjerdevik vil fortælle om baggrunden for årets udstilling.\nI forbindelse med udstillingen bliver der udgivet et katalog med fotos og beskrivelser af værker inklusiv artikel af mag.art Ditte Vilstrup Holm. Kataloget kan købes i Brandts Shop og hos VisitOdense.\nUdstillingen er arrangeret af Odense Bys Kunstfond . Billedkunstneren Nils Erik Gjerdevik er udstillingens kurator. Endvidere tak til Kunsthallen, By- og Kulturforvaltningen, Odense Kommune og Kunstrådet for produktionsstøtte til udvalgte projekter.\nFor flere oplysninger om Skulptur-triennalen i Eventyrhaven kontakt kuratorassistent Marlene Bregndahl, tlf. 65207019 eller presseansvarlig Trine Søndergaard, tlf. 6520 7092.