Vores Arbejde - HopeNow\nDen Danske Nationale Handlingsplan til Bekæmpelse af Menneskehandel\nUnder regeringens handlingsplan til bekæmpelse af menneskehandel 2019-2021 har HopeNow mandat til at finde og identificere handlede kvinder og mænd og er dermed anerkendt som en formel aktør på menneskehandelsområdet. Læs mere her.\nHopeNow tilstræber den bedste praksis i al indsats og i alle aktiviteter, og HopeNow fokuserer til hver en tid på at skabe forbedrede forhold og politikker for mennesker, der er udsat for menneskehandel. HopeNow arbejder ud fra en tværfaglig tilgang og en helhedsorienteret indsats, som involverer ofrenes økonomiske, juridiske og psyko-sociale situation. Dette betyder, at HopeNow arbejder med potentielt handlede og identificerede handlede personer på forskellige niveauer, og vores arbejde omfatter mangeartede aktiviteter.\nOpsøgende arbejde er HopeNow’s kerne aktivitet. Gennem opsøgende arbejde når HopeNow potentielle og identificerede handlede personer, lige såvel som det opsøgende arbejde åbner op for en 2-vejs løsning: Vi når vores målgruppe, og herefter når flere af dem os. Læs mere her.\nFra 2007-2019 har HopeNow screenet mere end 10.000 potentielt handlede/handlede personer og ydet individuel støtte til ca. 2000 personer.\nHopeNow er tilgængelig døgnet rundt vis vores hotline og støtter og rådgiver både gamle og nye klienter hver dag.\nHopeNow ledsager og er bisidder for handlede personer, når de måtte ønske det i forbindelse med retsmøder, møder med politi og myndigheder, møder hos advokat, ved hospitals- og lægebesøg etc., og HopeNow brobygger til andre institutioner på området, ex. Center mod Menneskehandel og Reden international, som driver et safe-house.\nNationalt samarbejder HopeNow med andre civil organisationer på området Ami Ami og Reden International, og HopeNow er fast medlem i de kvartalsvise netværksmøder og i de regionale referencegruppe møder, som også omfatter politi og andre myndigheder på området. HopeNow har ligeledes et tæt samarbejde med Center mod Menneskehandel og deltager i halvårlige møder med Ligestillingsafdelingen under Udenrigsministeriet.\nInternationalt på europæisk plan er HopeNow medlem af La Strada Civil Society Platform, som består af 25 europæiske NGO’er indenfor menneskehandelsområdet. I 2018 blev HopeNow valgt som ekspert på området til to gange om året at deltage i EU’s Civil Society Platform to Combat Human Trafficking i Brussel. Som ekspert på området medvirker HopeNow hvert år i indsamling af viden og erfaringer i forbindelse med udarbejdelse af hhv GRETA rapporten (evaluering af EU-medlemslandenes indsats på området) og TIP rapporten (global evaluering af indsatsen på området).\nHopeNow prioriterer vidensdeling højt og tror på, at vidensdeling og debat er utrolig vigtige faktorer i kampen mod menneskehandel og forbedring af ofrenes situation.\nHopeNow spreder viden på mange forskellige måder såsom:\nHopeNow prioriterer at afholde et mere kreativt, informativt event hvert år – gerne i forbindelse med EU’s årlige anti-trafficking dag d. 18.10. Dokumentarfilmen ‘In Limbo’ havde ex. premiere i Cinemateket i den forbindelse, og i 2019 viste HopeNow den kombinerede historiefortælling-dans-sang forestilling ‘The only way out is through’ i Dansekapellet i samarbejde med Mute Dance Theater.\nHopeNow holder hvert år adskillige foredrag og viser film på efterskoler, gymnasier og andre uddannelsesinstitutioner. HopeNow underviser ligeledes hvert år i socialt arbejde på DIS og på det katolske universitet i München.\nHopeNow har været konsulent og deltaget i tilblivelsen af otte dokumentarfilm om menneskehandel, hvoraf fem af dem har modtaget internationale priser. Nogle af dem bruges som træningsfilm af bl.a. UNODC (FN’s Komité for Narkotika og Kriminalitet). HopeNow har deltaget i radio- og TV programmer og debatter – og er selvfølgelig også til stede på de sociale medier. Læs mere her.\nHopeNow har filmet og udført forskningsstudier om menneskehandel i Nigeria og har stor viden og ekspertise i afrikanske kulturelle og religiøse forhold. Hope Now deltog i den første FN-konference om sammenhængen mellem menneskehandel og heksekraft, som blev afholdt i Wien. I 2018 deltog HopeNow i tilblivelsen af en lille oplysende film om heksekraft i Nigeria.\nTil sidst skal det nævnes, at HopeNow yder langvarig støtte nogle gange i årevis – ex. terapeutisk og juridisk støtte – til et stigende antal kvinder og mænd, som har været udsat for menneskehandel, og som nu bor permanent i Danmark – og som har forladt deres tidligere liv, hvor de var kontrolleret af deres menneskehandlere. HopeNow yder ligeledes økonomisk støtte til ofre i deres hjemlande – ex. støtter HopeNow en kvinde i Nigeria, som har været stemplet som heks og udsat for menneskehandel, med at finansiere hendes uddannelse som socialarbejder.\nFrom 50DKK a year\nGet news from HopeNow


Øget konvertering Neuromarketing - NeuroLabNeuromarketing i praksisNeuroLab\nI oktober har der været fokus på en lang række foredrag og oplæg. Alle med fokus på, hvordan man via viden om mennesker og forbrugeradfærd kan skabe øget konvertering. Hos NeuroLab, har det været Partner, Maria Tipsmark, som har stået for oplæggene – oftest med overskriften:\nFra tro til at vide – neuromarketing i praksis\nDet er på ingen måde et religiøst oplæg, men en række konkrete eksempler på, hvordan du kan øge din konvertering – offline og online, vha. en række adfærdsgreb. Maria Tipsmark lægger bl.a. vægt på, hvordan vi kan guide forbrugeren gennem brug af flere elementer – f.eks. kontraster og billeder, og få langt flere til at læse et budskab og følge den direkte vej til check out.\n“Når det gælder forbrugeradfærd, så er vi nødt til at forstå, at mennesket er komplekst. Vi vil gerne være individer, men alligevel er der universelle greb, som kan anvendes i arbejdet med øget konvertering”\nCitat: Maria Tipsmark, NeuroLab\nDet vigtigste er at forstå, at den moderne forburger anser det som virksomhederne pligt at hjælpe dem og sørge for fantastisk service. Et begreber som omnichannel bliver ikke brugt af hverdagsforbrugeren – det efterspørges ikke, det forventes! Uanset hvor kunden møder virksomheden, skal det være trygt og genkendeligt – og frem for alt: NEMT!\nVil du have øget konvertering, så husk:\nSørg for at kunden føler sig som en professionel. Uanset produkt eller service. Går det galt er det din skyld – fungerer det hele, så er du en helt.\nForrige Forrige indlæg: Engagement og 80/20 reglen\nNæste: Næste indlæg: Eye tracking – en uvurderlig datakilde


Hjertevarm og smuk naturdokumentar | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nBørn i byen giver 5 ud af 5 stjerner til Arktis - isbjørnenes hjem: *****\nEr dine børn interesserede i dyr, så tag dem med ind og se Planetariets nyeste IMAX-film. Arktis – isbjørnenes hjem er en hjertevarm, vigtig og utrolig smuk film om et meget alvorligt emne – den globale opvarmnings betydning for naturen på Arktis.\nDer er siden 80'erne smeltet 25% af isen på Arktis. Dette sted på kloden har en stor betydning for os alle, for havstrømmene starter i Arktis, og køler klimaet ned.\nDer er få af den slags vigtige informationer i filmen. Så mindre børn kan sagtens følge med. Først og fremmest følger vi dyrenes liv i den virkeligt storslåede natur. Hvalrosser, rensdyr, fugle, men allermest en isbjørnemor og hendes to unger. Flere gange bliver det dramatisk, fordi den lille familie jagtes af sultne isbjørnehanner, som kan finde på at spise ungerne. Men I kan berolige jeres børn med, at jagterne i filmen hver gang ender fredeligt.\nOptagelserne af isbjørnene er så betagende, at man glemmer alt omkring sig, når man nyder mor og unge danse sammen under vandet, oplever de nuttede ungerne lege, die og ser isbjørnehanner slås.\nMan gribes om hjertet, når man ser de store afstande mellem isblokkene, der gør livet svært for isbjørnene. En mor og hendes unge måtte svømme uafbrudt i 9 dage og tilbagelægge 690 km. for at finde is at gå i land på, og vi får at vide, at ungen døde undervejs. Det vil naturligvis være hårdt for børnene, men spørgsmålet er, om vores børn ikke vokser ved at præsenteres for livets facetter, når det sker på en nænsom måde? Men lad børnene være omkring 7 år, før de ser filmen.\nJulie Berthelsens fine stemme, der fortæller og Paul McCartney's musik skaber en levende stemning hele vejen igennem filmen. Arktis – isbjørnenes hjem er den første i en serie af fem i One World One Ocean-kampagnen. Her er det vigtige budskab, som vores børn også gerne må kende, at hvad vi gør de næste 10 år, vil afgøre havenes skæbne de næste 10.000 år!\nFilmen viser naturen fra dyremødrenes perspektiv og slutter med en opfordring; Julie Berthelsen siger, at vi kan lære af mødrenes omhu overfor deres unger ved at tage vare på naturen med den samme omhu.\nArktis - isbjørnenes hjem vises dagligt i Planetariet. Hele forestillingen varer ca. 50 minutter og er med dansk tale. Ønsker du den engelske indtaling af filmen, kan hovedtelefoner købes i billetsalget for 20 kr. Se filmens trailer her.\nHusk, at medlemmer af Børn i byen klubben kan tage 1 barn gratis med i Planetariet.


Bilbao til Portsmouth færgeservice – Færger fra Bilbao til Portsmouth\nHjem / Europa / England / Portsmouth / Bilbao til Portsmouth færge\nBilbao - Portsmouth er en af vores travleste ruter - afgange bliver hurtigt udsolgt i travle perioder.\nBilbao til Portsmouth færge alternativer\nSantander til Plymouth\nBilbao - Portsmouth færgeselskaber\nBilbao Portsmouth færge anmeldelser\nAlt var fint. Fantastisk mad og venligt personale.\n"Bilbao til Portsmouth"\nNød vores tur til og fra Portsmouth. Personalet var meget hjælpsomme og venlige. Alt gik perfekt. Kan anbefale denne service med tillid.\nHunde området spredt lugt til andre områder, og det var lidt overvældende. Der var mangel på udendørs siddeområder. Jeg vil forsøge at rejse på et skib uden hunde.\nBrugte en dag og nat på færgen, personalet var hjælpsomme og høflige. Kabinen var ren og behagelig, lidt forvirrende at finde, men huskede vejen. Rigtig god måltid i restauranten, maden var fremragende, personalet opmærksomme, kunne ikke have bedt om mere. Vil anbefale til venner og rejse igen. Tak.\nBilbao Portsmouth færgeruten forbinder Spanien med England. I øjeblikket er der kun 1 færgeselskab, som sejler på denne færgerute, Brittany Ferries. Der er op til 2 afgange Uge med sejltid fra ca. 28 timer 30 minutter.\nSejltiden og hyppigheden for Bilbao Portsmouth færgerute kan variere fra sæson til sæson, så vi vil råde dig til at få den seneste information via vores billetsøgning.\nDen spanske by Bilbao ligger i den nordlige centrale del af Spanien, omkring 14 km syd for Biscayabugten, hvor mundingen af Bilbao er dannet. Byen er hovedstaden i provinsen Vizcaya og er det kommercielle og kulturelle hovedcenter i det nordlige Spanien. En af de største drivekræfter bag byens omdømme er Guggenheim Museum, som tiltrækker besøgende. Byens beliggenhed gør den til den perfekte havn for adgang til den nordlige del af den Iberiske Halvø og det sydvestlige Frankrig.\nByens havn ligger i Bilbao Abra-bugten. Der er en færgeforbindelse mellem Bilbao og Portsmouth med Brittany Ferries.


Politik på nettet fra DR Nyhederne\nOffentliggjort: 31.10.00 kl. 12:12\nPå adressen www.dr.dk/politik kan man fra nu af følge med i politik, lige når man selv har tid og lyst. Hjemmesiden rummer både tilbud til den, der ivrigt interesserer sig for politik - og den der synes, at politik er svært og uoverskueligt at følge med i.\nMed Internettet er der nye muligheder for at visualisere den politiske proces, og det har DR Nyheder Online benyttet sig af, bl.a. med en serie Flash-animationer. Som noget nyt kan man også lytte til det ugentlige radioprogram "Politisk Debat" på Internettet, hvis man ikke lige har tid til at høre det i radioen lørdag eftermiddag.\nTakket være et samarbejde med Folketinget vil man også kunne se live tv på nettet fra Folketingets talerstol, og på den nye politikside findes også en læsevenlig version af Folketingets dagsorden, dag for dag.\nI den kommende tid vil DR Nyheder Onlines hjemmeside om politik gradvis blive udbygget med mere indhold, som vil gøre det lettere og mere indbydende at følge med i den politiske beslutningsproces i Danmark.


The Space Between Nyt job og ny hverdag - The Space Between\nNyt job og ny hverdag\n04.09.2016 af: Tine Kategori: Snik snak\nI torsdags startede jeg på mit nye job. Et job som jeg faktisk fik den dag, jeg havde min første ledighedsdag. Jeg kan huske at det var lidt overvældende at jeg om morgenen havde meldt mig ledig på Jobnet og hos min a-kasse, og at jeg så om eftermiddagen blev tilbudt et job. Tal lige om at være totalt rundt på gulvet.\nJobbet var et, jeg havde søgt nogle uger i forvejen, mens jeg stadig var ansat i mit forrige job. Det var et super spændende job som personlig assistent for direktøren i en fødevare-handelsvirksomhed, og jeg tænkte at det kunne være en super mulighed for mig. Der tikkede en mail ind om at firmaet havde fået mange gode ansøgninger, og at de faktisk gerne ville snakke med mig om et andet job. Et job, der var mere salg/marketing rettet. Dvs. noget, som lå mere op af min uddannelse og mine interesser.\nEgentlig gik jeg til samtale uden at vide 100% hvad jobbet gik ud på, men jeg tænkte at jeg ikke kunne forspilde den chance. Det viste sig at jobbet var en god kombination af alle de ting, som jeg har arbejdet med, men at det også indeholdte nogle nye arbejdsområder. Jeg endte faktisk med at tale med dem 3 gange, og til sidst blev vi enige om at give dette samarbejde en chance.\nFirmaet ligger i Kerteminde, og jeg må derfor igen sætte mig i bilen hver dag. Jeg var ellers lige blevet så glad for at cykle, men det kan altså ikke lade sig gøre, når der er 30 km til job – og når børnene også skal hentes og bringes. Firmaet importerer seafood, brød, is, pesto osv. til DK, og sælger det i de fleste store supermarkedskæder og til restauranter. De fleste af jer kender nok Rema 1000’s is i hvide “flamingo” bokse. Den er fra min nye arbejdsplads. Ikke dårligt vel?!\nJeg har som sagt kun haft 2 arbejdsdage, så der er ikke så meget at fortælle endnu. De første dage er altid lidt forvirrende, da det jo mest af alt handler om at hilse på folk, og om at få computeren op at køre. Sidste nævnte virker sjovt nok aldrig efter hensigten, og man ender altid med at bruge lang tid på at snakke med IT folk. Og ja, det skete også for mig!\nEllers var der faktisk ikke så meget introduktion til jobbet. Jeg blev smidt lige ind i det, og brugte nærmest 8 stive timer på at lære et logistiksystem at kende. Jeg ved stadig ikke 100% hvilke produkter, vi importerer og til hvem, vi sælger, men mon ikke det kommer med tiden;-).\nDet er dog rigtigt dejligt at komme i gang med at arbejde i gang. Jeg har jo fra første ledighedsdag vidst, at jeg “kun” skulle gå hjemme i 2 måneder, så jeg har virkelig prøvet at få det bedste ud af de måneder. Jeg har holdt mange fridage med mine unger, og har nået en hel masse i huset. Jeg nød min nye hverdag med at aflevere børnene ved 8.30 tiden og hente dem igen ved 14.30 tiden. Det kommer jeg virkelig til at savne. Faktisk var jeg ret ked af det de sidste dage, da jeg følte at jeg svigtede dem ved at starte på job igen! Men det skal nu nok blive godt. Jeg har snakket med min nye arbejdsplads om fleksibilitet i hverdagen, så mon ikke vi får det til at køre! Fx har jeg lige brugt denne søndag aften på at rette en præsentation til, til et vigtigt møde i morgen, så på den måde, er der nok ingen, der bliver snydt i sidste ende;-)\n<< Et must i klædeskabet: den lille sorte kjole På røven i Nakskov #2 >>\n2 thoughts on “Nyt job og ny hverdag”\nLisbet, 5. september 2016 kl. 11:34 skriver:\nVelkommen tilbage til kommunen :-)og STORT tillykke med job og den flotte udsigt.\nTine, 6. september 2016 kl. 15:19 skriver:\nTak:-). Passerer gennem mit gamle hood hver morgen og eftermiddag:-)\nUdsigten er så fin. Jeg falder tit i staver over den!


Geografi Skopelos, geografi af skopelos, SKOPELOS.COM\nListings >> Geografi\nGeopografi af Skopelos\nSkopelos er en nordvestlige ægæiske ø, øst for Skiathos og vest for Alonnisos.\nGeografi Skopelos, The Skopelos Geography, geografi af skopelos, Northern Sporades, bjerge, fysisk geografi, naturligt miljø.\nGEOGRAFI AF SKOPELOS\nSkopelos er en nordvestlige ægæiske ø, øst for Skiathos og vest for Alonnisos. Det har en lang smal form med en udstrækning på 95.8 kvadratkilometer. kyst omkreds 67 km, maksimal længde 17 km og maksimal bredde 8 km. Skopelos er en af flere øer, der omfatter øgruppen Northern Sporades. På grund af øens bjergrige terræn er det meste af kysten utilgængelig. Besøgende på Skopelos vil blive forbløffet over at opdage de mange private strande af Skopelos-øen i Sporades, Grækenland, hvoraf de fleste er tilgængelige med båd eller via små og vanskelige stier.\nDens befolkning er næsten 6000 indbyggere; det er den største ø i de nordlige sporader.\nØen tilhører provinsen Magnesia, og den har en kommune. Skopelos Kommune indeholder den samme navngivne købstad, Glossa og Neo klima ( Elios). Kommunen har et areal på 96.299 kvadratkilometer\nSkopelos har en bjergrig bas - lettelse og kysterne er stenet. De største bugter er bugterne i Skopelos, hvor også en havn er, Agnontas og sort Panormos. Klipper falder stejlt i havet i den største del af kysten. Bjerge dominerer de vestlige og østlige dele af øen. Der er to bjerge over 500 m; Delphi (681 m) i centrum af øen og Palouki (546 m) i sydøst. havn i Skopelos kan undertiden lukkes pga vejr forhold, da det er placeret i den nordlige del af øen. De mindre bugter af Staphylos, Agnondas på sydkysten og Panormos mod vest tilbyder bedre beskyttelse.\nKlimaet i Skopelos er mildt og sundt. Øen har rig spirende fyrretræer, oliventræer, mandeltræer, blommetræer og vinmarker


Niveauforskelle specielt ved kurverne – KM FOTO\nNiveauforskelle specielt ved kurverne Alt andet lige går det lidt op og ned ind og ud af svingene rundt travbanens kurver. Timo, Flemming og Ken nørder videre i udfordringerne med travbaners udformning.\nFlemming Jensens kommentar til Nurmos’ fundering om niveauforskelle specielt ved kurverne:\n”Det er jo, som jeg før har været inde på, noget der kan udjævnes ved sænkning af dosseringerne, især ude ved de yderste spor går det lige lidt ned ad ind i selve indgangen til svinget. Nurmos har således ret i det, og ude i banen holder man som kusk ofte lidt igen her i sin hest. I Billund var man helt fri for den problematik, for der var kun en lille smule dossering.\nTilkørselsbaner f.eks. udformet således, at banen kommer til at ligne en kotelet, er udmærket. Det vil være optimalt for startproceduren og imødekommer princippet om mest muligt at gøre tingene på hestenes præmisser. Jo længere strækninger, der går lige ud, jo bedre – derfor er tilkørselsbaner i høj grad ønskværdigt.”\nKen Ecces kommentar til Nurmos’ fundering om niveauforskelle specielt ved kurverne:\n”Timo Nurmos er helt nede i detaljerne her. Det er meget nørdet, men jeg kan heller ikke finde noget at modsige ham med.\nDet drejer sig jo om hestenes svingteknik. Heste med problemer med knæene går ikke så glat gennem svingene som dem med problemfrie knæ.\nJo bredere du laver svingene på en travbane, jo hurtigere kan du køre igennem dem\nJeg er faktisk imponeret over, hvor godt hestene egentlig kommer igennem svingene på Nykøbing Falster Travs bane med de svage dosseringer. Dér smider de sig ind og finder selv en balance. Og dét efter dommertårnet er faktisk utroligt skarpt.\nPå en skarpere dossering bliver de hjulpet ind i svingene. Så på Nykøbing Falster-banen taber de selvfølgelig lidt fart, men dem med den gode teknik, de suser jo gennem svingene.”\nFoto i toppen samt af Flemming Jensen og Ken Ecce: Kjeld Mikkelsen\n11. februar 2022 /af Allan Loft\nHestes kropsholdning når de løber sammen Voltesystem


eLOV.DK - Lov om visse Hædersgaver til danske søfarende og Fiskere og deres efte\nDen konsoliderede version af denne lov bygger på lov nr. 383 af 09. august 1945, og er opdateret til i dag, idet vi har implementeret eventuelle senere ændringslove i det omfang, de er trådt i kraft - se mere her.\n§2 Kan Tidspunktet for Dødsfaldet, jfr. § 1, ikke oplyses, regnes der ved Anvendelsen af nærværende Lov med det i Henhold til Bestemmelserne i midlertidig Lov Nr. 264 af 21. Maj 1940 om borteblevne Personer fra krigsforliste Skibe fastsatte Tidspunkt.\n§3 Forsaavidt en til Hædersgave efter § 1, jfr. § 5, berettiget Person maatte være afgaaet ved Døden på det Tidspunkt, hvor Gaven første Gang kan komme til Udbetaling, vil Beløbet være at anvise en i Sømandsstandens almene Interesse virkende velgørende Institution efter Kongens nærmere Bestemmelse.\n§4 Til Personer, hvis Erhvervsevne som Følge af Krigsbegivenheder af den i § 1 omhandlede Art er blevet forringet med Halvdelen eller mere, ydes der fra Tidspunktet for den invaliderede Beskadigelse at regne en livsvarig Hædersgave på 800 Kr. aarlig. Retten til at oppebære de her omhandlede Hædersgaver paavirkes ikke af, at Invaliditetens Indvirkning på den paagældendes Erhvervsevne senere saaledes formindskes, at Erhvervsevnen ikke længere er forringet med mindst Halvdelen. Efter den berettigedes død overgaar Hædersgaven til hans Enke, forsaavidt han var gift med den paagældende før Krigsulykkens Indtræden.\nStk. 2 Til hvert saadant Barn, jfr. herved § 1, sidste Stykke, som en til Hædersgave efter nærværende Paragrafs 1ste Stk. berettiget Person har ved Krigsulykkens Indtræden, ydes der derhos et Beløb af 200 Kr. aarlig indtil Barnets fyldte 18de Aar.\n§5 Uanset Bestemmelserne i §§ 1 og 4 vil Hædersgave ikke kunne opnaas af den, der ved sin Optræden har lagt et med den allierede Sag og Danmarks Frihedskamp uforeneligt Sindelag for Dagen.\nStk. 2 Retten til at oppebære en een Gang tillagt Hædersgave forbrydes, saafremt den paagældende foretager Handlinger, som efter Folkeforsikringslovens § 38, 2det Stk., Nr. 2 og 3, jfr. samme Lovs § 55, vilde udelukke den paagældende fra at oppebære Invalide- eller Aldersrente.\n§6 Ministeren for Handel, Industri og Søfart, der iøvrigt træffer de til nærværende Lovs Gennemførelse fornødne Foranstaltninger, kan med Folketingets Finansudvalgs Samtykke bestemme, at ogsaa andre under eller i Tilslutning til Krigen indtrufne Krigsbegivenheder end de i § 1 omhandlede vil kunne danne Grundlag for Tildeling af Hædersgaver efter denne Lov.\n§7 De i §§ 1 og 4 omhandlede Hædersgaver medregnes ikke ved Fastsættelse af Renter i Henhold til Folkeforsikringsloven eller ved Fastsættelse af Bidrag i Henhold til Forsorgslovens Kap. XV og XVI.\n§8 Ministeren for Handel, Industri og Søfart afgør endeligt, om Betingelserne for at oppebære Hædersgave efter denne Lov er til Stede.\n§9 De i §§ 1 og 4 omhandlede Hædersgaver kan ikke overdrages, pantsættes eller gøres til Genstand for Retsforfølgning.\n§10 Ingen kan oppebære mere end een Hædersgave i Henhold til denne Lov, ligesom ingen samtidig kan oppebære Hædersgave i Henhold til denne Lov og Lov Nr. 93 af 20. Marts 1940 om Udbetaling af Hædersgaver til danske Sømænd og Fiskere og deres efterladte.\n§11 Denne Lov træder i Kraft straks.


Aktuel skat 2019/2020 for advokater | Kursus - KURSUSUNIVERS\nAktuel skat 2019/2020 for advokater\n2019/2020 vil være et særligt år med aktuel skat, idet regeringsmagten har skiftet, og der er kommet ny skatteminister, hvor den skattemæssige dagsorden er væsentlig ændret, det vil betyde lovændringer.\nAllerede på nuværende tidspunkt er der varslet ændringer i satserne for arve-/gaveafgift og ændringer i forhold til beskatning af kapitalindkomst.\nDette kursus er en sammensætning af ny lovgivning og aktuelle skatteretlige emner.\nKurset omfatter udvalg lovgivning vedtaget i folketingsåret 2018/2019 samt relevante nye lovforslag, der bliver fremsat i folketingsåret 2019/20, og nogle aktuelle skatteretlige emner.\nSom deltager får du indblik i en række skatteretlige problemstillinger anskuet med praktikerens øjne.\nHerudover vil der bliver gennemgået 3 – 4 aktuelle emner, hvor rådgivere typisk har nogle udfordringer, eller hvor Skattestyrelsen aktuelt rejser sager.\nVærdiansættelse af aktiver, når de handles mellem interesseforbundne parter\nSeneste afgørelser vedrørende virksomhedsskatteordningen\nSeneste afgørelser vedrørende maskeret udlodning\nSkattestyrelsens indsatsplan 2019


25/5-2005 Bluray 2013\nOriginal titel Tarzan\nKlassiker nr. 37\nDatoer Biograf premiere i USA: 18. juni 1999\nBiograf premiere i DK: 12. november 1999\nFra Burroughs til Disney\nSammenligning af storyboard og film\nForhåndskig på Disneys Dinosauerne*\nTarzan over hele verden\nMusikvideoer med Phil Collins - "Strangers like me" og "You´ll be in my heart".\nBagom kulisserne med ´N Sync og Phil Collins*\nSpil: Husk det du ser i junglen, Pluk bananer og Claytons fælder (det er egentligt et spil, i 3 dele)\nOpbygningen af historien\nSlettede scener og alternativ begyndelse\nDisney Leksikon "livet i junglen"*\nGalleri, plakater og diverse andre*\n* = Findes ikke på den anden version af DVD'en.\nSlettet scene: alternativ begyndelse\nDisney Leksikon "livet i junglen\nDanske stemmer Gælder begge versioner:\nTarzan som ung: Rasmus Ahlbæk\nTarzan som voksen: Nikolaj Lie Kaas\nTantor som ung: Julian T. Kellermann\nTantor som voksen: Amin Jensen\nTerk: Sidse Babett Knudsen\nKerchak: Dick Kaysøe\nJane: Meiken Bahnsen\nProfessoren: Paul Hüttel\nClayton: Jørgen Gottlieb\nKala: Birgitte Raaberg\nOriginal stemmer Tarzan: Tony Goldwyn\nUnge Tarzan: Alex D. Linz\nUnge Tantor: Taylor Dempsey\nTerkoz "Terk": Rosie O'Donnell\nDisney klassiker nr. 37 - Tarzan svinger sig i lianerne. Så hold godt fast og vær med i alletiders mest spændende og fartfyldte jungleeventyr.\nHer kan du følge Tarzan fra den dag, hvor han, som overgivet spædbarn, kommer under gorillamoderen Kalas beskyttelse.\nTarzan lærer at tale med dyrene og bliver mester i at klatre og "Surfe" i træerne højt oppe over jorden i den spændende jungle.\nHan bliver bedste ven med den forsigtige elefant Tantor og gorillaungen Terk, som altid laver ballade.\nMen der lurer også mange farer i junglen og en dag støder Tarzan på en samvittighedsløs gorillajæger. En vild jagt på gorillafamilien begynder og Tarzan gør alt for at hjælpe sine venner. Samtidig får han øje på noget, han aldrig har set før. Den smukke Jane.\nFørste udgave i 2000, 2 disc special edtion i 2005, og i 2013 endelig en bluray high def udgave af Disneys klassiker nr. 37.\nFilmen tager sin begyndelse, da Tarzan blot var baby og overlevede fra en brændende båd med sine forældre. Familien byggede en hytte i junglen, men freden var hurtigt forbi, da en farlig leopard angreb og efterlod Tarzan forældreløs og alene. Heldigvis hører gorillaen Kala barnegråd og finder Tarzan og tager ham med hjem til sin flok. Men floklederen Kerchak mener, at gorillafamilien er i fare, ved at tage babyen til sig, men bliver overtalt, da Kala fortæller, at der i hytten var spor, som tydeligt fortalte, at drengen er forældreløs og alene i junglen.\nDen charmerende gorillaunge Terk, syntes i starten, at Tarzan er klam, fordi han ser anderledes ud, end alle de andre, men snart bliver de gode venner. Terks andre venner er dog knap så begejstrede for Tarzan, og udforderer ham og siger, at han må være sammen med dem, hvis han kan sakffe et elefanthår fra en rigtig elefant. Frygtløs og uvidende som Tarzan er, kaster han sig ud i udfordringen og skaffer elefanthår, men med den følge, at en stor elefantflok stormer igennem aberns område af junglen. Og endnu mindre er lederen Kerchat nu begejstret for at have Tarzan i sin flok og siger, at Tarzan aldrig vil blive en af dem. Men Tarzan beslutter sig for at overbevise Kerchak om, at han er en af dem og i løbet af sin barndom og indtil han bliver en ung mand, får han hjælp af Terk og elefantungen Tantor, til at lære at begå sig i junglen, som aberne gør. Han lærer at svinger sig i lianer, surfe igennem junglen, klatre i træer og bevæge sig rundt og kommunikere som alle gorillaerne i sin flok.\nMen en dag angriber leoparden igen. Denne gang angriber den Kerchak, og Tarzan hjælper til og ender med at slå leoparden ihjel. Alle gorillaerne er stolte af Tarzan.\nPludselig kan man høre lyden af skud i junglen og Tarzan beslutter sig for at finde ud af, hvad der sker. En professor og hans datter, som interesserer sig meget for aber, og især gorillaer, er kommet til junglen sammen med deres "bodyguard", jægeren Mr. Clayton, som er lidt skydegal. Professorens datter, Jane, møder en bavianunge og tegner en lille skitse af den. Men da bavianungen stjæler tegningen, stikker den i et hyl, da Jane snupper tegningen tilbage igen og får Jane problemer. En flok bavianer jagter hende igennem junglen. Endnu engang kommer vores helt og hjælper til og snart opdager Tarzan, at Jane og han er af samme slags og det er derfor, han altid har følt sig anderledes end alle gorillaerne i sin flok.\nTarzan introducerer Jane for sine venner, Tantor og Terk, men Kerchak forstyrrer og giver sin flok besked på, at ingen må opsøge de fremmede. Tarzan er skuffet og vred på sin mor, Kala over, at hun aldrig har fortalt, at der findes andre som ham.\nTarzan vender tilbage til Jane og hendes lejr. Han lærer hende og professoren at kende og at kommunikere med dem via billeder og tegninger og snart opstår der sød musik mellem Tarzan og Jane.\nMen Jane og hendes far er kommet til junglen for at studere aber og forsøger at få Tarzan til at vise vej til sin flok. Men på grund af Kerchaks befaling, tøver Tarzan.\nSnart er det tid for Jane og professoren at tage hjem til England, med et mislykkedes forsøg på at komme tæt på gorillaerne. Jægeren Mr. Clayton bilder Tarzan ind, at hvis han viser Jane vej til gorillaerne, vil hun bliver hos ham i junglen og ikke tage hjem. Så Tarzan overtaler sine venner til at holde vagt, så Kerchak ikke opdager, at Jane kommer tæt på flokken og møder Tarzans mor. Men helt nemt er det ikke, at holde sin leder væk.......\nTarzan er imidlertid meget forvirret og hans mor, Kala viser ham tilbage til hytten, hvor hun fandt ham, da han var lille og alene. Hun fortæller Tarzan, at uanset, hvilken vej, han vælger - abernes eller menneskenes, vil hun altid være hans mor. Og Tarzan beslutter sig for at følge sin kærlighed - Jane.\nMen da rejsen til England skal begynde, opdager de, at Mr. Clayton ikke har rent mel i posen. Heldigvis hører jungle-vennerne Tarzans råb om hjælp og snart står junglen på den anden ende og Tarzan får endelig sin chance for at bevise overfor ledern Kerchak, at han er en af dem.............\nBillede er godt, men kunne måske have været endnu bedre på så ny en film. Billedet på den nye Specialudgave er præcist det samme som på den 5 år gammel første udgave.\nIgen, vi har desværre ikke mulighed for at lave sammenlignings screens på bluray. Men det ser fantastisk ud. Superflot.\nLyden er også god. Og med en klar god->bedre->bedst for de 3 udgaver.\nDVD: På trods af, at 2. udgave er en 2 disk special udgave, med en hel disk til ekstramateriale, er der egentligt ikke nogle afgørende forskelle i ekstramaterialet. Den vigtigste forskel er komentar sporet, der kun findes på den nye udgave. Ellers findes det vigtigste af ekstramaterialet på begge versioner, og så er der lidt mere fyld på den nye udgave.\nMenu mæssigt er den 2. dvd udgave en del flottere, men rent indholdsmæssigt tager det ikke mere end 30 min at komme igennem disk 2 (bortset fra de flere hundrede billeder, der desvære hurtigt bliver kedelige, når de ikke er ledsaget af nogen form for kommentarer).\nBluray: Er som de andre "ikke diamond" udgivelser der kommer her i efteråret 13, ret barebone. Der er meget begrænset ekstra (se listen øverst).\nDisneys Tarzan er en rigtig god version af Tarzan, og en af de rigtig gode nyere Disney film. Filmens musik/sange er også med til at gøre den noget helt specielt. I original versionen er det Phil Collins, og i den danske Stig Rossen, begge gør det helt formidabelt. Den nye special edition er kun en mindre opatering i forhold den gamle udgave, men det er alligevel en kærkommen udgivelse. Bluray versionen skærer endnu mere i ekstramaterialet, men har tilgengæld det bedste billede og lyd.


Chokoladekage med bær og hvid chokolademousse opskrift | Dr. Oetker\ntil opskriften Chokoladekage med bær og hvid chokolademousse\n500 - 750 g friske bær blandede\nVarm piskefløden op til kogepunktet, tag gryden af varmen og rør finthakket hvid chokolade i. Rør til chokoladen er helt smeltet, tilsæt Naturlig Vaniljeekstrakt. Klem husblassen fri for vand og smelt den i den varme chokoladefløde.\nSæt chokoladefløden i køleskabet til næste dag, mindst 12 timer.\nSmelt smør og hakket chokolade ved svag varme og rør kakaoen i, lad det køle let af.\nPisk æggeblommer, æg og sukker luftigt og skummende. Sigt mandelmel, hvedemel og bagepulver i. Tilsæt hakket chokolade (100 g) og det smeltede chokoladesmør og vend dejen sammen.\nFordel dejen i 3 smurte og meldryssede springforme (ø 22 cm). Bag bundene i 14-16 minutter. Afkøl bundene på en bagerist.\nAlternativt kan bundene bages én ad gangen i én springform. Husk at lade bunden køle af, inden du tager den ud af springformen.\nBagetid: 14 - 16 minutter\nPisk chokoladecremen let og luftig, pisk ikke for meget, da cremen så kan bliver for fast.\nSkyl bærrene og skær de større bær i mundrette stykker.\nSmør en bund med 1/2 af cremen og kom 1/3 af bærrene på. Læg en bund ovenpå og kom creme og bær på. Top med den sidste bund. Sæt 1/3 af bærrene fra til pynt ovenpå kagen.\nSmelt hakket chokolade over vandbad, tilsæt smør og rør til smørret er smeltet og chokoladen er blank. Hæld den smeltede chokolade udover toppen af kagen og lad den løbe en anelse ned af siden. Pynt med de resterende bær.\nKagen passer til festlige lejligheder som fødselsdag, bryllup, konfirmation og studenterfest. Har du ikke tid til selv at lave cremen, kan du bruge Dr. Oetker Cake Mousse Vanilla Taste.\nLæs også vores tips til chokoladekage, hvor vi blandt andet fortæller, hvad du skal gøre for at få en svampet eller luftig chokoladekage.\nNæringsindhold til opskriften Chokoladekage med bær og hvid chokolademousse\nEnergi 3140 kJ\n750 kcal 1352 kJ\nFedt 50.84 g 21.91 g\nKulhydrat 59.03 g 25.44 g\nProtein 10.70 g 4.61 g


Retro bord Arkiv - Den lille kælderbutik - Retro, vintage og design butik\nTag-arkiv: Retro bord\nSuper fint gammelt bord\nSuper fint gammelt bord med læder på toppen.\nDette skønne gamle bord har de fedeste “løvefødder” hjul og en lille hylde.\nDen har muligvis været brugt som spillebord.\nDet måler 57 cm i højden og 40 cm x 40 cm.\nDette indlæg blev udgivet i Møbler, skabe og hylder og tagget bord, genbrugsbutik, Genbrugsbutik i Gentofte, Genbrugsbutik i Vangede, lille bord, Retro bord, Retro butik, Retro butik i Gentofte, Retro butik i Vangede, retroguld, Spillebord, træbord den 24. december 2020 af rasmus.


Køb Favaios Medium Dry | Pris og udtalelser hos Drinks&Co\n45,63kr + 31,20kr Forsendelse (6 - 11 dage)\nAdega De Favaios er udvikkleren af denne Favaios Medium Dry (45,63kr), en vine mousserende med DO Douro hvis alkohol graden er på 12. På Drinks&Co har brugerne værdsat Favaios Medium Dry med en gennemsnitlig score på 4 over 5 poeng.\nTeknisk fil · Favaios Medium Dry\nHvis du kunne lide Favaios Medium Dry , kan du også nyde ...\nSe alle årgange af vin Favaios Medium Dry\nFremhævet anmeldelse om Favaios Medium Dry\nDet har en klar udseende, med en strålende citrin farve. Det har en ung og blomsteragtige aroma, med veldefinerede primære aromaer. Fine bobler og en livlig syrlighed giver det en vis levetid.\nSøgninger relateret til Favaios Medium Dry\nHvis du ønsker at købe Favaios Medium Dry, om Drinks&Co finde de bedste priser på Vin mousserende Douro.\tSkaff den på Drinks&Co med lethed og på en 100% sikker måde, Derudover, Er Drinks&Co den eneste sted i Europa som har mere end 59.000 produkter til salg og vi er de førende selgere af vin, øl og destillateri Europa og nu er de mere end 38.000 kunderer der har betroet sig til os.


⇒ Bestil Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort – 199 kr.\nNavn: Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort\nEAN: 5045274225167Vurderet til 3.7 ud af 5 stjerner baseret på 30 anmeldelser\nAdskillige internet outlets yder i øjeblikket alverdens former for levering. Den mest benyttede er i dag at få leveret til et udleveringssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente din nyindkøbte vare når det passer ind i din hverdag. Fragtformen er nemlig super problemfri, og typisk tilmed den mest letkøbte form for fragt ved køb af Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort.\nDu kunne også prøve at få leveret hjem til hvor du bor eller til dit arbejde. Fragtløsningen viser sig typisk lidt dyrere, men endda ret så ukompliceret. Den mest prisbevidste mulighed for fragt vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, som desværre betinges af at du fysisk befinder dig lige ved webbutikkens adresse.\nLeveringsdygtigheden på Punge & Bæltetasker er jo ultra udslagsgivende i tilfælde af at du står og skal bruge varerne nu og her, og derfor er det selvfølgelig essentielt at man ser nærmere på leveringstiden på det pågældende produkt.\nDe fleste internet firmaer byder på 1 hverdags levering på mange af butikkens varenumre, eksempelvis Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort, men som ikke desto mindre er påkrævet at bestillingen placeres før et nøjagtigt tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få varen ordnet forinden logistikmedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte butikker på nettet frembyder levering uden omkostninger, men for det meste er det forudsat at man indkøber for et fastslået beløb. Alternativt bør du foretrække den billigste type af levering, som gerne – hvad end du opholder sig tæt på Hørsholm, Aabenraa eller Assens – vil blive at få fragtfirmaet til at levere bestillingen til et udleveringssted.\nDet er i dag særligt gnidningsløst for alle at finde de laveste priser i blandt forskellige internet forhandlere i Danmark, og så har de fleste Trespass online webshops set sig tvunget til at reducere udsalgspriserne på produkterne – til babyer og børn, samt også til voksne – en hel del, og endda nogle gange sikre gratis levering.\nDerfor kan det til hver en tid vise sig lukrativt at inspicere enkelte firmaer på nettet efter rabatkoder på Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort inden du færdiggør din shopping, sådan at man er tryg ved at opnå den mest attraktive pris.\nDu bør ikke desto mindre være klar over, at hvis en e-shop frembyder produkter for en udsalgspris som er helt fantastisk attraktiv, bør det tit være et fingerpeg om en bedragerisk internet forhandler. Bestillinger med kort er i hvert fald en del af en foranstaltning, hvilket værner folk overfor uægte webshops.\nVi tilråder generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du overveje en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at honorere pengene senere.\nFør folk shopper på en Trespass e-forhandler behøver de til hver en tid tyde butikkens forretningsaftale, dog er det i mange tilfælde ikke specielt ophidsende.\nEt andet alternativ kunne måske være at granske hvorvidt internet webshoppen er e-mærket medlem, da det ofte er et billede på at internet forretningen understøtter de danske love, udover at internet firmaet hyppigt tilses af eksperter der har meget erfaring med de gældende vilkår. Desuden får du lejlighed til at få bistand, når du oplever dilemmaer ved din ordre.\nFor øvrigt er det fornuftigt at køber er hensynstagende til de fundamentale regler der har indvirkning på købet, for eksempel hvilken bytteret internet selskabet benytter. Her er det tillige relevant, at man når som helst sikrer sin kvitteringsmail, således man fremadrettet vil kunne bevidne sit køb af Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort, om man søger efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot forærer dig fuldt ud troværdige chancer for at betragte en stor gruppe øvrige brugeres erfaringer og derfor foreslår vi, at du studerer netshoppens bedømmelser af Trespass Wanderlust – Gaveæske med pascover og kuffertmærke – Sort forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook medfører også evigt fordelagtige genveje til at få indsigt i webshoppens troværdighed. Herinde møder vi faktisk online outlets som giver folk mulighed for at udforme en vurdering af virksomhedens service, som ydermere må udnyttes til at bedømme hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er finansieret af annoncer. Vi hjælper en del e-butikker når vi markedsfører butikkernes tilbud, og får honorar under forudsætning af at vores brugere realiserer en handel.\nViden vedrørende varer og online forhandlere opretholdes tit, men vi kan ikke garantere imod korrektioner der potentielt er udført efter sidste opdatering af de viste informationer.


Kom indenfor i det nye Nordea-domicil - DEAS Erhverv\nDomicilbyggeriet i den sydlige del af Ørestad Nord har nået sin afsluttende fase, og ultimo april overdrages nøglen til Nordea Banks nye kontorhus. Det 47.000 m2 store domicil, som er tegnet af Henning Larsen, skal rumme 2.500 arbejdspladser og Nordens største trading floor. Bygningen opnår den højeste score inden for international miljøcertificering, LEED Platinum.\nEt bæredygtigt forbillede\nDer er arbejdet med en unik, helhedsorinteret designmetode, hvor fokus er på at mindske bygningens energiforbrug. Det opnås ved at reducere energiforbruget i byggeriet, optimere de tekniske løsninger og integrere løsninger til energiproduktion i bygningerne.\nDesignets energiforbrug er løbende blevet simuleret gennem studier af volumener, materialer, rumhøjder, lys og skygge, lyd, vind og anvendeligheden af inde- og uderum. Derpå er bygningens energibehov reduceret yderligere gennem intelligent udvælgelse og anvendelse af effektiv teknologi. Med den benyttede metode opnås LEED Platinium-certificering, samtidig med at bygningen har et energiforbrug på 41 kWh/m2 pr. år. Hermed fremstår Nordeas nye domicil som et bæredygtigt forbillede.\nNordeas trading floor, som bliver på 5.500 m², hvilket næsten svarer til arealet af en fodboldbane, er en kernefunktion i det nye byggeri, og det har været afgørende at skabe de bedste arbejdsbetingelser, klimatisk og lysmæssigt, for denne intense funktion. 25 meter over trading floor er der blandt andet et skulpturelt ovenlys, som er designet til kun at slippe indirekte sollys ind i atriet for at eliminere risiko for blænding. Løsningen hedder Microshade og består af mikroskopiske lameller, som blokerer over 90 % af energien fra solen om sommeren, men tillader op til 35 % af energien at komme igennem om vinteren.\nMedarbejderne på Nordeas trading floor har hver op til otte skærme og flere pc’ere stående, og de skal samtidig sidde tæt, så man hurtig kan få kontakt, når der sker en interessant udvikling. Derfor er ventilationsløsningen integreret i hele gulvfladen, så der blæser 20 grader varmt fortrængningsluft op gennem gulvet, ligesom der er vandkøling i alle arbejdsborde. Og der er mange af disse unikke løsninger, som til sammen skaber en unik bygning.\nDet nye domicil skal skabe rammerne for en arbejdsplads i særklasse, hvor grænserne både på det byggetekniske og på det arkitektoniske niveau rykkes, og hvor medarbejderne har de bedste arbejdsbetingelser. Medarbejdere skal opleve dynamikken, dialogen og koncentrationen på én gang i et venligt, åbent og lyst miljø, hvor bæredygtige løsninger bidrager positivt til den enkeltes hverdag. Derfor har udgangspunktet for husets disponering været at skabe et optimalt arbejdsmiljø med hensyn til lys, indeklima og lyd baseret på Nordeas ‘way of working’, der giver både ledelse og medarbejdere de bedste vilkår for arbejdsprocesser, som de ser ud i dag, og som de vil udvikle sig i fremtiden.\nSe de første billeder af det (næsten) færdige domicil her!\nInvestorer: Pension Danmark, Lægernes Pension og Nordea Liv & Pension\nIndretning af arbejdsarealer: Signal Arkitekter


Status for implementering af domstolsreformen - PDF\nDownload "Status for implementering af domstolsreformen"\n1 Status for implementering af domstolsreformen April 2009\n2 Domstolsstyrelsen St. Kongensgade København K. Tlf Fax CVR nr J.nr marts 2009 Status for implementering af domstolsreformen 1 Domstolsreformens mål Det fremgår af forarbejderne til loven om domstolsreformen 1, at det er regeringens mål med reformen at styrke og udvikle domstolenes evne til at løse deres opgaver i overensstemmelse med fremtidens krav og muligheder, og at dette skal ske på en måde, der er til gavn både for borgerne og hele det omgivende samfund og for de ansatte ved domstolene. Det følger videre, at det er et centralt mål at skabe de bedst mulige rammer for, at domstolenes opgaver kan løses med en ensartet høj faglig kvalitet overalt i landet og med en fleksibel, serviceorienteret og effektiv tilrettelæggelse af arbejdet. Reformen skaber en god ramme for fremtidens domstole og opleves af domstolene og Domstolsstyrelsen som nødvendig og rigtig. Domstolsreformen er i store træk implementeret. Implementeringen har imidlertid medført, at der er opstået for store bunker i byretterne. Da tilgangen af sager samtidig er stigende, og da en række sager med domstolsreformen har fået en øget tyngde og dermed er blevet mere ressourcekrævende, er det ikke muligt at nedbringe disse bunker uden tilførsel af yderligere ressourcer til domstolene. 2 Domstolsreformen mere end en strukturreform Domstolsreformen indeholder 3 hovedkomponenter: En retskredsreform, der reducerer antallet af byretskredse fra 82 til 24. Kredsreformen skaber større kapacitet og et stærkere fagligt miljø i byretterne. Kredsreformen er samtidig en forudsætning for den nye instansordning, der gør byretterne til 1. instans i stort set alle sager med det formål at aflaste de overordnede retter og koncentrere Højesterets indsats om principielle sager. En række indholdsreformer, der moderniserer retsplejen ved blandt andet en omlægning af instansordningen, en styrket sagsforberedelse i civile sager, mulighed for be- 1 Forslag nr. L 168 ( ) til lov om ændring af retsplejeloven og forskellige andre love (Politi- og domstolsreformen), afsnit I,1, som blev vedtaget af Folketinget den 2. juni 2006.\n3 Side 2/12 handling med flere dommere og øget brug af sagkyndige dommere i byretterne, anke af både skyldspørgsmålet og strafudmålingen i nævningesager, en ny småsagsproces, retsmægling, gruppesøgsmål m.m. En tinglysningsreform, der gør tinglysningen papirløs (digitalisering), reducerer omfanget af sagsbehandling (automatisering) og flytter opgaveløsningen fra byretterne til den nye enhed Tinglysningsretten i Hobro. Udover de tre hovedkomponenter er der gennemført en omfattende styrings- og ledelsesreform, der giver de nye og større retter et øget administrativt råderum og en styrket ledelsesfunktion. Samtidig har domstolene i reformperioden brugt store kræfter på at implementere nye regler og reformer på andre områder, herunder nye regler om fri proces, en ny forældreansvarslov, en ny arvelov og ændrede konkursregler. 3 Status for gennemførelse af domstolsreformen Retskredsreformen er gennemført fra den 1. januar 2007: Publikum Fra 1. januar 2007 har alle sager med undtagelse af tinglysningssager - været ekspederet i de nye retskredse. Der har været informeret om den nye retskredsstruktur i annoncer, på hjemmesider og ved informationsmøder for advokater m.v. I alle retskredse har det administrative centrum fra starten været placeret i retskredsens nye hovedtingsted. Flere retskredse har i længere perioder været spredt på flere adresser. De fleste er forsøgt samlet på midlertidige lokaliteter, såfremt udsigten til en permanent bygningsløsning var af længere varighed. Alle retskredse har som led i reformen fokuseret på bedre publikumsbetjening, og de fleste steder er der oprettet et informationscenter eller en domstolsbutik, der kan klare publikumshenvendelser og lettere ekspeditioner. I en række retskredse er medarbejdere i overensstemmelse med reformens intentioner placeret uden for hovedtingstedet på faste dage, hvor de blandt andet ekspederer visse foged- og skiftesager samt notarialforretninger. Personale Ca medarbejdere blev efter en ønskerunde fordelt på de nye byretskredse i sommeren De fleste leder- og mellemlederstillinger i byretterne blev nybesat pr. 1. januar En trivselsundersøgelse fra december 2008 viser på trods af det meget store arbejdspres i reformperioden et stort engagement og en relativt høj trivsel. Den manglende balance mellem opgavernes omfang og tiden til at løse dem er blandt de væsentlige negative faktorer. Der har desværre været en række tilfælde af stress og stressrelateret sygdom i løbet af reformperioden. Sygefraværet var i 2008 ca. 11 dage i gennemsnit pr. medarbejder mod 9,5 dage før reformen (2006). Den gennemsnitlige personaleomsætning var i 2008 på 17,4 % mod 10,5 % i Bygninger 12 byretter og Tinglysningsretten i Hobro vil være på plads i nye bygninger medio byretter bliver boende i nuværende bygninger med større eller mindre om- og tilbygninger samt evt. supplerende lejemål, mens 6-7 byretter først forventes at være på plads i nyopførte bygninger i Administration og teknik Kasse- og regnskabssystemer samt de omfattende datamængder i sagsbehandlingssystemerne blev over nytåret 06/07 omlagt til den nye struktur pr. 1. januar Der var tale om en meget stor teknisk omlægning af de gamle systemer. Den tekniske omlægning af kasse- og regnskabssystemet som faldt sammen med indførelsen af omkostningsreformen i staten forløb uden problemer, og de administrative problemer, som viste sig i en overgangsfase, er nu afhjulpet. Den tekniske omlægning og flytning af data i sagsbehandlingssystemerne gav store problemer for sagsbehandlingen de første måneder af 2007 og har i en længere periode\n4 Side 3/12 givet problemer med driftsstabilitet og svartider, som er afgørende for byretternes produktivitet. Driftsmiljøet er løbende forbedret og problemerne reduceret. De resterende problemer kan kun løses ved at portere sagsbehandlingssystemerne til en tidssvarende teknologisk platform. Denne portering forventes gennemført i årene Styrings- og ledelsesreformen har betydet delegation af budgetansvar og kompetence på blandt andet personaleområdet fra Domstolsstyrelsen til retterne. Der er tilsvarende etableret en professionel ledelse og administration i den enkelte ret, og Domstolsstyrelsen har udviklet en række styrings- og statistikværktøjer til den lokale ledelse. En gruppe domstolsansatte fungerer som bedste praksis konsulenter, der løbende rådgiver retterne om tilrettelæggelse af sagsgange, der fremmer produktivitet og kvalitet, herunder ved anvendelse af LEAN-metoder. Der er oprettet et fælles ledelsesforum, hvor samtlige præsidenter og Domstolsstyrelsen mindst 4 gange årligt drøfter fælles ledelsesmæssige og administrative spørgsmål. Der har i tillæg hertil været afholdt 4 årlige møder for byretspræsidenterne med henblik på at drøfte de særlige implementeringsspørgsmål i tilknytning til kredsreformen. Indholdsreformerne er fuldt gennemført. Instansreformen er fuldt implementeret. Reformen er velfungerende, men det er vurderingen, at udviklingen med hensyn til de civile sager går i retning af, at sagerne har en større tyngde og er mere ressourcekrævende. Dette er ikke mindst tilfældet med hensyn til de sager, byretterne nu behandler i 1. instans, og som tidligere blev behandlet af landsretterne i 1. instans. Det gælder både i forbindelse med forberedelsen og i forbindelse med hovedforhandlingen og domsskrivningen. Styrkelse af den civile forberedelse er gennemført fra den 1. januar Mange byretter har i den forbindelse valgt at samle forberedelsen af civile sager i en særlig forberedelsesafdeling, der standardiserer forberedelsen. Behandling af sager med tre dommere i byretterne og øget brug af sagkyndige dommere. Ordningen er velfungerende, men sagerne har ofte stor tyngde og er meget ressourcekrævende. Småsagsprocessen er gennemført fra den 1. januar Der er modtaget godt småsager i 2008, hvilket er noget under forventningen til antallet af sager på længere sigt. Det har været en stor udfordring for retterne at indarbejde de helt nye procedurer, herunder en helt ny vejledningsrolle for retten. Nævningesager gennemføres fra 1. januar 2008 i byretterne som 1. instans. Byretterne har behandlet nævningesager mod 142 personer i Erfaringerne hidtil har været gode. Gruppesøgsmål og retsmægling er gennemført som nye tilbud til borgerne fra henholdsvis 1. januar og 1. april Der er endnu kun anlagt et enkelt gruppesøgsmål. 78 dommere og domstolsjurister har efteruddannet sig i retsmægling, og 47 advokatmæglere med en tilsvarende uddannelse er antaget som mæglere ved domstolene. Der er udarbejdet et sæt etiske retningslinjer for gennemførelse af retsmægling ved domstolene. Øvrige reformer og regelændringer er implementeret, men flere af disse har været særdeles ressourcekrævende. Særligt forældreansvarsloven har betydet en uforudset merbelastning af domstolene i form af tungere sager end forudset. Domstolenes Samarbejdsforum er oprettet i 2006 med det formål at informere om reformen og drøfte fælles problemstillinger, herunder muligheder for at forbedre samspillet i sagsgange m.v. Samarbejdsforum omfatter domstolenes professionelle samar-\n5 Side 4/12 bejdspartnere (politi- og anklagemyndighed, advokater, offentlige myndigheder) samt repræsentanter for by- og landsretter. Forsøg med lydoptagelse, talegenkendelse og videoafhøring gennemføres for tiden for at udforske mulighederne for effektiviseringer og serviceforbedringer for domstolene og domstolenes brugere. Tinglysningsreformen er under forberedelse: Tinglysningsretten i Hobro er etableret den 1. januar 2007 og har i dag godt 100 medarbejdere, der helt overvejende er lokalt rekrutteret. Da relativt få erfarne medarbejdere har søgt ansættelse i Hobro, har det betydet en væsentlig større oplæringsopgave end først antaget. Tinglysningsretten har hidtil fungeret i midlertidige pavilloner, men flytter i april 2009 ind i en helt nyopført bygning. Scanningsprojektet, der udgør den største enkeltinvestering i tilknytning til domstolsreformen, er gennemført til tiden. På godt et år blev aktkopier svarende til 75 mio. A4- sider indscannet. Resultatet er et digitalt arkiv i god kvalitet, som kan tilgås overalt i landet, således at Tinglysningsretten i Hobro kan ekspedere sager fra hele landet også inden starten på den elektroniske tinglysning. Den elektroniske tinglysning er udskudt fra oprindelig 1. april 2007 til primo september 2009 som følge af forsinkede it-leverancer. Systemet til fast ejendom er nu stort set færdigudviklet og testes i foråret 2009 af Domstolsstyrelsen og eksterne aktører, herunder finanssektoren og en række offentlige samarbejdspartnere. Udvidelsen af systemet til at omfatte bilbogen, personbogen og andelsboligbogen forventes i drift medio Driften af den nuværende tinglysning opretholdes ved byretterne frem til september 2009, hvorefter alle tingslysningsopgaver samles i Tinglysningsretten. På grund af en lav aktivitet på ejendomsmarkedet og en række særlige fastholdelsesordninger er det hidtil lykkedes at opretholde pæne ekspeditionstider i den forlængede overgangsperiode. Samspillet mellem de enkelte dele af det reformkompleks, som udgør domstolsreformen, har givet særlige udfordringer. For at fastholde medarbejderne og dermed opretholde tinglysningen ved byretterne frem til digitaliseringen blev medarbejderne allerede fra januar 2006 tilbudt ansættelse i byretternes øvrige afdelinger. Der var nemlig stor risiko for at miste de erfarne medarbejdere, som havde udsigt til at blive overflødige, hvis ikke de ønskede at flytte til Hobro, hvor der kun var brug for 1/3 af det hidtidige personale til tinglysningsopgaven. Derfor blev der allerede fra februar 2006 stoppet for fastansættelse af kontormedarbejdere ved domstolene, og gennem reformperioden har kontorstillinger været besat midlertidigt for at kunne give plads til de tidligere tinglysningsmedarbejdere. Det har især i de store byer givet store vanskeligheder med rekruttering og fastholdelse, idet midlertidig ansættelse ikke var attraktivt i et arbejdsmarked med fuld beskæftigelse. Rekrutterings- og fastholdelsesproblemerne har givet sig udslag i en meget stor oplæringsbyrde i alle afdelinger, hvilket er gået ud over sagsbehandlingen. 4 Status efter 2 år - høj aktivitet, men lange sagsbehandlingstider Domstolsreformen er med undtagelse af tinglysningsreformen gennemført og fungerer både administrativt og retsplejemæssigt efter hensigten. Der er dog en afgørende undtagelse. Byretternes sagsbehandlingstider er alt for lange som følge af dels de store sagsbunker, som blev etableret i reformens første måneder, dels den øgede sagstilgang i 2008, som har gjort det umuligt at nedbringe bunkerne og dermed sagsbehandlingstiderne.\n6 Side 5/12 Status for aktivitet og sagsbehandlingstider efter to år med reformen er følgende Instansreformen virker landsretterne har generelt reduceret sagsbehandlingstiden i civile sager og straffesager. Det gode resultat ved landsretterne slår allerede nu igennem i forhold til den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for en civil sag, der skal igennem to instanser. En sag, der skulle behandles af landsretten i 1. instans og derefter af Højesteret som ankeinstans, ville - bedømt efter 2006-niveauet ved de to instanser - have en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på omkring 4 år. En tilsvarende sag, der i dag behandles af byretten i 1. instans og landsretten som ankeinstans, vil bedømt ud fra 2008-niveauet få en sagsbehandlingstid på lige godt 2 år. Det er en reduktion i den samlede sagsbehandlingstid på omkring 2 år. Sagsbehandlingstiderne har endnu ikke kunnet nedbringes ved Højesteret, da reduktionen i landsretternes sagsbunker først i den kommende tid vil få fuld effekt på tilgangen af sager i Højesteret var et overgangsår. Aktiviteten i byretterne faldt med ca. 20 % i første kvartal, men rettede sig hurtigt, så det samlede fald over året blev begrænset. Antallet af afsluttede sager i byretterne faldt fra 2006 til 2007 med 4 %. Aktivitetsfaldet målt på vægtede sager, der afspejler sagernes tyngde, var mellem 7 og 8 %. Bunken af verserende sager steg som følge heraf med 27 % viste, at byretterne på trods af det store arbejde med implementeringen af domstolsreformen var tilbage på fuld aktivitet. Antallet af afsluttede sager lå i 2008 hele 11 % over 2006, som ellers var et år med historisk gode resultater på byretsområdet. Navnlig resultaterne efter 1. halvår 2006, det vil sige lige inden reformforberedelserne for alvor tog fart, var meget tilfredsstillende. Målt som vægtede sager, det vil sige i forhold til, hvor mange ressourcer der typisk bruges på behandlingen af sagerne, lå 2008-aktiviteten omkring 9 % over 2006-niveauet. Antallet af afsluttede straffesager er i 2008 højere end i 2007, men fortsat under 2006-niveau. Målt som vægtede sager er 2008 på niveau med 2006, idet der gennemsnitligt er tale om tungere sager (større domsmandssager, f.eks. narkosager, samt nævningesager). Antallet af afsluttede civile sager er nogenlunde stabilt, men tyngden af sagerne er vokset betydeligt i forhold til 2006 (13 %). Tilgangen af sager er vokset dramatisk i Samlet modtages der 15 % flere sager end i 2006 (ekskl. tinglysning). Det skyldes ikke mindst de forværrede konjunkturer. Antallet af fogedsager er vokset med 30 %, antallet af tvangsauktioner med 87 %, og antallet af insolvensskiftesager med 14 %. Dertil kommer en vækst i notarialforretninger på 17 %. Antallet af straffesager er vokset lidt siden 2007, men ligger stadig under 2006-niveau. Der er i sagens natur endnu ingen effekt af den seneste ressourcetilførsel til politiet, men den må forventes at bidrage til yderligere sagstilgang de kommende år.\n7 Side 6/12 Figur 1. sagsbehandlingstid i to instanser i henholdsvis 2006 (landsretten (LR) og Højesteret (HR)) og 2008 (byretten (BR) og landsretten (LR)) Mdr Sagsbehandlingstid for en alm. hovedfh. civil sag i to instanser HR LR LR BR Note: Ved Højesteret er der målt på en civil ankesag med mundtlig domsforhandling. Ved landsretterne er der målt på henholdsvis en 1. instans sag med økonomisk værdi (2006) og en ankesag med økonomisk værdi mv. Ved byretten er der målt på en såkaldt tung civil sag (kollegialt behandlet, værdi over 1 mio. DKK eller prøvelse af advokatnævnsafgørelse). I sagsbehandlingstiden indgår den periode, hvor parterne forbereder sagen ved skriftveksling og indhentelse og fremlæggelse af beviser, herunder afhøringer af parter og vidner. Figur 2. Samlet aktivitet ved byretterne i perioden fra opgjort på de enkelte kvartaler Samlet aktivitet ved byretterne k k 4k k 3k 3k k 2k 2k k 1k 1k\n8 Side 7/12 Note: Der blev ikke udarbejdet kvartalsstatistikker i 2006, hvorfor 1. og 2. kvartal er fundet ved at dele halvårstallet med to. Tilsvarende er 3. og 4. kvartal fundet ved at trække halvårstallet fra helårstallet og dele med to. Aktiviteten måles som afsluttede vægtede sager. Alle afsluttede sager får en vægt, der afhænger af, hvor ressourcekrævende den enkelte sag gennemsnitlig er. Ved fastlæggelse af vægte tages der også højde for, hvordan sagen slutter, herunder eksempelvis med en udeblivelsesdom eller med dom efter domsforhandling.\n9 Side 8/12 Figur 3. Indeks for udviklingen i antallet af modtagne sager ved byretterne i perioden fra 2006 til 2008 (2006 = indeks 100) St raf Civil Foged Insolvensskifte Dødsboskifte Notarial Samlet Figur 4. Indeks for udviklingen i antallet af verserende sager ved byretterne i perioden fra 2006 til 2008 (2006 = indeks 100) St raf Civil Foged Insolvensskifte Dødsboskifte Samlet\n10 Side 9/12 Antallet af verserende sager steg fra 2006 til 2007 med 27 % især som følge af problemerne i de første måneder af 2007, men fortsatte med at stige i 2008 nu som følge af stigende sagstilgang. I 2008 er bunken 52 % over niveauet ved reformens start. For fogedsagernes vedkommende er bunken dobbelt så stor - næsten 2½ gang for betalingspåkrav - og for familieretssager 90 % over 2006-niveau. Bunken af straffesager er vokset med 42 %, mens væksten er mindre for civile sager (27 %). For sagsbehandlingstiderne målt i dage betyder det, at en gennemsnitlig domsmandssag varede 122 dage i 2008 mod 90 dage i En hovedforhandlet almindelig civil sag tog 471 dage mod 404 dage i På begge områder dækker gennemsnittet dog over, at væksten i de tungere sagstyper, som med reformen er flyttet fra landsret til byret, medvirker til at trække gennemsnittet op. En almindelig fogedsag tog i dage mod 53 dage i Status er altså, at byretterne er tilbage på sporet og ekspederer langt flere og tungere sager end i Men sagsbehandlingstiderne vokser alligevel, fordi bunkerne fra de første måneder af 2007 forlænger den samlede sagsbehandlingstid, ligesom der i 2008 er sket en markant sagsvækst på næsten alle områder. Årsagen til opbygningen af bunkerne skal findes i følgende 1. Der var ikke afsat ressourcer i domstolenes budgetter til at gennemføre flytninger, fusion af kulturer, omstilling af medarbejderne fra små retter til store arbejdspladser, omlægning af sagsgange, oplæring i nye sagstyper, oplæring af nye medarbejdere etc. Ressourcerne til at gennemføre disse nødvendige aktiviteter måtte derfor tages fra sagsbehandlingen. 2. Den nødvendige omlægning af sagsbehandlingssystemerne til et fælles Citrix-miljø viste sig at fungere dårligt sammen med den forældede teknologiske platform, som er grundlaget for domstolenes sagsbehandlingssystemer. Det har medført problemer med nedbrud og for lange svartider, som især i 2007 nedsatte produktiviteten. Dertil kom en række problemer med brugeradgang, som blokerede store dele af sagsbehandlingen de første uger af Den forventede afgang af medarbejdere i forbindelse med flytning til de nye retter blev forstærket af de mange midlertidige stillinger og det pressede arbejdsmarked - især i hovedstadsområdet. Som følge af nybesættelse af mange dommerstillinger og de fleste lederstillinger blev sagsbehandlerniveauet tappet for mange dygtige og erfarne jurister og kontoruddannede, som det tager tid at erstatte. 4. Den administrative decentralisering bringer domstolene på højde med andre dele af staten, men udgør næppe en samlet effektivisering i forhold til den meget enkle, centrale styring før reformen. I hvert fald anvendes der flere ressourcer på administrative og ledelsesmæssige formål i en overgangsfase, hvor presset på Domstolsstyrelsen også er vokset som følge af behovet for oplæring og rådgivning af retternes administrative personale. Hertil kommer yderligere administration, der direkte relaterer sig til reformprocessen, for eksempel i forbindelse med byggeprojekter, flytninger og midlertidige ansættelser. 5. De effektiviseringsgevinster, som er indregnet i domstolenes bevillinger, betyder reduktion af kontorpersonalet med i alt årsværk heraf ca. 200 som følge af e- tinglysningen. De øvrige baserer sig dels på stordriftsfordele som følge af færre retskredse, dels på teknologisk modernisering og bedste praksis. I praksis er en række retter endnu ikke samlet i fælles bygninger og derfor ikke i stand til at præstere stordrift, ligesom moderniseringen af domstolenes sagsbehandlingssystemer ikke er gen-\n11 Side 10/12 nemført endnu. På kort sigt drukner gevinsterne ved at strømline sagsgange efter bedste praksis i merarbejdet i forbindelse med besvarelse af rykkere m.v. som følge af de forlængede sagsbehandlingstider. Samlet set er effektiviseringskravene derfor urealistisk høje. To år efter reformen er der stadig klare forskelle retskredsene imellem. Gennem benchmarking og råd fra bedste praksis-konsulenterne arbejdes der løbende på at hæve produktiviteten de steder, hvor der er særlige udfordringer. Da kultur og ledelse også kan være en væsentlig forklaringsfaktor, bliver der arbejdet med leder- og medarbejderudvikling, og der er netop gennemført en lederevaluering for at målrette indsatsen. Produktivitetsindekset ved de enkelte byretter lå i embedsregnskaberne for 2007 på mellem 86 og 126, idet indeks 100 svarer til den gennemsnitlige produktivitet ved byretterne i Embedsregnskaberne for 2008 viser en generel stigning i produktiviteten. Forskellen i produktiviteten mellem de enkelte byretter er reduceret, men er dog fortsat tydelig. Det er vurderingen, at den væsentligste faktor til forklaring af forskellene byretterne imellem er omfanget af personaleudskiftning først og fremmest blandt kontorpersonalet. Der er ingen tvivl om, at afgangen af ældre, erfarne medarbejdere, der i mange år har båret domstolenes daglige effektivitet, har udgjort et stort tab, som ikke er lige fordelt på retskredse. Og rekruttering og oplæring af nye medarbejdere har tilsvarende udgjort en meget stor belastning for visse byretter især i storbyerne, hvor der har været særlig hård kamp om medarbejderne. Omfanget af den eller de flytninger den enkelte ret har måttet gennemføre spiller formentlig også ind. 5 Hvad skal der til? Domstolene har brug for flere medarbejdere. For det første for at reducere sagsbunkerne og nedbringe sagsbehandlingstiderne. Domstolene kan med det nuværende personale ikke følge med sagstilgangen og slet ikke nedbringe bunkerne, som vokser for hver dag, der går. Som følge af domstolsreformens effektiviseringskrav skal domstolene i de kommende år reducere antallet af kontoransatte. Denne reduktion vedrører den løbende sagsbehandling og vil med sikkerhed forøge problemerne med sagsbunker og sagsbehandlingstider. Dertil kommer reduktionen på 200 årsværk som følge af den digitale tinglysning, som forventes realiseret fra september Denne reduktion betyder blandt andet et farvel til de ikke fastansatte medarbejdere, der er oplært i retssekretariater, foged- og skifteafdelinger, for at give plads til de tidligere medarbejdere i tinglysningen. Der er behov for en hurtig indsats, hvis udviklingen i sagsbunker og sagsbehandlingstider skal vendes. Med en hurtig og tilstrækkelig ressourcetilførsel vil der kunne påbegyndes en reduktion af sagsbunker og sagsbehandlingstider. Det er dog næppe realistisk, at sagsbehandlingstiderne selv med en ressourcetilførsel i er på 2006-niveau før i En tilførsel af ressourcer vil også kunne sikre en rimelig service til domstolenes brugere, hvilket ikke altid er tilfældet med den nuværende ressourcesituation.\n12 Side 11/12 Domstolene har især blandt kontormedarbejderne fortsat en relativt høj gennemsnitlig alder. Det betyder, at en eventuel reduktion af antallet af stillinger senere vil kunne ske uden afskedigelser. 2 For det andet er der brug for flere medarbejdere for at kunne følge med det voksende sagstal og den øgede kompleksitet og for at kunne gennemføre en nødvendig kvalitetssikring og kompetenceudvikling. Danske domstole er meget billige i international sammenhæng. Det skyldes, at danske domstole og danske dommere er effektive, men det betyder også, at der er for lidt tid til kvalitetssikring, og at kompetenceudvikling er ude af trit med det omgivende samfund. Der er desuden brug for forbedret it samt investering i lyd- og videoudstyr til retssalene. Sagsbehandlingen er i høj grad it-understøttet. Den teknologiske platform er imidlertid forældet og forhindrer fuld udnyttelse af det aktuelle teknologiske potentiale. Den igangværende modernisering forventes at åbne for digital udveksling med det omgivende samfund. Til gengæld er der stor mangel på præsentations- og sikkerhedsudstyr, hvor Danmark halter langt efter niveauet i sammenlignelige lande. Endelig er der behov for at føre bygningsreformen videre, så de moderne rammer også kommer til at omfatte de overordnede retter, herunder som det mest presserende en ny bygning til Vestre Landsret. Det er derfor domstolenes vurdering, at der er behov for følgende tiltag, der skal ses som et samlet hele: Varig ansættelse af flere kontormedarbejdere, der kan styrke den administrative understøttelse af retssagsbehandlingen, medvirke til at fjerne bunkerne fra reformens start og håndtere væksten i de konjunkturbestemte sagstyper. Varig ansættelse af flere jurister. Det gælder byretsdommere for at nedbringe sagsbunkerne og dermed sagsbehandlingstiderne i civile sager og straffesager og for at kunne følge med i en øget sagstilgang og øget sagskompleksitet. Men det gælder også dommerfuldmægtige, der blandt andet er beskæftiget med konjunkturbestemte sagstyper som fogedsager, tvangsauktioner, konkurser m.v., og som desuden kan aflaste dommerne. Styrket kapacitet i Domstolsstyrelsen for at forbedre understøttelsen af retternes arbejde, herunder indkøb og drift af tidssvarende teknologi, udvikling og implementering af nye it-systemer, herunder en domsdatabase, udvikling og implementering af standardtekster, paradigmer, nye arbejdsgange m.v. samt gennemførsel af LEANprojekter og andre organisatoriske projekter, der kan medvirke til at styrke og udvikle domstolenes evne til at løse deres opgaver i overensstemmelse med fremtidens krav og muligheder. Midler til styrket kompetenceudvikling. Rets- og samfundsudviklingen medfører et øget behov for kompetenceudvikling, hvis domstolene til stadighed skal kunne leve op til de krav, der med rette kan stilles af borgerne og det omgivende samfund i relation til ensartet høj faglig kvalitet og en fleksibel, serviceorienteret og effektiv tilrettelæg- 2 I Sverige har man i domstolene direkte ansat et antal medarbejdere svarende til afgangen de kommende år med henblik på at nedbringe bunkerne. Man har således ansat afløserne for dem, der går på pension, på forhånd.\n13 Side 12/12 gelse af arbejdet i retterne. Det forudsætter forbedrede muligheder for faglig opdatering og kompetenceudvikling i fremtiden. Midler til videoudstyr lydanlæg og moderne fremvisningsteknologi i samtlige retssale samt en domsdatabase til glæde for retternes professionelle og almindelige brugere. Endvidere er der behov for forbedret sikkerhed i retsbygningerne, og en generel modernisering også af landsretternes og af Sø- og Handelsrettens bygningsforhold. Domstolene bidrager gerne med yderligere dokumentation og nærmere analyser af behovet for øgede ressourcer.\n14 kk St. Kongensgade København K. Tlf Fax CVR nr J.nr marts 2009 Baggrundsnotat om status for implementering af domstolsreformen 1 Domstolsreformen Mål med domstolsreformen Retskredsreform Indholdsreformer Tinglysningsreform Øvrige sideløbende reformer Den bevillingsmæssige ramme for domstolsreformen Implementering af domstolsreformen Planlægning og kommunikation Planlægning Kommunikation Kredsreformen Personale Bygninger Administration og it Styring og ledelse Indholdsreformerne Ny instansordning Styrket sagsforberedelse Småsager Retsmægling Nævningesager Andet Øvrige sideløbende reformer, der har haft betydning for domstolsreformen Tinglysningsreformen Den aktuelle situation\n15 Domstolsreformen 3.1 Aktivitet og produktivitet Aktivitet Produktivitet Antal sager Modtagne, afsluttede og verserende sager Verserende sager Tinglysningssager Sagsbehandlingstider En uholdbar udvikling Et moderne retsvæsen Domstolene i Danmark er billige og effektive En mere kompleks hverdag Øgede krav til kvalitet og service Øgede krav til tilgængelighed og sikkerhed Øgede krav til kompetenceudvikling og mobilitet Domstolenes ressourcesituation Effektiviseringskrav...47 Bilag...51 Bilag 1: Oversigter over antallet af modtagne og afsluttede sager i\n16 Domstolsreformen 1 Domstolsreformen Domstolsreformen er meget mere end en strukturreform. Domstolsreformen omfatter også en omfattende modernisering af retsplejen indholdsreformerne og en helt ny instansordning, der skal sikre, at Højesterets og landsretternes ressourcer koncentreres om behandlingen af principielle sager og appelsager. Indholdsreformerne omfatter blandt andet ændringer i behandlingen af civile sager og indførelsen af flere nye sagstyper i byretterne, for eksempel nævningesager, småsager og retsmægling. Endelig omfatter domstolsreformen en tinglysningsreform, der gør tinglysningen digital og automatisk og centraliserer opgaveløsningen i Tinglysningsretten i Hobro. 1.1 Mål med domstolsreformen Det fremgår af forarbejderne til loven om domstolsreformen 1, at det er regeringens mål med reformen at styrke og udvikle domstolenes evne til at løse deres opgaver i overensstemmelse med fremtidens krav og muligheder, og at dette skal ske på en måde, der er til gavn både for borgerne og hele det omgivende samfund og for de ansatte ved domstolene. Det følger videre, at det er et centralt mål at skabe de bedst mulige rammer for, at domstolenes opgaver kan løses med en ensartet høj faglig kvalitet overalt i landet og med en fleksibel, serviceorienteret og effektiv tilrettelæggelse af arbejdet. I et retssamfund er det væsentligt, at domstole med uafhængige dommere er det primære forum for løsningen af retlige tvister. Domstolsreformens enkelte elementer har det til fælles, at de på forskellige måder medvirker til at modernisere og forbedre domstolsbehandlingen, så domstolene kan bevare og styrke denne rolle. I forbindelse med domstolsreformen er der således etableret en mere sammenhængende instansordning, hvor byretterne er den almindelige førsteinstans i alle sager, mens de overordnede retters ressourcer koncentreres om behandlingen af principielle sager og appelsager. Kredsreformen og etableringen af de større byretter er tæt forbundet hermed, idet det ikke ville have været muligt at behandle fx nævningesager, hvor der skal medvirke tre juridiske dommere, i de mange byretter, hvor der forud for domstolsreformen kun var en dommer. 1.2 Retskredsreform Som led i retskredsreformen blev antallet af retskredse reduceret fra 82 til 24. Det betød, at de fleste domstolsansatte skulle have nyt tjenestested, og at der skulle løses en lang række praktiske opgaver i forbindelse med etableringen af de nye større retter, herunder: Stillingtagen til ca medarbejderes fremtidige tjenestested Høring og varsling i forbindelse med skift af tjenestested Rekruttering af et større antal ledere og mellemledere Organisering af de nye retter Tilrettelæggelse af fremtidige arbejdsgange i de nye retter på alle sagsområder Omorganisering af it-driften 1 Forslag nr. L 168 ( ) til lov om ændring af retsplejeloven og forskellige andre love (Politi- og domstolsreformen), afsnit I,1, som blev vedtaget af Folketinget den 2. juni\n17 Domstolsreformen Sammenlægning af sagsbehandlingsdata i de nye retskredse Sammenlægning af kassefunktioner, regnskab, arkiv m.v. Afvikling og fraflytning af lejemål Midlertidig samlokalisering af de nye retter Etablering af permanente, samlede lejemål til de nye retter Indretning af retterne, herunder etablering af fremtidssikret it-kabling og lokaler til brug for behandlingen af nye sagstyper, som for eksempel nævningesager og retsmægling Kredsreformen trådte i kraft den 1. januar Indholdsreformer Domstolsreformen indeholder også en lang række ændringer af den måde, sagsbehandlingen i retterne foregår på. Det er et led i at realisere målsætningen om at styrke og udvikle domstolenes evne til at løse deres opgaver i overensstemmelse med fremtidens krav og muligheder og at sikre en mere sammenhængende instansordning, hvor byretterne er den almindelige førsteinstans i alle sager, mens de overordnede retters ressourcer koncentreres om behandlingen af principielle sager og appelsager. Ændringerne (indholdsreformerne) omfatter i hovedtræk følgende Alle sager starter som udgangspunkt i byretterne Mulighed for behandling af sager med deltagelse af tre dommere i byretten Øget mulighed for brug af sagkyndige dommere Styrket sagsforberedelse i civile sager Nye regler for hovedforhandlingen i civile sager Nævningesager behandles i første instans i byretten Mulighed for også at anke skyldsspørgsmålet i nævningesager Nye, enklere regler for behandling af sager om mindre krav - småsagsprocessen Retsmægling Gruppesøgsmål Indholdsreformerne opleves af både retterne og Domstolsstyrelsen som nødvendige og rigtige ændringer, der kan medvirke til at sikre, at de samlede sagsbehandlingstider for behandling af retssager bliver kortere, og at retsvæsnet bliver mere tilgængeligt, idet det i højere grad bliver muligt at føre sag ved den lokale byret frem for ved landsretterne i Viborg eller København, ligesom det bliver lettere at få en domstolsafgørelse om mindre krav. Det må imidlertid også erkendes, at det har været en meget stor udfordring for domstolene at skulle implementere de mange indholdsreformer sideløbende med håndteringen af de mange opgaver, der skulle løses i forbindelse med kredsreformen, også selv om ikke alle indholdsreformerne trådte i kraft samtidig med kredsreformen. De nye regler om småsager, gruppesøgsmål og nævningesager trådte således først i kraft den 1. januar 2008, mens reglerne om retsmægling trådte i kraft den 1. april\n18 Domstolsreformen 1.4 Tinglysningsreform Tinglysningsreformen omfatter dels en centralisering af tinglysningsopgaven, dels en digitalisering og automatisering af tinglysningsopgaven. Centraliseringen betyder, at der i fremtiden ikke skal tinglyses ved byretterne men kun ved Tinglysningsretten i Hobro. Tinglysningsretten er nyetableret i forbindelse med domstolsreformen. Med digitaliseringen bliver det muligt at tinglyse over internettet. Kommunikationen med og sagsbehandlingen ved Tinglysningsretten bliver således papirløs. Automatiseringen indebærer, at en stor andel af alle tinglysningsekspeditioner kan ekspederes meget hurtigt, når systemet med tiden er fuldt implementeret. Centraliseringen, digitaliseringen og automatiseringen betyder samlet set, at der skal ske en reduktion i antallet af medarbejdere, der er beskæftiget med tinglysning, svarende til omkring 200 årsværk. Centraliseringen og digitaliseringen af tinglysningen var oprindeligt planlagt til at skulle ske med virkning fra april 2007, men er som følge af forsinkede it-leverancer blevet udskudt til september Udskydelsen har betydet, at byretterne stadig varetager væsentlige dele af tinglysningsopgaven. 1.5 Øvrige sideløbende reformer Domstolsreformen er gennemført samtidig med, at der trådte væsentlige reformer i kraft på andre områder. Særligt kommunalreformen, politireformen, ændringen af reglerne om retshjælp og fri proces, forældreansvarsloven, ændringen af arveloven og ændringen af konkursloven har medført, at domstolene skulle tilrettelægge og gennemføre meget væsentlige ændringer af sagsbehandlingen samtidig med implementeringen af domstolsreformen. Dette var der kun i meget ringe omfang taget hensyn til i forbindelse med vedtagelsen af domstolsreformen. Implementeringen af disse reformer har således været en særskilt udfordring for domstolene. Udfordringen er ikke blevet mindre af, at der også på det kommunale område, i statsforvaltningerne og i politiet og hos anklagemyndigheden har været væsentlige udfordringer og problemer i forbindelse med implementeringen af henholdsvis kommunalreformen, forældreansvarsloven og politireformen. 5\n19 Domstolsreformen 1.6 Den bevillingsmæssige ramme for domstolsreformen De økonomiske rammer for domstolsreformen for perioden blev fastlagt ultimo Domstolene fik flere bevillinger til implementering af nye sagstyper ved byretterne, som fx småsagsproces, retsmægling, behandling af nævningesager og kollegial sagsbehandling. Hertil kommer merbevillinger til dækning af øgede huslejeudgifter og indretning af nye retsbygninger m.v. Reformøkonomien indeholder endvidere udgifter til udvikling af det digitale tinglysningssystem samt til indscanning af samtlige tinglysningsdokumenter. Udover bevillinger til nye konkrete opgaver blev der indarbejdet en række krav om effektiviseringer blandt andet som følge af digitaliseringen og centraliseringen af tinglysningen samt forventninger om stordriftsfordele og øget udbredelse af bedste praksis i forbindelse med retskredsreformen. Endvidere blev der indarbejdet effektiviseringskrav som følge af investeringerne i ny digital sagsbehandling, som ikke i sig selv var knyttet til reformerne. De samlede effektiviseringskrav medfører, når de er fuldt indfaset i 2011, en samlet rammereduktion på 167,5 mio. kr., hvoraf effektiviseringer som følge af den digitale tinglysning udgør 94,2 mio. kr. Aftalen om domstolenes økonomi medførte imidlertid ikke, at der blev afsat ressourcer til at gennemføre sammenlægningen af retskredsene, fysiske flytninger m.v. eller til implementeringen af indholdsreformerne. Disse omkostninger blev forventet afholdt inden for domstolenes eksisterende rammer. Siden fastlæggelsen af reformøkonomien er domstolene blevet tilført ekstrabevillinger som følge af forsinkelsen af tinglysningsreformen, der har medført, at det eksisterende tinglysningssystem skulle opretholdes i længere tid end forventet. Domstolene er desuden tilført ekstramidler til dækning af øgede udgifter til husleje. Endelig er domstolene tilført ekstra bevillinger i til fastholdelse af ca. 100 ekstra medarbejdere i en 2½ årig periode. Formålet hermed er at nedbringe de ekstraordinært store sagsbunker, som er blevet oparbejdet i løbet af reformens første år. 6\n20 Implementering af domstolsreformen 2 Implementering af domstolsreformen 2.1 Planlægning og kommunikation Planlægning Domstolsstyrelsen startede den konkrete planlægning af domstolsreformen allerede, da det i løbet af 2004 stod klart, at regeringen ønskede at gennemføre en sådan. I løbet af blev der således nedsat en lang række arbejdsgrupper, der skulle kortlægge de mange opgaver, der skulle løses i forbindelse med reformen, og i det omfang, det var relevant, også komme med forslag til, hvordan opgaverne kunne løses. I maj 2005 etablerede Domstolsstyrelsen et reformsekretariat, og der blev etableret en styregruppe, der skulle være overordnet ansvarlig for koordinationen af de mange opgaver. Både medarbejdere fra retterne og medarbejdere fra Domstolsstyrelsen deltog i arbejdet i arbejdsgrupperne og styregruppen. Fra september 2005 til januar 2007 blev der gennemført et større forandringsledelsesprogram Klar til reformen. I forbindelse med programmet blev lederne af alle de daværende 85 byretter 1 tilbudt at deltage i en seminarrække. Deltagere i seminarrækken var desuden en medarbejder fra hver ret, der i perioden fungerede som rettens reformkonsulent, d.v.s. som bindeled mellem Domstolsstyrelsen, rettens ledelse og rettens medarbejdere. Seminarerne vedrørte emner som forandringsledelse, orientering om reformarbejdet, drøftelse af praktiske spørgsmål i forbindelse med reformens implementering m.v. Præsidenterne i de nye byretter tiltrådte den 1. august 2006 med henblik på at sikre de nye retters ledelse også i etableringsfasen. I forbindelse med præsidenternes udnævnelse udkom Drejebogen, der er en omfattende vejledning med gode råd og inspiration til arbejdet med etablering af de nye retter, og som er udarbejdet af Domstolsstyrelsen og de ovenfor omtalte arbejdsgrupper. Den overordnede planlægning af domstolsreformen er sket i Domstolsstyrelsen, mens den konkrete planlægning og udførelsen af de mange opgaver, der har skullet løses i forbindelse med reformens implementering, hovedsageligt har hvilet på retterne. Både for så vidt angår den overordnede og den konkrete planlægning har der dog været et tæt samarbejde mellem retterne og Domstolsstyrelsen Kommunikation Manglende eller utilstrækkelig kommunikation er erfaringsmæssigt en væsentlig årsag til, at mange fusioner ikke lever op til forventningerne. Derfor har kommunikation haft en høj prioritet under domstolsreformen civilretter og tre kriminalretter idet der forud for reformen var tre retskredse, hvor der var både en civilret og en kriminalret. 7\nStatus for implementering af domstolsreformen April 2009 kk St. Kongensgade 1-3 1264 København K. Tlf. 70 10 33 22 Fax 70 10 44 55 post@domstolsstyrelsen.dk CVR nr. 21-65-95-09 J.nr. 4202-2009-2 25. marts


• De smukkeste øjne i Ruslands historie\nDe øjne og kaldes "sjælens spejl" og "et stort mysterium." Smukke øjne er i stand til at give en helt hypnotisk effekt. For at se dette, har vi lavet et udvalg af ejere af de smukkeste øjne i Ruslands historie.\nAnna Sten - den mest dramatiske skuespillerinde "russiske Hollywood". Indtil 1929 medvirkede hun i USSR, så udvandrede og fortsatte sin karriere i Europa og USA. Morse Chevalier omfatter Anna i top ti smukkeste skuespillerinder, og filmproducer Darryl Zanuck sagde, at Stan klæder bedre end nogen, han nogensinde havde set.\nBeauty Vertinskaya kaldet "fremmede". Argumenterer vil ikke. Ikke sidste sted i dannelsen af billedet af skuespillerinden spillede øjet. De er virkelig overjordisk.\nSkønhed Natalia Kustinskaya er blevet et fænomen på internationalt plan. I 1960'erne den franske Candide magasin medtaget det i top ti smukkeste skuespillerinder i verden.\nGjort berømt skuespillerinde rolle i filmen "Vi vil leve indtil mandag" og "The Dawns Her er stille". Så hun skudt et par år, ikke ønsker at formere de "double" Eugene Komelkova. Udgivet i 1975, maleriet "jordiske Kærlighed" igen gjort All-Union-berømte skuespillerinde.\nI placeringerne af de smukkeste skuespillerinder i den sovjetiske Elina Bystritskaya - i første omgang. Bystritskaya, spillede Aksinja i "Stille flyder Don", kosakkerne tilbudt selv at ændre navnet til Aksinja Don.\nKutuzov spøgte, at hvis kvinder har som Maria Naryshkin, de er værd at elske. Hendes skønhed var perfekt, og hvordan en af hans samtidige skrev, "syntes umuligt." Gabriel Derzhavin skrev om skønhed: "Sorte øjne lys, frodige bryster hun føler hendes suk, blid synlige sjæl, og hun, der ikke ved, hvad alle de større gode."\nOlga Baklanov indtil 1926 spillede på teatret og biografen i Rusland, så udvandrede og fortsatte sin karriere i USA, hvor hun blev en Hollywood stjerne.\nEfter hovedrollen i "Fangen fra Chateau d'If" Samokhina Anna blev en stjerne. Hun spillede med i mange film. Særligt slående var rollerne i kostume John Frieda og Yuri Bogatyrev.\nNatalya Varley, at vælge mellem den nuværende cirkus karriere og ukendt verden af biografen, og turde ikke tabt, med ledende roller at blive en stjerne. Det blev også det vigtigste og "skønhed-atlet-Komsomol" og Pannochka.\nAlla Nazimova blev født i Tauride provinsen, tog lektioner fra Stanislavsky, udvandrede og blev en stjerne i Broadway og Hollywood.\nFørst mødte instruktøren Vera Hardin beskrevet sin skønhed som "dragende og giftig" på samme tid. "At se den kolde," folket stod i lange køer.\nNatalie Paley - den første russiske skønhed, der er gået fra dummy til Hollywood filmstjerne. Paley i Europa og USA førte livsstil socialite. Hun har gentagne gange optrådt på forsiden af Vogue, er hendes navn givet til ånderne i selskabet Lelong.\nBallerina Anna Pavlova, hele verden beundrer. Charlie Chaplin på et møde med hende, sagde, at det engelske sprog ikke kan udtrykke den storhed, der er en Pavlova. Så han kommer til at tale kinesisk.\nNatalia Fateev kunne være atlet - hun var engageret i atletik og har nået en betydelig succes, men dens kald var stadig en film. Hun medvirkede med en række malerier og blev betragtet som en af de sex symboler af Sovjetunionen, selv om dengang, og der var ingen sådanne ord.\nEn af de smukkeste skuespillerinder i den sovjetiske biograf, datter af en amerikansk militærattaché, Victoria Fedorova I 1975 tog han til USA for at hans far giftede senere en amerikansk pilot og blev amerikansk statsborger.\nStuderende af den legendariske Galina Ulanova, Semenyaka Lyudmila - en af de bedste dansere fra den sovjetiske ballet. Siden 2002, delte han evner med truppen af Bolshoi Teatret, som gav 40 år af sit liv.\nCatherine Vilkova - ejeren af de mest "fremmede" øjne blandt skuespillerinder af russisk biograf. MFR i rytmisk gymnastik, uddannet fra Moskva Art Teaterskole, Vilkov fjernet mere end 10 år i filmen.\nZinaida Kiriyenko - en af de smukkeste skuespillerinder i den sovjetiske biograf. Hun blev berømt for rollen som Natalie i den episke "Stille flyder Don". På grund af en konflikt med en højtstående officer, Kiriyenko sjældent filmet, men hun igen blev en stjerne efter filmen "Love the Earth".\nHvem er stjernerne skjule deres rigtige navn under pseudonymet\nBrigitte Bardot: en af de smukkeste skuespillerinder i fransk film fejret '83


Førende bilkoncerner køber grund på Afkørsel 41 - Vordingborg Kommune\nFørende bilkoncerner køber grund på Afkørsel 41\nVil opføre topmoderne og hurtig ladestation for el-biler.\nEn topmoderne og hurtig ladestation for el-biler er på vej til Vordingborg Kommunes erhvervsområde Afkørsel 41. Det står fast efter, at IONITY har købt en mere end 5000 kvadratmeter stor grund på det eftertragtede erhvervsareal, - som ligger klos op ad Sydmotorvejen - som en yderligere og vigtig brik i IONITYs puslespil af europæiske ladestationer.\nIONITY er et selskab stiftet af de store bilkoncerner BMW Group, Daimler AG, Ford Motor Company og Volkswagen Group med Audi og Porsche.\nSelskabets formål er at opbygge et netværk af moderne, pålidelige og kraftige ladestationer langs store ruter i hele Europa. Hurtige opladninger sikres med en kapacitet på op til 350 kW, og samtidig skal ladestationerne både være behagelige og nemme at bruge.\n“Erhvervsområdet Afkørsel 41 er præcis sådan et sted, som vi har brug for til vores netværk af hurtigtladende og topmoderne ladestationer. Vi ser frem til et spændende samarbejde,” siger Chief Operating Officer i IONITY, dr. Marcus Groll.\nBorgmester Mikael Smed byder IONITY velkommen til Afkørsel 41.\n”At IONITY har valgt Afkørsel 41 til at placere en topmoderne ladestation styrker erhversarealet. El-biler er fremtiden, og behovet for ladestationer vokser for hver dag, der går. Allerede nu har mange lande et stort salg af el-biler, og jeg er ikke i tvivl om, at den udvikling også vil komme herhjemme, når Folketinget har strikket en fornuftig afgiftsstruktur sammen,” siger han.\nMed salget til IONITY er der kun ganske få ledige grunde tilbage på første etape af Afkørsel 41.\n”Det er dejligt, at der er så stor interesse for at placere sig på Afkørsel 41. Derfor er vi også allerede nu i gang med at byggemodne etape 2, hvor der allerede er afsat flere grunde,” siger Mikael Smed.


Planke-koteletter – Hakkesnitte\n1 rød eller gul peberfrugt (eller en halv af hver for farvens skyld)\nLæg nakkekoteletten på et skærebræt og tag en skarp kniv og skær ind fra siden, men stop, inden kniven går helt igennem.\nSå kan man folde kødet ud, og overfladen er pludselig blevet dobbelt så stor.\nPres koteletterne lidt ned, krydr med salt og peber og steg dem i lidt olie, ca 5 – 7 minutter på hver side, alt efter tykkelsen.\nI mellemtiden snittes peberfrugt, champignons og forårsløg og svitses på en pande i lidt olie, indtil grønsagerne er bløde\nHerefter lægges koteletterne i et ildfast fad og fyldet lægges på.\nKartoffelmosen lægges ovenpå. Nu, hvor jeg skulle tage billeder af det, skulle det jo se fint ud, så jeg fyldte mosen i en sprøjtepose og sprøjtede den ud oven på koteletterne.\nFadet kom i ovnen ved 200 grader i 15 – 20 minutter, indtil kartoffelmosen var gylden.\nVi fik en eller anden sovs til, men jeg husker desværre ikke hvilken. Det har nok været en champignon- eller tomatsovs.


Der er mange, gode grunde til at besøge København, og der er rigtig mange motivationer, der kan drive en rundt, så man får hele byen set. Parker, hoteller, museer, restauranter.\nNu er der kommet en ekstra, og det er en, der med et meget nydeligt kort på bogens inderside med tal får læseren rigtig godt rundt i hovedstaden. Og så ovenikøbet bibringer os viden om byggestile og arkitektur, som af interesserede helt sikkert vil blive taget godt imod.\nDenne gang har journalisten og forfatteren Peter Olesen sammen med fotografen Henrik Bjerregrav besøgt en perlerække af træhuse i København. Og fører dermed bevis for, at ikke alt er af stål, beton og spektakulære lejlghedskomplekser ved Islands Brygge.\nDet er skønt med den her slags bøger, der fokuserer på den ældre form for charme, hvor det er sjælen og historien, der er det bærende, og hvor forfatteren heller ikke er bange for at klargøre sin udelte begejstring for, at tingene godt kunne vende lidt tilbage til det, der var engang. Mens der er holdninger nok at tage af, såsom:\nTil skræk og rædsel for bygningsbevarere og fredningsinteresserede. Når først staten slipper sit ansvar, hvad så\nidag er bygningen heldigvis fredet\nBygningen drives idag af den vågne forening\ndet så jammerligt ud\nden bygning skal pinedød hedde\nVi får endvidere fine historier om Søpavillone, Det kinesiske Tårn i Tivoli, som nu rent faktisk hedder Det japanske Tårn, De kongelige Pavilloner ved Toldboden, Zootårnet, Orangeriet i Kongens Have, Institut for Idræt og Ernæring på Nørre Alle, Nordisk Film, Bjælkehuset i Søndermarken den nye kiosk i Frederiksberg Have, Diakonissestiftelsens Loppeshops og meget, meget mere. I det omfang, det er muligt på en relativ beskeden plads tager forfatteren os med i historierne om tilblivelsen af de forskellige hus, men kommer også ind på sidehistorier, der i et vist omfang giver os små strejf af den tidsepoke, de forskellige huse har været en del af.\nHvorfor vi skal have nøjagtigt samme bykort og optegnelse to gange, altså både som start og slut i bogen, når nu der skulle være rigeligt mere med stof at byde på, får stå hen i det uvisse. Men vi hilser bogen velkommen. Den er rigtig god og får os på en slags tur ned ad Memory Lane, dengang København var noget helt andet, end det mange steder er idag.


Sjov & Spil har følgende telefontider:\nBemærk at der er ferielukket ALLE mandage, onsdage og lørdage i juli måned.\nMandag – Fredag ................. 09.00 - 17.00\nLørdag .................................. 09.00 - 13.00\nSjov & Spil´s fysiske butik i Ribe har følgende åbningstider :\nMandag - Fredag...................12.00-17.00\nSe særskilt omkring julens åbningstider under menuen fysisk butik.\nVi har lukket for telefonerne 24, 25 og 26 december.\nAt i åbningstiden i vores fysiske butik, kan vi pga. kunder i butikken ikke altid lige tage telefonen.\nMen læg en besked, så ringer vi hurtigst muligt tilbage.....\nVed henvendelse på e-mail svarer vi hurtigst muligt, og altid inden for 12 timer på hverdage.\nVi svarer også på mail i weekender, samt på alle helligdage.\nHappygames.dk er en del af virksomheden Sjov & Spil, hvor alle henvendelser sker til.