Actua! | Els punys no parlen\nL’any 2012 una adolescent de 16 anys, que havia begut molt, va ser violada pels membres de l’equip de futbol de secundària d’Steubenvill, Ohio. La xica estava semiinsconscient i aquestos la varen portar, durant gran part de la nit, de festa en festa i, entre altres humiliacions, se li pixaren al damunt públicament. Cap persona de les que n’hi havia a les diverses festes va fer res per a evitar-ho, ni tan sols cridar per telèfon anònimament. A la xarxa es van pujar vídeos de l’agressió sexual i també un vídeo d’un conegut dels violadors on es burlava de la xica i del fet.\nAls USA s’estan duent a terme programes amb joves que intenten promoure la intervenció de l’espectador. Es tracta de cursos per apoderar els joves i trencar el corporativisme masculí. Ensenyen els estudiants a parlar i a prendre consciència que les bromes sobre la violació i la violència sexual real no han de ser tolerades en silenci. Els ajuda a considerar què fer, abans que passen, davant de situacions de violència; també a superar les barreres socials i el temor a intervenir. Es tracta de desenvolupar habilitats i de saber que hi ha moltes opcions quan s’enfronten a aquestes situacions.\nLes avaluacions del programes mostren que tenen un efecte molt positiu tant en la voluntat d’intervenir com en els comportaments reals.\nEl major factor facilitador de la violència és la idea que el comportament és tolerat secretament (Ella volia, a ell li agradava…).\nEn els xiquets i adolescents barons, la voluntat d’intervenir es basa en si creuen que els seus iguals masculins ho aprovarien o no. El que pensen els altres és més important que les seues pròpies actituds.\nAixò significa que fins i tot les expressions “menors” de sexisme o homofòbia, com per exemple les floretes, els insults “de broma” (maricó, marimacho…) o els acudits sobre la violació o sobre les persones homosexuals, etc., poden tindre una enorme influència ja que impliquen que degradar les dones (o les persones homosexuals) és acceptable i que la violació o qualsevol altra agressió és cosa de riure.\nAquestes opinions desanimen els espectadors a actuar, ja que pensen que no seran recolzats si actuen contra una agressió o fins i tot poden pensar que ells mateixos es convertiran en víctimes perquè les seues opinions són, suposadament, contràries a les de la majoria. En el cas de l’homofòbia, si es defensa a una persona homosexual, existeix la por al contagi de l’estigma, és a dir, el temor que la gent pense que la persona defensora és també homosexual.\nEn realitat, molts dels homes i xiquets no aproven la violència, però pensen que els altres sí que ho fan i per això callen. El que cal aconseguir és que parlen i diguen que estan en contra de la violència davant de situacions concretes, no solament de paraula.\nLes creences i mites al voltant de les agressions també prediuen la falta d’actuació. Per exemple la idea que la violació és sempre visiblement violenta, i no es produeix quan una persona és incapaç de consentir perquè ha begut molt. En el judici per la violació de la xica d’Ohio, un testimoni d’Stuebenville justifica la seua inacció dient que no va tractar de detenir els jugadors quan els joves ensenyaven els pits de la xica perquè en aquell moment “ningú va vore que era greu”.\nTambé és una dificultat afegida per a interrompre un comportament violent que els adolescents i joves perceben que els agressors tenen un alt estatus social, és a dir, que són molt populars.\nEn els casos on hi ha un consum d’alcohol o altres drogues, els adolescents sovint no demanen ajuda a les persones adultes per por a ficar-se en problemes amb els seus pares.\nUn factor a tindre en compte és la culpa. A les xiques se les educa en la por a patir una agressió sexual i el que han de fer és no “posar-se en perill” deixant d’anar a llocs soles, deixant de beure, no posant-se roba “provocativa”, etc. és a dir, la solució a la violència que altres exerceixen és que no facen coses i, quan les fan, se les culpabilitza de les conseqüències (i elles mateixes poden sentir que són culpables i no demanar ajuda).\nLes investigacions mostren que solament amb una persona que parle, ja pot trencar-se l’assentiment tàcit dels espectadors i frenar-se així l’escalada cap a formes més greus de violència.\nPots mirar també el vídeo de l’entrada Si no fas res, ets còmplice. I l’entrada de karicies La meua classe.\n14 Mai 2014 - 10:32 am Ainhoa Mott\nHola, aquesta entrada tracta d’una festa de joves, on hi ha xics i xiques de aproximadamentde setze anys. A una xica d’aquesta edat, és a dir 16, mentre que estava a la festa uns xics del equip de futbol de secundària el Steubenvill, Ohio, la van violar sense que ella s ‘adonara, clar, perquè estava beguda i no sabia el que estava fent i a què es precipitava. Al text també diu que tot aquest, el varen fer en públic i que la gent estava mirant sorprenguda i no feia res; no cridava a ningú ni tan sols com si fóra una persona anònima.\nPense que aquesta xica no deuria d’haber begut tant perquè corria el perill de que li passara alguna cosa; com el que l’ha passat, que colgaren el vídeo a internet, i damunt la gent no feia res ni tan sols de manera anònima. Per què raó la gent no fa res? Per què raó la gent no actua? Per què raó a aquestes persones no els importa la xica de la festa? Que ningú es planteja el que li pot passar a aquesta persona?La gent no actua! A la gent no l’importen els problemes dels demés, tan sols els seus.\nLes persones deurien de pensar més en l’altra gent perquè una persona no és una cosa; una persona és una vida no un joguet que l’uses i quan tu vols el tires, no, una persona té sentiments.\n16 Mai 2014 - 12:21 pm elspunysnoparlen\n“Pense que aquesta xica no deuria d’haber begut tant perquè corria el perill de que li passara alguna cosa; com el que l’ha passat, que colgaren el vídeo a internet”\nHola Ainhoa, no crec que responsabilitzar la víctima del que li ha passat siga molt positiu. RES justifica la violència i molt menys sobre algú que no es pot defensar!!! El problema no és que n’hi haja xiques que beguen, el problema és que n’hi ha xics que creuen que tenen dret a aprofitar-se d’una persona que ha begut, i n’hi ha molta altra gent que no fa res per a evitar-ho!!!\n14 Mai 2014 - 10:36 am Dani Goldman\nEn aquesta entrada conten una història d’una xica que va ser violada pels membres d’un equip de futbol quan estava semiinsconscient i la van portar de festa en festa. Diuen que cap va anar a ajudar-la ni ha dir res.\nConten que en USA ja estan començant a fer programes amb joves que intenten promoure l’intervenció de l’espectador.\nPosen dos vídeos que tracten del bullyng i dels insults homòfobs. En el primer uns xics insulten a un altre, i cap s’atreveix a defensar-lo. El segon ens ensenya a dos homosexuals que quan es queden sols es donen la mà, però els veuen uns xiquets i el conten a tota la classe. Finalment, aquests es riuen d’ell en mig de l’aula, i tan sols i una persona que s’atreveix a defensar-ho, i després s’uneixen tots.\nLa meua opinió es que tots deuríem posar-nos en el cas de la víctima i ajudar-lo a lluitar contra els agressors, encara que la gent pensa que si fa això els altres es riuran d’ells i creuen que es més important la seua opinió que la teua.\n14 Mai 2014 - 10:40 am Andrea Du Chatelet\nEn aquesta explicació dels casos que li passen a moltes persones tant per a aprofitar-se de les dones o tant per ser gai, lesbiana, transsexual o bisexual. En les dos situacions els espectadors solen quedar-se en segon pla i no interposar-se entre el agressor i la víctima. L’exemple d’un cas real en el que uns adolescents s’aprofitaren de la xica que havia begut massa i la portaren de festa en festa per a que els presents es rigueren d’ella sense fer res, per què? No s’interposaren per por a que feren el mateix amb ells? O pot ser que els agradara l’escena? El que passava per les seues mentes no ho saben ni el sabrem, però en qualsevol cas no feren el correcte, actuar. En un vídeo varen vore a una parella de dos xics que s’anaven a donar un bes, però un dels dos no volia per temor a que algú els vora i no els deixaren en pau, i com no varen aparéixer un grup de xics. Al dia següent, un adolescent es va burlar i un company li va recolza, i així un darrere d’altre. En aquesta cas tot va eixir bé per sort.\nEn la meua opinió sempre ocorre el mateix i pels mateixos temes. A soles un petita part a canviat, i a alguns encara que saben que està malament no fan res i no crec que les seues opinions varien. Gracies a aquestes entrades jo me informat més perquè no sabia res i ara ja si. Hi ha gent diferent uns opinaran d’una manera i altres d’altra, i encara que vulguem fer-los canviar no podrem, però sempre hi haurà gent que defense als demés.\n14 Mai 2014 - 10:40 am SHEILA NELKEN\nHola, aquesta entrada tracta sobre uns jove que organitzen una festa, hi ha joves i adolescents. A una xica de uns 16 anys la violen un grup de xics de l’equip de futbol de secundària, ella està borratxa i no s’adona de res, està inconscient, aquests fan vídeos burlant-se d’ella i gravant l’acte. A l’entrada comenten també que tots els espectadors que estan a la festa no fan res, com sempre, giren la cara indicant que el que passa no va amb ells i no fan res, ja no separar-los sinò cridar a algú, a la policia perquè separe a ambdos.\nPense que el que fan els espectadors, és a dir, girar el cap, intentar passar, etc. està molt roïn. Hem d’intentar posar-nos al lloc de ells, no saben que han de fer, però en aquest moment han de pensar ràpid i actuar, perquè com a mediadora també hem de posar-nos al lloc de la xica: està inconscient i beguda, la violen en públic i ningú no fa res? Aquesta pensaria: però amb quin tipus de persones estic que quan m’ ocorre alguna cosa realment important no fan res, però quin tipus de persones són aquestes? Si estiguérem al seu lloc ens sentiríem prou decepcionats per les poques persones que ens ajuden al nostre voltant.\nLa conclusió d’aquesta entrada és que si ocorre això o alguna cosa pareguda en la teua presència i al teu voltant, has d’actuar, sigues o no mediador, ja no com mediador o mediadora sinò com a persona que ets.\n14 Mai 2014 - 10:41 am RAQUEL KENT\nAquesta estrada tracta de per què no actuem d’avant d’una agressió. Encara que hi haja molta gent al voltant ningú fa res per por que el facen el mateix. Tenim que actuar si volem que això canvie algun dia, no ens podem quedar de braços creuats. Hem de convéncer a la gent que no podem continuar sempre amb el mateix i de que ajuden i criden a la policia.\nBaix de l’explicació hi ha dos vídeos el primer no l’he entès molt perquè no hi ha substítols però en el següent vídeo tenim a un xic que és insultat per ser gai. Estava amb el seu novio li va donar la ma i uns companys seus es van burlar d’ells.\nJo opine que no està bé insultar a altres per ser homosexual, lesbiana, gai… són persones iguals que tots i també tenen sentiments es poden sentir agredits. Sempre són les mateixes persones les que es burlen i es riuen. Com es sentirien ells si els passara? Tindrien la mateixa opinió?, pense que no, ells no saben com es senten aquestes persones i si no els passa, mai el van a saber.\nÉs injusta la societat per no deixar que tots facen el que vulguen, també ho són els agressors que els insulten. Ells volen ser així deixa’ls no et fan res a tu per a que et fiques. Per què no són respectuosos amb ells? No entenc per què insulten als demés per diversió.\nConclusió: si fem alguna cosa tot el mon canviara i no hi hauria ni diferencies, ni bulling ni res dolent. ACTUA!\n14 Mai 2014 - 10:41 am Jesus Thompson\nAquesta entrada tracta sobre la violència, en l’imatge apareix totes les postures de la gent: víctima, a la qual reb la violència, agresor- quin actua violentament, seguidors-ajuden y animen a l’agresor a actuar violentament, paridaris- animen a aquest, espectadors “neutrals”- no ajuden a l’agresor pero tampoc defen a la víctima i els posibles defensors- poden ajudar però no ho fan.\nEls espectadors neutrals no ajuden a aqust/a (la víctima) bé per por a ser atacats o insultats o bé per quedar malament davant de tots. En USA han fet activitats per evitar la violència y consienciar a la gent jove de que els punys no son mes valents que la paraula. També els conciencien de que dir la tipica brometa de “maricó o marimatxó” poden ofenfre a la gent homosexual.\nLa veritat es que a voltes jo si que dic la broma de mariquita pero vaig a intentar canviar y anime a tots a fer-ho.\n16 Mai 2014 - 12:23 pm elspunysnoparlen\n“La veritat es que a voltes jo si que dic la broma de mariquita pero vaig a intentar canviar y anime a tots a fer-ho.”\nEm sembla un molt bon propòsit!!!\n29 Setembre 2014 - 7:16 am bgoña bebel\nJo vaig a comentar de els punys no parlen un vídeo sobre les persones del sexe contrari\njo crec que el que el vídeo del que parla es que tos soms humans i que da igual si en agraden els xics o les xiques o els dos a la vegada perquè som persones igual i a esses persones q son lesbianes o guies o bisexuals mereixen el mateix tracte i un respecte mol gran perquè ells tenen el valor de mostrar-se a les persones cruels que fan que ells ho hagen passar mal i això es una cosa molt important jo crec que el vídeo es perfecte perquè demostra que hi ha persones que les da igual seguen del sexe que seguen tots som igual\nCurs de formació a Alboraig, 2014


Propietats medicinals de la toxica planta - L'ortiga verda | Concòrdia\nSón conegudes per tenir àcid a les fulles, el qual produeix una forta irritació i urticària a la fricció amb la pell. Però, utilitzant les millors parts d’aquesta herba correctament podem beneficiar-nos de totes les seves propietats.\nPrincipals propietats de l’ortiga verda\nSi es fa servir bé aquesta planta medicinal ens pot aportar gran quantitat de beneficis gràcies als components.\nPer tot això destaquem les següents:\n·Depurativa i diürètica\n·Calmant i analgèsica\nAquesta herba tan comú és fantàstica per regular problemes en l’aparell sanguini. Per exemple, ens ajuda a regular els nivells de colesterol, reduint el dolent i permetent que el bo s’elevi. Així mateix, pot ajudar-nos a evitar i tractar l’aterosclerosi.\nIgualment ens ajuda a combatre l’anèmia gràcies a diversos components però principalment a l’aportació de ferro. Ens serveix per reduir el malestar si es pateix de metrorràgia, l’hemofília, la dismenorrea i trastorns de la menopausa entre d’altres.\nDepura el teu organisme\nA més d’aconseguir una depuració de l’aparell digestiu també podem prendre-la per eliminar líquids retinguts. Així, les fulles d’aquesta herba són molt diürètiques i depuratives, pel que ens ajudarà a eliminar no només líquids i greixos acumulats, sinó que podrem desfer-nos de les toxines.\nCuida la teva pell i el teu cabell\nUn altre gran és poder combatre problemes de la pell com els grans i l’acne, els èczemes i alguns herpes. Així mateix, ens servirà per tractar problemes com la seborrea capil·lar, la caspa, la caiguda del cabell i regenerar el cuir cabellut. Per tot això, resulta perfecta per tenir cura de la nostra pell i cabell.\nA més, també és comunament utilitzada per reduir el dolor de la ciàtica, tractar la diabetis de forma natural, prevenir i tractar la hipertròfia prostàtica, baixar l’àcid úric, millorar problemes d’impotència i alleujar les fases depressives de l’alzheimer.\nCom utilitzar l’ortiga verda\nPer poder beneficiar-te d’aquesta planta medicinal has de conèixer com prendre-la i altres formes d’usar-la. Presta atenció als següents mètodes perquè aplics el que més et convingui:\nInfusió d’ortiga verda\nPer preparar infusió d’ortiga seca, hauràs de reunir 2 cullerades de fulles seques d’aquesta planta i 1 litre d’aigua. És vital que les fulles estiguin seques i NO siguin fresques, ja que quan estan encara fresques conserven els components urticants i podríen fer mal.\nBanys amb ortiga verda\nSi el teu problema es dóna en les articulacions o tens ciàtica o bé vols aprofitar al màxim les propietats d’aquesta herba per a la pell, per exemple si vols tractar l’acne, i el teu cabell, t’aconsellem que facis banys amb ortiga. Per fer-los necessitaràs fer 1 litre o 1,5 litres d’infusió com hem explicat abans i omplir la banyera amb aigua calenta o tèbia per abocar la infusió en ella i submergir-te per uns 15 o 20 minuts.\nMenjar ortiga verda\nLes millors formes d’ingerir la Urtica dioica són bullides i preses com a plat principal combinant-les amb altres verdures o plantes medicinals comestibles.\nEfectes secundaris i contraindicacions de l’ortiga verda\nAbans de començar un tractament amb aquesta herba has de prestar atenció als possibles efectes secundaris i les contraindicacions:\n-Un ús inadequat de la planta fresca pot produir irritació, coïssor, sensació de cremor i urticària a la pell.\n-L’arrel també pot produir problemes d’irritació gàstrica i reaccions cutànies.\n-L’excés del seu ús pot produir problemes cutanis i problemes digestius.\n-No facis servir la planta fresca recollida directament del camp.\n-No consumeixis ni utilitzis aquesta herba si pateixes edemes per insuficiència cardíaca o renal o hipertensió.\n-Si decideixes comprar la tintura a base d’alcohol no has de donar-la a menors de 5 anys.\nAixí mateix, recomanem que no comencis a utilitzar-la sense el consentiment del metge per evitar interaccions amb medicaments o l’empitjorament d’alguns problemes de salut.\n← Causes i símptomes del mal de ronyons


Sojuz | enciclopedia.cat\nSojuz TMA-03M (2012)\nSèrie de vehicles espacials tripulats (per un, dos o tres cosmonautes), llançats per l’URSS d’ençà del 1967 i per la Federació Russa des del 1992.\nEls Sojuz són constituïts per tres mòduls: el de servei (de forma cilíndrica), el de comandament (de forma hemisfèrica) i l'orbital (de forma esfèrica). Després d’un primer vol preliminar no tripulat (1966), el Sojuz 1 fou llançat per l’abril del 1967 i el seu tripulant, V.V. Komarov, morí en enredar-se el paracaigudes que frenava la nau. Entre aquest llançament i el Sojuz 40, llançat el 1981, es realitzaren 38 missions tripulades (una de les quals fallà i mai no fou numerada) i 3 no tripulades.\nCal esmentar les missions Sojuz 4 i Sojuz 5 (primeria del 1969) en les quals, després d’un acoblament dels vehicles, dos cosmonautes del Sojuz 5 passaren al Sojuz 4 tot simulant un rescat. Una altra primera experiència fou el llançament dels Sojuz 6, Sojuz 7 i Sojuz 8, en un interval de tres dies, per l’octubre del 1969, en la qual es trobaven set homes simultàniament en òrbita. El Sojuz 19 (juliol del 1975) s’acoblà amb l'Apollo-18 nord-americà en una experiència conjunta soviètico-nord-americana.\nEl 1980 marcà una nova fase amb la introducció de la versió Sojuz T, amb un interior totalment redissenyat i nous sistemes de propulsió i navegació. Des d’aleshores, les naus Sojuz han estat utilitzades per a transportar les tripulacions cap a les successives estacions orbitals: fins el 1986 la Sal’ut, posteriorment la Mir (1986-2001) i, des del 2002, l'Estació Espacial Internacional (EEI).\nA la versió Sojuz T succeí, el 1986, la Sojuz TM, i les naus corresponents s’acoblaren a l’estació Mir fins el 2001. El 2002 entrà en servei la sèrie Sojuz TMA, la primera nau de la qual transportà, l’any 2002, un cosmonauta a l’EEI, i, al novembre del 2011, la Sojuz TMA-22 s’acoblà a l’EEI. Un any abans (2010) s’havia desenvolupat una nova versió del Sojuz TMA, el Sojuz TMA-M. Al març del 2013 s’inicià l’anomenat "esquema ràpid" de viatges de les naus Sojuz a l’EEI. Amb aquest nou sistema, el trajecte passà de dos dies a tan sols sis hores.\nAls vols dels Sojuz, sovint hi han participat cosmonautes estrangers, fins el 1992 del bloc soviètic (Bulgària, l’Afganistan, etc.) i posteriorment d’altres estats (els Estats Units, França, Alemanya, el Japó, etc.).


L'Espanyol trenca el malefici i guanya lluny de Cornellà\nUn gol de Romaric dóna el triomf als de Pochettino, que van ser millors que el Rayo\nNATALIA ARROYO 17/10/2011 00:00\n260x366 Poder al mig del camp Verdú protegeix la pilota davant la pressió de Casado. El barceloní, lleugerament escorat a la banda, no va lluir com en altres dies, però va combinar bé amb els companys Forlín, Javi Márquez i Romaric al mig del camp. / JAVIER LIZÓN / EFE Poder al mig del camp Verdú protegeix la pilota davant la pressió de Casado. El barceloní, lleugerament escorat a la banda, no va lluir com en altres dies, però va combinar bé amb els companys Forlín, Javi Márquez i Romaric al mig del camp. / JAVIER LIZÓN / EFE\nPotser era un problema d'horari i calia jugar al matí en lloc de fer-ho a les deu del vespre. Potser era un problema d'intensitat i era necessari rebaixar l'energia en algunes fases del joc per oferir un rendiment més estable i consistent, amb menys alts i baixos. Ahir l'Espanyol va trobar l'antídot per a tots els símptomes que l'havien bloquejat durant gairebé nou mesos fora de casa, i va derrotar el Rayo Vallecano gràcies a un gol de Romaric tot just començar la segona meitat.\nLa presència d'un exjugador com Tamudo a l'equip rival no va ser prou argument per als de Sandoval per inquietar un Espanyol que va completar el seu millor partit de la temporada, molt concentrat i amb rigor tàctic. Des del primer minut, els blanc-i-blaus es van fer els amos del mig del camp, canviant la reacció i recorregut d'altres dies per la proposta i la posició. Pochettino va sortir amb Forlín i Javi Márquez al doble pivot i va prescindir de Baena, un home més físic, i l'aposta no només li va sortir bé, sinó que va ser una de les claus del partit. Movilla i Javi Fuego es van quedar sense pilota i, sense ella, el Rayo va ser una joguina en mans dels periquitos.\nSergio García marca el ritme\nL'estat de gràcia del davanter badaloní va ajudar l'Espanyol a trobar el to en els primers compassos de joc, l'únic moment en què el Rayo va semblar que era millor. De les seves botes van néixer les millors ocasions dels visitants al primer temps, que van acabar per fer recular un Rayo que mai va poder portar el pes del partit. Animats i sabent que són superiors, els periquitos van anar guanyant en confiança i es van sentir còmodes. Com a casa. El pànic de jugar lluny de Cornellà-El Prat -on no guanyaven des del 23 de gener, a Getafe (1-3)- es va esvair al segon temps quan Romaric, aprofitant una bona assistència de Forlín des de la frontal de l'àrea, va fer el 0-1 amb un xut creuat.\nEl gol va confirmar les bones sensacions d'un Espanyol que, ahir, va saber gestionar bé les emocions, el ritme. No hi va anar més del compte. No va anar-hi menys, tampoc. Va trobar el punt de cocció exacte per no patir prop de l'àrea pròpia i arribar amb claredat a l'àrea rival. Romaric i Rui Fonte van tenir el segon gol a l'abast en dues bones arribades, però no van saber sentenciar i van forçar l'Espanyol a patir en els últims deu minuts, quan van fer un lleuger pas enrere.\nPerò ahir era el dia de trencar la mala ratxa, i la defensa, liderada per Amat i Héctor Moreno al centre, va saber gestionar bé els últims atacs del conjunt madrileny i va protegir bé la porteria de Cristian sense patiments.


El Comitè de seguiment del túnel del Pertús té previst enllestir la millora del Pla de Seguretat Binacional aquest any - InfoJonquera\nEl Comitè de seguiment del túnel del Pertús té previst enllestir la millora del Pla de Seguretat Binacional aquest any\nRepresentants de banda i banda de la frontera es van reunir la setmana passada i van posar la infraestructura com a exemple de col·laboració transfronterera i d'innovació permanent\nDilluns, 18 de febrer de 2019 a les 09:19h\nAutoritats i professionals de banda i banda de la frontera, treballant conjuntament | Infojonquera\nEl Comitè de seguiment del túnel transfronterer del Pertús es va reunir la setmana passada i va acordar continuar avançant en la revisió i millora el Pla de Seguretat Binacional, que estarà enllestit aquest mateix any. Tenint això en compte, van posar el tram transfronterer -que a part del túnel inclou tota la Secció Internacional de la via, que va de Llers fins a Le Soler- com a exemple de col·laboració transfronterera i d'innovació permanent en termes de seguretat.\nLes delegacions catalana, espanyola i francesa van compartir informació sobre els avanços de la revisió del pla, que és un document que es va millorant constantment i que es nodreix de les aportacions de professionals experts en emergències de banda i banda de la frontera. Es va aprovar l'any 2010 i actualitzar per primer cop l'any 2014. I el seu objectiu és facilitar la gestió i limitar possibles conseqüències d'una situació d'emergència a dins del túnel.\nPer aconseguir-ho, també preveu la realització d'exercicis operatius sobre el terreny, combinats amb exercicis de despatx, que s'organitzen de manera alternativa als dos vessants del túnel com a mínim cada dos anys. En aquest sentit, durant la reunió de la setmana passada la cap de Protecció Civil de la Delegació del Govern a Catalunya, Carmen Raposo, va exposar als integrants del Comitè les conclusions dels grups de treball que, des de l'útima reunió, que s'havia fet l'abril del 2018, han continuat treballant en la revisió del pla per tancar el document enguany. I també es va referir a la preparació del proper simulacre d'emergències conjunt,q ue es concretarà en la reunió que farà al març el Comitè de Seguretat, que és el màxim òrgan intergovernamental de coordinació de la gestió i seguretat del túnel.\nA part de Raposo, a la reunió també hi van assistir el subdelegat del Govern espanyol a Girona, Albert Bramon; representants de la Policia Nacional espanyola, la Guàrdia Civil, Protecció Civil, els Bombers, els Mossos d'Esquadra i el SEM; la directora del Gabinet del Prefecte dels Pirineus Orientals, Edwige Darracq; el cap de la Protecció Civil francesa, Luc Montoya; repesentants dels Pompiers, la Gendarmeria i el SAMU (Servei d'Ajuda Mèdica d'Urgència); el director general de Línea Figueras-Perpignan (que és el gestor de la infraestructura), Petros Papaghiannakis, i els responsables de seguretat i operacions de l'empresa (que està participada per Adif i SNCF Réseau a parts iguals).


Innovació Educativa | Escola Internacional Privada Agora Barcelona\nYou are here: Home / Excel·lència Educativa / Innovació Educativa\nLa innovació educativa caracteritza el programa educatiu de l’Agora International School Barcelona, un cercle que incorpora noves activitats i que permet complementar i millorar el programa tradicional que imparteixen en la majoria d’escoles convencionals. A través de la innovació educativa, oferim un valor afegit que en permet afavorir l’èxit acadèmic i personal de l’alumnat.\nDins del currículum s’introdueixen activitats esportives, musicals i artístiques, que tradicionalment es consideren activitats co-curriculars, ja que permeten assegurar una educació integral. Aquesta innovació educativa permet oferir una educació que va més enllà d’una classe tradicional, desenvolupant així múltiples intel·ligències i potenciant els interessos i talents de l’alumnat.\nEl plurilingüisme és un dels aspectes primordials del nostre innovador programa educatiu. L’aprenentatge de l’anglès com a primera llengua estrangera ocupa un lloc especial. A mesura que avança l’itinerari acadèmic dels nostres alumnes, introduïm una segona llengua estrangera, el francès o l’alemany. A més, s’ofereix xinès mandarí, mitjançant un aprenentatge precoç durant l’Educació Infantil i els primers anys d’Educació Primària.\nL’ús habitual que fem de les Noves Tecnologies en les aules també forma part de la innovació educativa: escriure, obtenir informació, experimentar, simular, comunicar-se, aprendre un idioma, dissenyar, etc. Així els alumnes aprenen a aplicar habilitats computacionals en les formes significatives, fent un ús flexible i creatiu. A més, a 5è d’Educació Primària els alumnes utilitzen la tablet com a element per l’aprenentatge; una eina que els aporta molts beneficis, sense renunciar del tot als llibres de text.\nEls escacs i l’àbac també formen part d’aquesta innovació educativa que caracteritza al nostre programa. La pràctica d’aquestes activitats aporta múltiples beneficis als nens, ajudant-los a desenvolupar les seves capacitats cognitives, així com a obtenir millors resultats acadèmics.\nA més, Agora International School Barcelona és una escola investigadora, activa i creativa, que potencia un ensenyament participatiu per projectes, cosa que converteix als alumnes en els autèntics protagonistes del seu propi aprenentatge, sempre guiats pels seus professors. En l’aprenentatge per projectes es busca que l’alumne tingui una visió àmplia i oberta de la realitat mitjançant mètodes interactius i vivencials.\nEl programa d’intel·ligència emocional és una altra de les característiques que defineixen la innovació educativa del centre. En tot moment el personal docent fomenta l’autoestima, empatia i les habilitats socials de l’alumne perquè aquest se senti valorat en tot moment. Desenvolupem la seva intel·ligència emocional, promovent l’autocontrol, ajudant-lo així a afrontar els reptes de la seva vida.\nL’escola internacional ofereix als seus estudiants de Batxillerat, tant del Nacional com de l’Internacional, un programa pre-universitari d’orientació, que els ajuda a trobar la seva vocació. Al llarg d’aquesta etapa educativa es realitza un “Coaching Dialògic” que inclou 10 sessions d’activitats psicotècniques que tenen com a finalitat cercar la seva felicitat i orientar-los a descobrir les seves metes en la vida. Així mateix, s’ofereix un programa de “Work Experience” que apropa als estudiants a la realitat professional.


El SAIM pretén «fugir d'una concepció 'elitista' de l'art, en què cada quadre té una paret, per caminar cap a l'amalgama, l'explosió, col•locada per totes les parets».\nMés de 100 obres i 23 artistes de Mallorca o residents a l'illa es trobaran en la primera edició del Saló d'Art Independent de Manacor (SAIM). Aquest esdeveniment, que es durà a terme el pròxim 29 de maig en el marc de les Fires i Festes, pretén convertir-se en una mostra tant d'artistes independents, que no compten amb una plataforma estable per donar-se a conèixer, com també de creadors amb una carrera ja consolidada. Cadascun d'ells hi aportarà dues, tres o quatre obres.\nSalons d'art del segle XIX\nEl format de l'exposició s'inspira en els salons d'art del segle XIX, amb les parets plenes de quadres, inspirada en el collage. Es tracta de fugir d'una concepció 'elitista' de l'art, «en què cada quadre té una paret, per caminar cap a l'amalgama, l'explosió, col·locada per totes les parets. Amb aquest format l'exposició de les obres es converteix també en una instal·lació artística ella mateixa».\nLa fusteria de la pintora Catalina Julve i Antoni Pascual\nLa mostra es farà al taller de la pintora Catalina Julve i Antoni Pascual, a Manacor. Es tracta d'una antiga fusteria reconvertida en espai d'art, situada en el barri d'es Cós. El taller es va inaugurar amb una festa multidisciplinar fa mig any, en què hi participaren artistes com Joana Gomila o Som Vinil. Aquell esdeveniment va ser considerat «com una mostra de la reactivació de la vida artística i cultural autogestionada que s'està vivint a la ciutat».\nUn dels objectius d'aquest SAIM és convertir-se en una cita anual per a l'art independent de les Balears. Es tractarà d'un esdeveniment popular, que hi convidarà els veïns, els visitants, els crítics i els galeristes.\nManacor, font de creativitat.\nPer MOVISTAR ENS PREN LA LLIBERTAT., fa mes de 5 anys


Actualitat | Estris.cat\nL'Esplai La Trepa de Sabadell participa del Sense Ficció de TV3\nEl programa posa l’accent en com les noves tecnologies ha comportat una nova forma de relacionar-se entre els joves\n10.02.22 Fundació Pere Tarrés\nEl pròxim programa de documentals Sense Ficció posa l’accent en com les noves tecnologies ha comportat una nova forma de relacionar-se entre els joves. Aquests, sovint, tenen molts amics virtuals, però pocs a la vida real. Per això, quan apaguen el mòbil o l’ordinador apareix el gran monstre: la solitud.\nA “Solitud: la pandèmia de l’era digital”, el periodista Albert Elfa entrevista a diversos joves per desgranar com les noves tecnologies, els videojocs o les xarxes socials han comportat que s’acabessin recloent a les seves habitacions i, per tant, aïllant-se del món real per viure només en el virtual. Això, òbviament, ha comportat molts problemes de salut mental a aquests joves.\nDavant aquesta situació, el lleure educatiu s’ha convertit en un bàlsam per a molts infants i joves on comparteixen espais, conviuen i desenvolupen activitats amb altres persones de la seva edat. Per això, a través del lleure educatiu, teixeixen relacions reals amb altres nois, noies, així com els monitors o monitores que, sovint, es converteixen en un referent per ells i elles.\nAixí ho va poder constatar l’equip del Sense Ficció que va estar durant una sortida de cap de setmana dels joves del Centre d’Esplai La Trepa (Sabadell) del Moviment d'Esplais MCECC.\nNomés arribar a la casa de colònies, els joves van deixar el seu mòbil en una capsa i no el van recuperar fins que van marxar. “Per mi, els deu dies sense el mòbil és un alliberament i quan tornes és com que fa mandra tornar en el món de les xarxes socials perquè és com que et tornes a posar d’una manera superficial a la vida”, assegura Laia Saus, al Sense Ficció.\nA més, també va poder assistir a un taller sobre l’ús de les noves tecnologies entre els joves que va realitzar Mercè López -cap de l'àrea digital de la Fundació Pere Tarrés- amb els pares i mares dels joves del Centre d’Esplai La Trepa, així com els monitors i monitores. En aquest, els pares i mares van compartir experiències, temors i vivències de com els seus fills o filles se socialitzen a través dels mòbils, els ordinadors o les xarxes socials.\nPodeu recuperar el documentar de TV3, la televisió pública de Catalunya, a la web del Sense Ficció “Solitud: la pandèmia de l’era digital”, que han dirigit Elfa i Ricard Belís, mentre que Ruth Llòria s’ha encarregat de la producció, Oriol Feliu i Marc Durà de les imatges i, finalment, Moisès Casanovas del muntatge.


Vaixella a l'engròs de restaurants | 28 Ceràmica\nSopar amb Hosen dos vuit, sopar amb el món\nVaixella de porcellana\nStreming en directe\nCada detall és una idea diferent, un món diferent en plaques Hosen produïdes amb tècniques de producció modernes.\nEl menjar és una de les experiències definitives que porten xefs i persones junts. Estem prèvies per veure que les plaques i les bols es troben des de Hosen dues de vuit col·leccions de colors reflecteixen aquest esperit càlid i relacionem ambició dels cuiners.\nCOL·LECCIÓ DE TEXTURES - 2021 Conjunts de vaixella de porcellana d'alta temperatura de nou disseny Conjunts de ceràmica de disseny únic per a restaurants\nLes úniques vaixelles de color vermell i verd, amb una superfície mat i brillant, amb diferents dissenys, es podrien utilitzar per decorar bé les taules del vostre restaurant amb menjar. I satisfer el pensament de diferents xefs.\nBLAU DE COURE: jocs de vaixella de restaurant de porcellana brillant i greix degradat d'estil Morden\nL’esmalt de color reactiu és el brillant sopar d’aquesta col·lecció. D’aquest nou vaixella de restaurant, diferents formes i mides per a la vostra selecció, estan disponibles per a rentavaixelles i microones, a més de resistents a les ratllades.\nLOTUS BLUE - 2021 Novetat de jocs de vaixella de porcellana blava, vaixella de vidre de ceràmica amb encàrrec\nUna de les noves i exclusives vaixelles de ceràmica blava, no només té un color cel blau, sinó que també es combina amb el clar oceà blau. Amb impacte visual, feu que el vostre menjar sigui deliciós i bonic.\nSELVA VERDA: jocs de vaixella de ceràmica amb esmalts verds d'estil rústic populars, jocs de porcellana de grau AB per a restaurants\nNous plats de restaurant verds a l'engròs. Els diferents vaixells de gran format en diverses formes, disponibles per al restaurant del mercat del sud-est asiàtic. Són resistents i segurs per a rentavaixelles i microones.\nSi necessiteu personalització per a la vostra pròpia idea TAZARWARE, deixeu que la idea de personalització professional de Hosen faci realitat aquesta idea.\n1. Consulta: el client ofereix la imatge o dibuixa la imatge sobre la idea amb especificació d'especificació, dimensió, material i compilació.\n2. Disseny: l'equip de disseny dibuixa la imatge 3D per a la vostra confirmació sobre el disseny i, a continuació, treballeu en mostres. L'equip implicat des de l'inici d'un projecte per garantir els millors productes dissenyats a mida per satisfer les necessitats dels clients.\n4. Gestió de la qualitat: per subministrar estructures d'alta qualitat, homologi un efecte& Sistema de gestió de qualitat eficient.\nEl nostre objectiu és satisfer els nostres clients amb alta precisió i qualitat fiable per garantir que cada client pugui sentir-se còmode i confiat amb els nostres productes a la seva vaixella. Hosen dos productes de ceràmica vuit àmpliament trobar les seves aplicacions del mercat a causa de Nice ProOties.Hotel, Restaurant, Weeding, Event, Super Market.\nLa col·lecció de vaixella blanca compleix els requisits necessaris per a cada part de l'hotel, com ara vestíbul, bufet, restaurant especial, menjador principal, bar ...Poseu-vos en contacte per obtenir més informació\nSOLUCIÓ DE LLOGUER DE CASAMENTS\nLa placa de carregador amb brillants daurats i daurats podria satisfer la consulta del client de lloguer que necessita aquest espectacle de vaixella de luxe a l’esdeveniment. La placa de carregador de vidre també compleix aquesta sol·licitud especial.\nSOLUCIÓ DE RESTAURANTS\nLa Col·lecció de Vaixella de colors compleix els diferents conceptes de restaurant, COL·LECCIÓ DE FOC, COL·LECCIÓ URBANA, COL·LECCIÓ DE FOGS ...Feu clic per obtenir més estoig de restaurant per comprovar-ho\nCONJUNT DE SOPARIS SUPER MERCAT\nHosen Two Eight Ceramics va oferir vaixella en paquet conjunt, especialment per a 18 unitats per joc, 24 unitats per joc. Emballeu-lo en un paquet segur i assegureu-vos la seguretat de la mercaderia durant el transport o la venda en línia.\nHosen dos vuit ceràmiques com a fabricant de vaixella Sincer 1998\nAmb una superfície de producció de 30.000 metres quadrats, la companyia està dotat d'excel·lents habilitats de fabricació, equip professional, alta capacitat de producció, gestió moderna estricta. Amb la combinació d'artesania tradicional i tecnologia moderna, dues vuit ceràmiques s'adhereixen a la política de creació de nous productes i perseguir estil artístic; Oferim productes exquisits per satisfer les demandes de diferents clients.\nDigueu-nos el vostre requisit, podem fer més del que podeu imaginar.\nMarques de Linen Eliya Hotel\nVendes de contacte a Jane Lee


Musa - Levante-EMV\nclara laguarda 22.07.2016 | 04:15\nPer què ens sentim inspirats? Com es succeix la creativitat en qualsevol tasca o situació? Trobem els orígens del concepte a la cultura hebrea i a la grega. En estes s´atribuïa el naixement de la inventiva a la inducció mística de personatges divins en la conciència dels humans. Al segle XVIII, la psicologia començava a sorgir i, als temps de la il·lustració, es considerava que la inspiració depenia d´un sentit especial per associar idees i percepcions que havia d´estar prou desenvolupat. Per altra banda, tant els escriptors romàntics –que creien que la inspiració era una connexió irracional- com els materialistes –que tractaven de trobar el quid de la qüestió observant l´interior de l´individu alhora que les condicions externes- tenen en comú una idea: que el coneixement del que ens il·lumina està fora del nostre domini... o no és així?\nPicasso digué: «la inspiració existix, però ha de trobar-te treballant». Encara que les muses existiren, segurament no es deixarien vore si tenim la peresa al davant. Ben pensat, els moments més inspiradors estan fets de xicotetes grans coses que ens fan vibrar, que ens fan sentir vius, que ens fan sentir enllaçats internament i externament amb el que passa... i amb el que fem que passe. Quan fas les paus amb les limitacions que puguen influir negativament, l´efecte cascada pren protagonisme i ajuda a que el puzle encaixe, posant de manifest cap on vas i d´on vens. Així és amb el riu MUSA –Minusválidos Unidos Sin Aditivos- al que es refereix l´escriptor, humanista, economista i acadèmic Jose Luís Sampedro al seu llibre pòstum, Sala de espera. L´última musa de Sampedro es una metàfora de dos rius que es fan un: la seua vida i la de la seua parella Olga Lucas -també escriptora, intèrpret, traductora i locutora de ràdio-.\nParlant de la ràdio i de la vida! Demà dissabte estic segura que les muses estaran fent un passeget a la Gran Nit de Juliol. Baix l´influx d´un nou claim -Music Inspires Life-, Los40 celebren 50 anys d´èxits amb els grups Furious Monkey House, Sidecars i Miss Cafeína. Es revisaran també els records més emotius, propiciats per la combinació màgica de melodies i paraules que sintonitzen harmònicament en l´aire. Com que no s´ha fet cap concert a la plaça de l´Ajuntament de València des de fa un vertader grapat d´anys, potser vinguen Clio i Euterpe, muses de la història i de la música. Si més no, si el cor i els oïts se sincronitzen escoltant el que senten, un pas més pot ressonar com un pes menys.


El Món | "El pla A ha de ser un pacte amical de secessió amb l'Estat espanyol" | Política\n"El pla A ha de ser un pacte amical de secessió amb l'Estat espanyol"\nIsabel Helena Martí, vicepresidenta de Sobirania i Justícia, ens rep dos dies després d’organitzar la segona conferència internacional ‘Building a new state' i en la qual hi van participar experts internacionals provinents del País Basc, Escòcia, Quebec i Eslovènia. Un dels assistents va ser el lehendakari Juan José Ibarretxe. Parlem amb ella de les estratègies que ha de seguir Catalunya abans de convocar el referèndum i de les possibilitats reals d’un Estat propi.\nperRedacció 08/09/2015 20:08\nQuin Ã©s el primer pas que ha de fer Catalunya si vol ser independent mÃ©s enllÃ del referÃ¨ndum?\nLa condiciÃ³ indiscutible Ã©s la de congriar la majoria social que la faci possible. A mÃ©s d'aquest element social tambÃ© fa falta que hi hagi una elit polÃtica transversal que pugui dirigir i conduir aquest anhel d’independÃ¨ncia del poble de Catalunya. I cal que es faci un esforÃ§ internacional per explicar qui som els catalans i perquÃ¨ volem un Estat propi. L'arbitratge internacional serÃ necessari en les negociacions de secessiÃ³ amb l'Estat espanyol.\nEns podrÃem emmirallar amb algun altre Estat com ara EslovÃ¨nia o EslovÃ quia, o hem de seguir el propi camÃ perquÃ¨ cada cas Ã©s diferent?\nEn cada cas hi concorren una sÃ¨rie de factors histÃ²rics, socials, polÃtics, idiosincrÃ tics que el fan peculiar. No seria prudent buscar un vademÃ¨cum de respostes o patrons prefixats, perÃ² sÃ que Ã©s important que tinguem consciÃ¨ncia que el cas de Catalunya no Ã©s una raresa ni una anomalia. Ãs un d'entre molts casos de nacions que en un determinat moment van decidir que els calia construir estructures d'Estat per encarar amb garanties el seu futur, i moltes d’elles han reeixit.\nSi busquem similituds entre Catalunya i EscÃ²cia ens equivoquem?\nDe cada cas en podem extreure elements que poden ser interessants. MÃ©s enllÃ de les similituds que pugui provocar que ambdÃ³s pobles estiguin inserits en un context europeu, de democrÃ cia liberal, i que la lluita per la sobirania sigui coincident en el temps, les diferÃ¨ncies sÃ³n ostensibles. L'encaix polÃtic de Catalunya dins de l'Estat espanyol Ã©s molt diferent al d'EscÃ²cia dins del Regne Unit. El fet que EscÃ²cia estigui inserit dins d’una illa marca dinÃ miques molt diferents en comparaciÃ³ al context continental de Catalunya. I la gran diferÃ¨ncia Ã©s que desprÃ©s de molts anys d’histÃ²ria, l’independentisme escocÃ¨s no ha aconseguit mai superar el llindar de suport social mÃ©s enllÃ del 35%.\nTenir un bon pla de contingÃ¨ncia i ser reconeguts per la UniÃ³ Europea i Els Estats Units seria tenir un punt a favor?\nÃs imprescindible, sense una o altra cosa no ens en sortirem. El pla A i, per tant, al que hem d'abocar tots els nostres recursos i energies Ã©s que la creaciÃ³ de l'Estat propi resulti d'un pacte amical amb l'Estat espanyol. Ãs la via on hem de posar tot el nostre interÃ¨s. PerÃ² ens cal fer una projecciÃ³ d'escenaris que ens permeti estÃ preparats si aquest pla A no s'acaba realitzant. PerÃ² si l'Estat espanyol opta, en aquest context, per utilitzar els seus instruments d'Estat per desestabilitzar Catalunya, Ã©s imprescindible tenir elaborat un bon pla de contingÃ¨ncia. El qual ha de servir per suplir, en un perÃode de temps curt, aquelles estructures d'estat que Catalunya encara no posseeix. Ha de ser un pla diligentment dissenyat pel govern i realitzat amb molta discreciÃ³.\nJo no sÃ³c el govern, perÃ² m’agradaria pensar que sÃ.\nCatalunya tÃ© garantit que seguirÃ dins de la UniÃ³ Europea?\nNo hi ha precedents dins la histÃ²ria de la UniÃ³ Europea de la independÃ¨ncia d'un paÃs dins un Estat membre, i no estÃ previst en els textos jurÃdics constitutius de la UniÃ³. Respondre aquesta pregunta ens faria entrar dins de l'Ã mbit especulatiu. PerÃ² cal recordar que Catalunya Ã©s Europa per naixement, va ser fundada sobre un comtat carolingi, i no nomÃ©s per origen sinÃ³ tambÃ© per vocaciÃ³ hem demostrat al llarg de la nostra histÃ²ria que som de la UniÃ³ Europea. Ãs absolutament irracional pretendre que la Catalunya independent no trobarÃ el seu encaix dins d'Europa.\nI dins de l'euro?\nNo cal formar part de la UniÃ³ Europea per tenir l'euro com a moneda prÃ²pia. Si ho considerem convenient, un cop independents, podem continuar amb normalitat amb aquesta moneda.\nRealment seria un problema si no es formes part de la UniÃ³ Europea? Hi ha casos molt propers com SuÃ¯ssa o Noruega...\nAra encetem un procÃ©s sobre com ha de ser aquest Estat propi a Catalunya, com el volem i en quines condicions com a societat volem viure i no hem de tenir esquemes prefixats. No veig cap motiu pel qual nosaltres no ens hem de platejar altres alternatives si ho desitgem. Hem d’intentar no caure amb apriorismes i limitacions que ens han portat la manca de capacitat de decidir per nosaltres mateixos en aquestes matÃ¨ries estratÃ¨giques. Ãs cert que hi ha vida mÃ©s enllÃ de la UE i de molta qualitat, com demostren els casos d'Estats extremadament prÃ²spers com SuÃ¯ssa i Noruega, on les seves ciutadanies gaudeixen d'un nivell de benestar envejable i de mercats Ã lgids.\nEl ressÃ² internacional que estÃ agafant la situaciÃ³ catalana pot ajudar a pressionar Espanya perquÃ¨ deixi el camÃ lliure a Catalunya?\nÃs imprescindible que aboquem molts esforÃ§os a explicar quÃ¨ Ã©s Catalunya i perquÃ¨ s’estÃ perseguint la creaciÃ³ d’un Estat propi. Les instÃ ncies internacionals hauran d’exercir, en el moment que establim negociacions, un rol d’arbitratge. Ãs imprescindible que ens adrecem a la opiniÃ³ pÃºblica i a les elits europees.\nS’estÃ fent bÃ© actualment?\nEl mÃ³n Ã©s molt petit o molt gran segons com es vegi, i hi ha casos i casos. Ressalta des d’un punt de vista positiu l’actitud la premsa anglosaxona, i en d’altres s’ha de picar molta pedra, com a l’alemanya i la francesa. Alemanya serÃ fonamental en el procÃ©s de reconeixement internacional del nou Estat. Cal destacar que fins l’11 de setembre Catalunya no va tenir els altaveus per explicar quins eren els anhels de sobirania del poble catalÃ , Ã©s lÃ²gic que hi hagi un desconeixement internacional.\nDes de Madrid sectors de dretes i esquerres estan fent el discurs de la por contra el nou procÃ©s catalÃ . Temen que vagin mÃ©s lluny d’ unes paraules?\nTot el que pugi fer l'Estat espanyol per esguerrar el dret a decidir dels catalans, o impulsar, o tolerar discursos i accions no democrÃ tiques o reprovables Ã¨ticament tindrÃ l'efecte d'afavorir el procÃ©s envers l'Estat propi, perquÃ¨ legitimarÃ la causa catalana a ulls del mÃ³n sencer.\nAl 2008, Carod-Rovira fixava el 2014 com a data per convocar un referÃ¨ndum d’independÃ¨ncia, molt poca gent ho veia possible. Ara han canviat les coses i ja no Ã©s veu com una cosa tan inabastable. QuÃ¨ ha canviat?\nS'han conjuminat els tres factors imprescindibles i han encaixat de forma harmÃ²nica: una majoria social estructurada i madura, una elit polÃtica compromesa i transversal amb el projecte de la creaciÃ³ d’un Estat propi, i el tercer factor Ã©s que per primera vegada tenim el focus internacional fixat sobre l’escenari catalÃ .\nSabem que a nivell econÃ²mic Ã©s possible la independÃ¨ncia, perÃ² la societat estÃ preparada?\nLa societat catalana, estÃ preparadÃssima i madura. L'esperit cÃvic, constructiu i il•lusionat que es va mostrar l’Onze de Setembre va marcar una fita que, segur, la histÃ²ria reconeixerÃ com a crucial. Cal explicar el projecte envers la creaciÃ³ d’un Estat propi no pas com un projecte de trencament, sinÃ³ al contrari. Les relacions amb Espanya poden sortir enfortides si desprÃ©s de tenir les estructures d’Estat hi ha una interlocuciÃ³ directa en peu d’igualtat amb l’Estat Espanyol.\nQuÃ¨ passarÃ amb les grans empreses catalanes? JosÃ© Manuel Lara va dir que l’Editorial Planeta hauria de marxar de Catalunya. Els lobbies ara comenÃ§aran a fer pressiÃ³?\nL'Estat propi permetrÃ disposar de les eines que faran de Catalunya un territori on les empreses podran desenvolupar la seva activitat en condicions mÃ©s favorables que les actuals. A mÃ©s, el mercat espanyol representa una part Ãnfima del mercat mundial, que Ã©s l'Ã mbit on tota empresa solvent i amb capacitat de projecciÃ³ ha d'apuntar en el context actual i indefugible de mercats globalitzats. Si aconseguim que la posiciÃ³ de les grans empreses sigui racional, vull dir que no sigui conseqÃ¼Ã¨ncia de posicionaments emocionals i identitaris d'alguns dels seus executius, no tenim per quÃ¨ pensar que acabin exercint cap resistÃ¨ncia.\nA les empreses espanyoles els seguirÃ interessant Catalunya com a mercat?\nMÃ©s que mai. La Catalunya independent serÃ un territori molt competitiu en els mercats globals, ben connectat amb els principals mercats europeus. Qualsevol empresa que busqui un territori que la projecti en aquest mercats internacionals desitjarÃ poder operar en la Catalunya amb Estat propi.\nQuan diem que la crisi econÃ²mica ha estat un dels ressorts de l’increment del sentiment independentista anem errats?\nEls motius pels quals els catalans volem un Estat propi sÃ³n de tarannÃ purament democrÃ tic. La causa de Catalunya Ã©s la causa de la democrÃ cia; no Ã©s el resultat d’un pur cÃ lcul esforÃ§-benefici. La crisi el que fa Ã©s visualitzar la precarietat de l'encaix catalÃ dins de l'Estat espanyol i fa que la gent prengui consciÃ¨ncia dels inconvenients de lligar el benestar del nostre paÃs a la sort de l’Estat espanyol.\nS’haguÃ©s imaginat mai que al 2012 la majoria de partits catalans aniran a les eleccions del 25 de novembre amb la demanda de l'Estat propi?\nLes coses han adquirit una agilitat que fa uns mesos haguÃ©s estat difÃcil o agosarat de preveure. Qualsevol persona que conegui els processos d’independÃ¨ncia ja veu que Ã©s difÃcil de controlar la velocitat que estÃ adquirint.


La corberenca Laia Sanz finalitza el Dakar en 39ena posició de la classificació general - Web local Corbera - Dones en Xarxa\nLa pilot corberenca Laia Sanz finalitza el Dakar en una magnífica 39ena posició, la mateixa que va aconseguir l’any passat. Cal destacar que és l’única dona que ha aconseguit acabar l’edició d’enguany de la cursa.\nLa Laia començava el Dàkar amb l’objectiu de millorar la posició obtinguda l’any passat i acabar entre els 30 primers classificats. Finalment, la pilot ha acabat en el número 39 de la general després de nombrosos entrebancs. Va patir una caiguda que li va provocar alguns problemes mecànics que la van endarrerir i, a més, es va lesionar una mà, veient-se obligada a requerir l’ajut del fisioterapeuta durant les estones de descans.\nEl moment més dur de la cursa va ser, sens dubte, l’accident que va patir el seu company, en Marc Guasch i que el va obligar a abandonar el ralli. La Laia va continuar en solitari, amb constància i esforç, sense defallir i va anar guanyant terreny i recuperant posicions fins acabar en una magnífica 39ena posició.\nFont: Servei de Comunicació de l’Ajuntament de Corbera de Llobregat\nQueda prohibida la reproducció d’aquesta notícia sense citar-ne la font.


Nou avanç científic: Una dona té un fill després de rebre un úter d’una donant morta\nEl procés s’ha fet públic ara que la nina ja ha superat el mig any de vida\nEl procés va començar fa tres anys i apareix publicat a la revista mèdica The Lancet. Una dona de 33 anys que va néixer sense úter per una síndrome va rebre’n un d’una donant que havia tingut tres parts per via vaginal i que acabava de morir d’una hemorràgia cerebral.\nEl trasplantament es va fer el 2016 i com que no va generar signes de rebuig ni anomalies durant set mesos, els metges li van implantar els òvuls fecundats in vitro prèviament. Una vegada confirmat l’embaràs, se’n va fer un seguiment i, a les 35 setmanes, es va practicar una cesària. L’úter es va extirpar del tot després del part.\nAquest és la primera nina que neix a partir de l’úter d’una donant morta. Tot i això, cal destacar que ja se n’havien fet intents fallits als Estats Units, Turquia i la República Txeca. Això fa que les possibilitats per fer trasplantaments es multipliquin, ja que l’ús de l’úter de donants mortes podrà ampliar el tractament.\nAquest nou avanç científic en l’àmbit de la gestació ha estat possible gràcies a un equip de la Universitat de Sao Paulo, del Brasil. El procés s’ha fet públic ara que la nina ja ha superat el mig any de vida.\nNotícies relacionadesAvanç científicdonadonant mortaembaràsúter\nLa boira cobreix bona part de Mallorca


La Sala El Torín acull la 5a edició dels Premis 100% Emprenedors\nComentaris tancats a La 5a edició dels Premis 100% Emprenedors reconeixen el treball de Ingening, Bassols i Wattia, Civiva i Esfèric\nLa Sala El Torín va acollir aquest divendres la cinquena edició dels Premis 100% Emprenedors. Ingening Creacions Tecnològiques, Bassols – Wattia, Civiva Estudis Urbans i Esfèric Arquitectura i Fusta van ser els projectes empresarials premiats.\nPep Poblet i el seu saxo van donar pas al lliurament dels Premis 100% Emprenedors, en la seva cinquena edició. L’acte va començar amb la ponència de Cristòbal Colón, fundador de la Cooperativa La Fageda. Amb un repàs de com va construir el seu projecte empresarial explicant les anècdotes i les vivències que es va trobar pel camí. Seguidament, l’Associació de Joves Empresaris de la Garrotxa va anunciar el guanyador del Premi Jove Empresari, que enguany va ser per Ingening Creacions Tecnològiques, SL. Liderada pels enginyers Joan Sarola i Pep Agustí.\nEl Premi a la Cooperació Empresarial també seleccionat per la JEG va reconèixer per segon any la simbiosi entre dues empreses garrotxines. Aquest 2017 va ser per Bassols Energia i Wattia Innova.\nTot seguit, es va atorgar el segon dels Premis 100% Emprenedors, dotat amb 1.500 euros i va ser per Civiva Estudis Urbans, un despatx d’arquitectura especialitzat en projectes de mobilitat sostenible.\nEsfèric Arquitectura i Fusta va ser el projecte mereixedor del primer dels Premis 100% Emprenedors, dotat amb 3.000 euros. Es tracta d’una empresa centrada en la rehabilitació d’habitatges i la construcció de cúpules geodèsiques. L’acte, que culminava la tercera Setmana de l’Emprenedoria, es va tancar amb un parlament de l’alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas, i una fotografia de tots els premiats.\nEls veïns dels barris de la zona sud d’Olot seran els primers de decidir el pressupost participatiu\nBona resposta ciutadana en el primer dia de cribratges intensius a Olot pel coronavirus\nL’arribada d’olotins i olotines al pavelló Firal en la primera jornada de cribratges intensius a la capital de la Garrotxa ha estat constant des de primera hora. Dolors Fortis: Podem ser assímptomàtics i contagiar altres persones. Paquita Aranda: És…\nAhir es va donar el tret de sortida a la 5a edició de la Fira d'Editorials Independents de Besalú. Al llarg del dia es van dur a terme tot un seguir d'activitats d'entre les que va destacar una taula rodona en que ponents de la talla de l'escriptor Albert Sánchez…


La música i l’animació acompanyaran la festa de Carnestoltes a Castellbell i el Vilar – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 11/02/2016 11/02/2016\nText Np Ajuntament de Castellbell i el Vilar\nAquest dissabte el municipi participarà a la rua que comptarà amb l’animació de quatre grups de batuca\nCastellbell i el Vilar ultima els preparatius de la festa de Carnestoltes que celebrarà aquest dissabte 13 de febrer. La música i l’animació acompanyaran una rua que sortirà des de l’Escola Jaume Balmes. Un cop llegit el pregó pel Rei Sirulo a les 5 de la tarda es donarà el tret de sortida al recorregut que resseguirà els carrers del nucli fins a acabar a la placeta del pavelló poliesportiu. En aquesta edició els grups de batuca seran Pi-kbé de Sant Vicenç de Castellet, Sona Samba d’Esparraguera, Batraques, de Manresa i els Timbalers de l’associació de veïns de Can Serra de Vacarisses.\nTotes les persones que vulguin participar als premis per als grups, comparses i carrosses s’hauran d’inscriure abans d’iniciar la rua a l’avinguda del Pare Claret. El final de festa davant del pavelló comptarà amb l’animació de Zumba Party i hi haurà coca i xocolata per a tothom. El punt i final serà la cremada del Rei Carnestoltes amb la batucada final de tots els grups participants.\nTaggedAjuntament de Castellbell i el VilarCarnestoltes\nL’ Acudit : Rita Barberà cada dia mes encerclada


(S'ha redirigit des de: Dzoropor)\nGugarq o Gogarene fou una província o regió d'Armènia, al nord del país a la frontera amb Ibèria (Kartli). Els georgians l'anomenaven Somkhètia. La regió tenia al nord la Còlquida, Samtskhé, Tbilisi, Kakhètia i Aghuània (més tard Herèthia); a l'est el Shaksen (a l'oest de la província d'Uti); a l'oest els territoris de tribus pòntiques d'arrel georgiana; i al sud (d'oest a est) el Taiq (Tao) i l'Airarat (amb els districtes de Vanand, Ashotz del sud, Nig i Varazhnuniq). La ciutats principals eren Tzurtav o Gadjenk i Kajatun o Tsunda. La principal fortalesa fou Shamshwilde. Fou també un principat de límits variables que al seu torn fou el nucli principal d'un vitaxat (marcgraviat) armeni. El principat i el vitaxat (de facto el mateix) van existir almenys entre el segle I aC i el segle VIII dC.\n41° 04′ 00″ N, 44° 26′ 00″ E / 41.06666667°N,44.43333333°E / 41.06666667; 44.43333333\n2.1 Nom de la marca\n2.2 Gogarene dins la marca\n2.3 Els vitaxes i el seu títol\n2.4 Origen farnabàzida de la marca\n2.5 La Marca sota els artàxides\n2.6 La Marca retorna a Ibèria\n2.7 Ressorgiment armeni sota els arsàcides\n2.8 Gushàrides i Mihrànides\n2.9 Final de la dinastia Mihrànida\n2.10 Bagratides de Gugarq o Gogarene\nNom de la marcaModifica\nGogarene dins la marcaModifica\nEls vitaxes i el seu títolModifica\nAquests dinastes apareixen a les fonts sota diversos títols. Les inscripcions d'Armazi els titulen simplement "vitaxe". Els documents del cicle gregorià es refereixen a ells com a "Príncep del país de Gogarene, o com "L'altre Vitaxe" o "Príncep de la terra de Gogarene que també té la dignitat de vitaxe". El títol de 'L'altra Vitaxe' va existir perquè hi havia un marcgravi que s'anomenava Gran Vitaxe i governava la marca Aràbiga. Es podria suposar que la cort d'Armènia havia intentat arranjar quan fos possible el delicat problema de la precedència entre els quatre vitaxes iguals. Així, mentre que el primer i el segon tetrarca, el de Medià i el de Síria, no tenien qualificacions addicionals, el tercer, l'àrab, es deia "Gran" i l'últim, el d'Ibèria, "L'Altre". Faust l'anomena "Vitaxe de Gogarene". Aquesta marca armènia-georgiana sembla haver estat anomenada "Ibèria" pels armenis i "Armènia" pels georgians. Faust anomena al marcgravi com a Vitaxe d'Ibèria o príncep d'Ibèria; aquest títol sembla que el portava el vitaxe Arshusha II (vers 451); una mica abans (vers 425) apareix com a vitaxe Ashudha, que podria ser el mateix personatge. El títol de vitaxe d'Ibèria apareix en diversos documents així com el de vitaxe d'Armènia. Una titulació similar a l'Altra Vitaxe apareix a les inscripcions d'Armazi, però només en relació a un personatge de nom Zeuaches, en dos esteles, una en armazic i una en grec, commemoratives de la seva filla; en la inscripció grega es diu que el seu consogre era Publicius Agrippa i que era vitaxe; no obstant sembla ser un cas de cooptació o de govern conjunt i el títol equivaldria a Vitaxe jove o menor o co-vitaxe.\nOrigen farnabàzida de la marcaModifica\nA la frontera d'Ibèria van existir una sèrie de marques del regne d'Ibèria durant la dinastia Farnabàzida quan eren vassalls dels selèucides establertes per ajudar al reis a comprovar la fortalesa o debilitat de la primera monarquia armènia dels Oròntides. Els farnabàzides volien controlar l'aristocràcia dinàstica a través de l'establiment de marques (amb el títol de mthawar equivalent a ducat) al llarg de la frontera armènia i aquests ducats foren de fet marcgraviats reials d'Ibèria igual que els vitaxats ho eren del rei d'Armènia. Els ducats fronterers d'Ibèria estaven formats tant per terres habitades pels ibers o georgians com per altres terres annexes.\nQuatre ducats, en particular, es van afrontar a Armènia al nord. El primer, a l'oest, a la vall d'Acampsis, fou el territori recent adquirit de Cholarzene (Calarzene o Klardjètia) que es va organitzar juntament amb el Tao, una altra adquisició (que va formar el seu bastió meridional); a l'est, a la vall alta del riu Cyros, i format per les terres ibèriques de Javakhètia, Artani i Kola, hi havia el ducat de Tsunda. Encara més a l'est, amb la terra ibèrica de Gachiani i dos comarques armènies (de Gogarene), Tashir i Ashots, es va formar el ducat de Shamshwilde o Šamshvilde; i al nord-est d'aquest, el territori de Gardabani va constituir el ducat de Khunani que afrontava a Armenia i a Albània (Aghuània). Els noms dels últims tres ducats derivaven de les seves principals fortaleses. Aquesta línia de ducats fronterers es va completar, a l'oest, amb el ducat d'Odzrkhe que afrontava amb la Còlquida i, a l'est, pel ducat de Kakhètia, que afrontava amb Albània (Aghuània).\nLa Marca sota els artàxidesModifica\nAl segle II abans de Crist, el canvi de l'equilibri de poder en la Mediterrània oriental en relació amb la decadència dels selèucides i l'arribada de Roma a la zona va provocar l'auge de la poderosa segona monarquia armènia dels Artaxiàdes o Artàxides; i això, al seu torn, va suposar un canvi a la frontera entre Armènia i Geòrgia (Ibèria). Alguns territoris farnanàzides van passar sota el control dels Artaxiàdes: Tao i Calarzene, Ashots, Tashir i Kola, i una part al menys de la Javakhètia i l'Artani. Estrabó, que registra aquests canvis, parla de Tao i de Calarzene i a la resta la anomena conjuntament com Gogarene. Com que Estrabó parla de Gogarene dient que anava a través del Cyrus des del Tao i Cholarzene, això implicaria que els Artaxiàdes van haver d'adquirir també les terres armènies de Tashir (Taixir) i Ashots, i així mateix les terres purament ibèriques de Javakhètia, Artani i Kola, al menys en part. Gogarene també incloïa terres que mai no havien deixat de ser armènies, especialment les valls dels tres afluents meridionals del Cyrus que separaven Ibèria d'Albània/Aghuània: el Tsobapor (la vall del Berduji-Debeda), Kolbapor (la vall de l'Inja), i Dzorapor (la vall de l'Aqstafa), així com Kangark, al sud del Taixir. En conseqüència, la marca del nord, o Marca Moschic, creada pels Artaxiàdes, incloïa els principat armenis de Gogarene (compost per les tres valls i l'Ashots, Tashir i Kangark) i porcions del ducat ibèric de Tsunda.\nLa Marca retorna a IbèriaModifica\nRessorgiment armeni sota els arsàcidesModifica\nNo obstant, amb el ressorgiment de la monarquia armènia sota els arsàcides, es va fer una nova reversió de la situació i els documents del cicle gregorià, així com Faust, mostren els vitaxes del Nord altre cop dins del regne de l'Armènia Major. El Vitaxat, a més, sembla haver estat engrandit en la transacció a costa d'Ibèria, no només a través de l'addició altre cop de parts del Ducat de Tsunda, sinó també per l'addició del ducat de Cholarzene. Amb això, el nom de Gogarene va adquirir una segona i més àmplia significació de Vitaxat, en contradicció amb l'estret sentit anterior de Principat, ja que va incloure a més, també Cholarzene, Javakhètia i Artani. La tradició històrica armènia va conservar el record de la dinastia dels vitaxes d'aquests primers temps sota el nom de casa de Gushar, una branca de la dinastia divina del mític primogènit dels armenis, Hayk, mentre que els registres d'Armazi revelen els noms de alguns dels vitaxes Gushàrides \nGushàrides i MihrànidesModifica\nL'estat que governaven els Mihrànides de Gogarene diferia una mica des del punt de vista geogràfic de l'estat que anteriorment havien governat els Gushàrides. Les terres ibèriques del Vitaxat, la Cholarzene i parts del ducat de Tsunda, van tornar a la corona d'Ibèria després del retorn de Gogarene a la sobirania ibèrica el 363 o el 387. Tanmateix, els Mihrànides de Gogarene van veure compensades aquestes pèrdues per part dels seus cosins ibèrics amb la cessió del sud-est del ducat de Shamshwilde (on es trobava la seva capital de Tsurtavi), la part sud del Khunani i la terra de Trialètia.\nDues terres bàsicament gogarenes, Dzorapor  amb el gran castell d'Hnarakert i Kolbapor, havien estat convertits abans del 342 en principats separats i el 363, juntament amb Gogarene van trencar els lligams feudals amb el rei d'Armènia, passant a l'esfera d'Aghuània. Cal suposar que les dues cases de prínceps eren branques secundaries dels Gushàrides, però mai van estar en disposició de disputar la legitimitat als Mihrànides, per la combinació del seu petit poder amb el suport del Gran Rei i d'Ibèria de que gaudia la nova dinastia de Gogarene. Aquest dos estats, la història dels quals es desconeix, ja havien estat absorbits per Gogarene el segle VII però havien passat a Gardman al segle VIII. A la meitat del segle V, altres dos territoris gogarens, el Tashir i l'Ashots van esdevenir, al seu torn, principats separats, segurament a mans de línies secundàries mihrànides; Taixir es va reincorporar a la Gogarene el segle VII i l'Ashots va seguir el mateix camí al segle VIII.\nLa història de Leonci de Ruisi es refereix a la conversió al cristianisme de Peroz i dels seus homes. No està clar si Leonci parla només de Peroz i la seva cort iraniana o del rei arrossegant tota la població de la Gogarene. Això pot significar una de diverses coses: que Leoncio parla només de la versió con de Peroz i del seu comitè iranià, o si té la gent de Gogarene al cap. Alguns pensen que està parlant de la conversió d'Armènia amb Gregori l'Il·luminador, un fet de mig segle abans, en el què, segons els documents del cicle gregorià, el llavors vitaxe gushàrida va participar però sense implicar molts dels seus homes.\nFinal de la dinastia MihrànidaModifica\nBagratides de Gugarq o GogareneModifica\nVers el 786 els bagràtides (armeni Bagratuni) van adquirir el Gugarq o Gagarene i es van estendre per les zones a l'oest on van anar ocupant el poder a la regió rebent el títol de curopalates bizantins; els bagràtides s van georgianitzar perdent les seves arrels armènies. Aquesta regió va ser el centre del Curopalat de Klardjètia i després Curopalat de Kartli. A la resta es va anar imposant el domini dels prínceps d'Armènia després reis.\nAbans del 885 Ashot I el gran Mzed havia donat el govern de Kars (Vanand) i Gugarq central al seu germà Abas, sparapet d'Armènia. Abas es va absentar el 888 i durant la seva absència es va revoltar la província de Gugarq. Fou Sembat, fill d'Ashot Mzed qui va sufocar la revolta.\nOcupat pels sadjides vers el 912, fou alliberat vers el 916 per la resistència nacional encapçalada per Ashot II Erkath. Ashot el 922 va anar al Gugarq a reduir la fortalesa i regió de Shamshwilde (al districte de Trelq), possessió dels germans Vasak i Ashot Gentuni, que s'havien fet independents vers el 914. Els dos germans van demanar ajut als muntanyesos de la regió i a l'emir de Tbilisi (situat al nord-est). Aquestes forces van sorprendre a l'exèrcit reial i el van derrotar a Askureth, però els realistes van reaccionar i finalment van aconseguir la victòria en una segona batalla al mateix lloc. El resultat no devia ser prou clar perquè els dos rebels es van sotmetre però el rei els va perdonar. No massa després es va produir una nova rebel·lió de Vasak Gentuni a Shamshwilde, amb l'ajut de Giorgi d'Abkhàzia. Vasak va cedir la fortalesa al príncep Abkhaz a canvi d'un altra a Mingrèlia, però els defensors de la fortalesa, en veure aparèixer a Giorgi van pensar en un parany i no el van deixar entrar i van demanar que Vasak (que havia sortit per rebre'l) entrés sol. Giorgi va pensar que això era un parany i va atacar la fortalesa. Els assetjats van demanar ajut al rei Ashot i quan el rei va arribar Giorgi i els seus van fugir amb Vasak com a ostatge. Però la fortalesa tampoc va voler que entrés el rei doncs era extremament lleial a Vasak. Giorgi assabentat del que passava va enviar un missatge a la fortalesa oferint alliberar a Vasak si l'entregaven i si no el matarien. Els defensors van deixar entrar tres-cents abkhaz a la fortalesa que quan van ser dins la van ocupar i la guarnició es va refugiar a la ciutadella i van cridar altra vegada al rei. Aquest que era a la vora va acceptar i li van obrir les portes, i els 300 foren massacrats i el sobrevivents cegats.\nEn les successives particions del regne la part occidental (el Vanand) va quedar inclòs al regne de Kars (961), la part central al nord de Shirak va quedar dins el regne d'Ani (961) i la part oriental (Tashir) fou donada en feu vers el 972 a un fill del rei d'Ani i va derivar en el regne de Tashir (capital Lori) governat pels reis korikain de Lori.\n↑ La segona dinastia de la Gogarene fou Mihrànida, d'origen iranià, i Moisès de Khorene com que no coneixia la primera dinastia va suposar un origen iranià de tots els vitaxes però en canvi indica que totes les terres de Gogarene (Kangarq, Koļb, Cob, Jor, Ašots, Tašir i part de Jawaxk foren patrimoni de la casa de Gušar, una branca de la dinastia Haykida o Haykiana\nCoord.: 41° 4′ N, 44° 26′ E / 41.067°N,44.433°E / 41.067; 44.433\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gugarq&oldid=22412194»\nLast edited on 24 nov 2019, at 17:15


El racó de pensar | País Valencià, Segle XXI\nPublicat per Redaccio el 20 gener 2014 en Article del dia · 0 comentaris\nCom a periodista, he de fer seguiment i conèixer les seues interioritats, però com a ciutadà, les primàries dels partits m’importen bastant poc. O, per expressar-ho millor, no em preocupen massa. No, com a procés. No, en la mesura que puc tindre preferències, que les tinc, i les capçaleres són un factor crucial a l’hora de decidir el vot. Però allò realment important és què faran els partits quan tindran responsabilitats de govern, si les tenen. També m’interessa saber qui està disposat a pactar perquè els actuals regents de la Generalitat no continuen després de les properes eleccions, no cal que destape totes les cartes.\nEls partits que poden fer això, amb matisos i intensitats diferents, no volen ni parlar-ne. Hi ha, de fet, alguna paraula proscrita. Hi ha, fins i tot, militants i simpatitzants que comparteixen aquella visió. Iexperts, com el sociòleg Antonio Alaminos, entrevistat pel meu company Víctor Maceda, que diuen que passejar la paraula proscrita, i el concepte que du darrere, és contraproduent perquè beneficia UPyD. I no seré jo qui, per acció o omissió, faça alguna cosa que beneficie una plataforma política que, salvant honroses excepcions, considera la meua llengua un patois indigest, una visió que, em sembla, li proporcionarà molts vots d’antics votants del PP d’aquells que fan ois cada vegada que senten parlar en valencià. També tindria gràcia que fóra la formació de Toni Cantó la que traguera profit de l’espantall que amb tant d’entusiasme atien els populars, però aquell seria un altre tema. Tan traumatitzat estic per l’entrevista a Alaminos que em puc comprometre a no parlar-ne fins la celebració de les eleccions autonòmiques. Això sí: tinc dret a saber abans de votar què en vol fer amb la cosa nostra cadascuna de les parts contractants. Amb dades i arguments, no amb lemes i ocurrències oportunistes deixades caure amb l’ambigüitat, per no espantar parroquians. No amb esquemàtics llocs comuns ideològics.\nVull dir que m’agradaria saber què en pensa fer cadascú, per exemple, amb la sanitat. El secretari del PSPV-PSOE i presumible candidat a la Generalitat, Ximo Puig, llançava una idea interessant sobre el rescat de les concessions sanitàries. Hi estic d’acord. I molta gent també. I Compromís i Esquerra Unida supose que també. I el PP, no. I UPYD, a saber. Però com que no és fàcil la reversió, m’agradaria saber quins números s’han fet, quins escenaris s’han previst, quin full de ruta. El mateix sobre el canvi de model productiu, un tema que és molt més fàcil d’enunciar que de portar a la pràctica, en això té raó la dreta. Estaria bé saber quines alternatives reals i quantificades barallen uns i d’altres. Què costaria. Si en les sales de màquines dels partits no hi ha gent capaç de pensar sobre aquestes qüestions, per què hem de suposar que tindran gent capaç de governar? I si no, que demanen ajuda als experts.\nEls temes es multiplicarien. Saben ja com i amb quina gent es posaria de nou en marxa RTVV? Què es vol fer amb la Ciutat de les Ciències? Què anem a fer per forçar el tema del finançament si, per fi, no governa el PP? Quina seria l’estratègia? Cada partit ha d’explicar-ho com si, el dia després de les eleccions, disposara de majoria absoluta. Després, entrarà en joc la política, i fins ací vull llegir per no malbaratar el meu compromís anterior. I tindrem decepcions, moltes, i qui sap si alguna alegria, però ja som grans i ja sabem com funciona.\nMalauradament, durant mesos, els processos interns són el centre de l’univers i la mare de totes les batalles. Els esforços de la militància i l’aparell dels partits es concentren de forma decisiva en el qui i molt poc en el com i el què. A això em referia quan deia que no em preocupaven les primàries. M’interessen, no vaig a negar-ho, tinc curiositat, interés i preferències, ja ho he dit. Però em preocupa més saber què tenen en el cap els partits, saber què s’està cuinant. Perquè el moment polític i social és d’una transcendència extraordinària i resta molt poc temps, massa poc per caure en l’errada de repartir les conselleries abans de saber quines hòsties van a fer amb elles.\nO siga, que passen ràpid les primàries, que siguen el més indolores i inodores possible. I que, quan acaben, els premiats i els seus equips se’n vagen corrent al racó de pensar. Hi ha massa en joc.\nPublicat a La Veu del País Valencià (17 de gener del 2014)\nArticle anterior Noves professions Article següent Onoris causa


Quadern de bitàcora del meu viatge a través del món educatiu.\n"Ple d'aventures, ple de coneixences."\nAmb aquest post vull compartir la intervenció que vaig fer aquest primer trimestre a l'escola Ítaca de Manresa. La meva intervenció (duta a terme en una aula internivell de segon cicle d'infantil) ha tractat principalment de donar continuïtat a l'evolució d'un projecte existent (el Sol), el qual havia pogut seguir en alguna altra ocasió. Partint d'això, he volgut crear una proposta que els ajudés a observar i experimentar l'entorn amb curiositat, interpretant-lo i fent-se preguntes, i que desenvolupés la comprensió del món natural. Crec que és important que pensin i elaborin les seves pròpies explicacions sobre aquest fenòmens, i per aquesta raó he volgut fer una intervenció que respecti el seu ritme i que aquesta moduli segons els seus camins i necessitats. Malgrat tot, al ser una intervenció, tan sols he disposat de quatre tardes per dur-la a terme, tot i que finalment ha acabat interferint en el dia a dia dels infants i han anat sorgir diferents situacions espontànies on s'ha continuat treballant en aquest sentit.\nUna intervenció és una bona eina per entendre realment què vol dir programar i treballar amb i per els infants. M'ha permès veure la diferència entre programar i planificar, i la riquesa que això comporta al treball a l'aula. He experimentat el repte de sentir-me en fals davant de les demandes dels infants, i la satisfacció de poder donar noves propostes a aquestes necessitats (amb més o menys encert). Això m'ha portat a valorar molt més el potencial dels nens i nenes, i a nodrir i vertebrar el projecte de les seves aportacions per tal de fer un treball realment ric i significatiu. Però per altra banda penso que les intervencions pateixen d'una gran paradoxa: pretenen ser una bona pàctica però encorsetada en un límit temporal.\nLa veritat és que estic força satisfet de com me n'he ensortit. Crec que a part de no defallir davant de les contrarietats que m'he anat trobant, he aconseguit adaptar-la a les necessitats i característiques del centre i dels infants, i entre tots hem aconseguit treballar els volcans d'una manera diferent.\nAdjunto el vídeo de la presentació perquè us en feu una idea. Espero que us agradi.\nTemes Educació Infantil, FUB, Intervenció, Medi\nFUB Educació Infantil Emoció Documentació Educació Intervenció Medi Presentació Reflexió Reggio Emilia Retallades Universitat\nDavid Casas. Amb la tecnologia de Blogger.


FESTES DE SANT AGUSTÍ 2012 - FELANITX | mallorcaquality.com\nA les 20.00h Casa de Cultura Can Prohens, presentació de la XXXIII edició Pujada a Lluc a peu de la part forana.\nDIJOUS DIA 23 D’AGOST\nSopars a la fresca al carrers de la vila. Hi haurà fruita per a tots els carrers que s’apuntin a l’Ajuntament.\nDIVENDRES DIA 24 D’AGOST\nA les 17.00h XXIX cursa popular Sant Agustí a la plaça de les Palmeres.\nA les 20.00h al camp de futbol es Torrentó, Trofeu Ciutat de Felanitx. Primer partit de lliga III Divisió CE Felanitx – Montuïri\nA les 20.30h al balcó de la Casa de Cultura Can Prohens, pregó de festes a càrrec de Sebastià Manresa. A continuació a la plaça de sa Font de Santa Margalida, palo i vi del país. Actuació de la\nBanda de Musica de Felanitx. A continuació, inauguració de les exposicions i actuacions musicals\nde les nitxdelart. A la sala d’exposicions de la Casa de Cultura Can Prohens, inauguració\nde l’exposició Passat festes d’Andreu Maimó. A la sala Miquel Barceló, inauguració de l’exposició d’Hugo Delgado Parra, Dins la cantera, guanyador del II Concurs Arts Plàstiques Amateur nitxdelart.\nAl local de la Protectora (carrer de la Mar) obres seleccionades III Concurs Arts Plàstiques Amateur nitxdelart.\nA les 21.30h a la plaça Miquel Bordoy, Sandra Iriarte & La Cuarentena Ensemble. Direcció musical Leopoldo Juanes, amb la participació del Club de Tango de Mallorca.\nA les 22.00h al carrer Pou de la Vila, jazz amb Salat Jazz.\nA les 22.30h a la plaça de s’Arraval, Do Natural.\nA les 23.00h primera verbena de pagament. Amb l’actuació del grups local Black Cats i seguidament\n“Noches de Rock & Roll” amb La Guardia, Danza Invisible, La Frontera, Los Interminables i DJ Nite.\n(+INFO “Noches de Rock & Roll”)\nA les 9.30h, torneig de golf Ciutat de Felanitx, a Vall d’Or Golf.\nA les 17.30h al passeig Ernest Mestre, Cursa Ciclista a Felanitx (categories base i popular). Ho organitza el Club Ciclista de Felanitx.\nA les 21.00h pesentació del llibre Els topònims i les propietats de les terres del terme de Felanitx als segles XIII-XVIII de mossèn Pere Xamena i Gabriel Bordoy a la Casa de Cultura Can Prohens. Seguidament presentació del llibre Anys enrera. Felanitx 1931- 1963, de mn. Pere Xamena.\nA les 21.00h a l’esplanada del Club Nàutic, sopar anual de socis del Club Nàutic Portocolom.\nA les 23.00h segona verbena de pagament, amb l’actuació d’Orquesta Champagne, Leiva (+INFO leiva),\nLa Loca Motora i DJ Dino.\nA les 21.30h concert al Parc Municipal sa Torre a càrrec d’Estopa 2.0. (+INFO)\nDe 10.00 a 12.00 h (del 27 al 30 d’agost). A l’Institut de Felanitx, pràctica de hip-hop infantil de 6 a 12 anys. Participació a la demostració del 30 d’agost. Inscripció obligatòria al telèfon 659\nA les 17.00h festa infantil al Parc Municipal sa Torre, organitzada per Asso. Passarel.la Ciutat de Felanitx.\nA les 18.00h I fira pagesa nocturna de Sant Agustí, a la plaça d’es Convent, carrer Convent, passeig Ramon Llull i carrer Guillem Timoner.\nA les 19.00h cercavila amb cavallets, dimonis i caparrots (el primer ball es farà a la Casa de Cultura Can Prohens i després recorregut fins a l’Ajuntament.)\nA les 22.00h completes al convent de Sant Agustí. Hi assistirà la Corporació Municipal\nA continuació festa al carrer, a la plaça del Convent concert de la Banda de Música de Felanitx. Al passeig Ramon Llull, ballada popular amb s’Estol d’es Gerricó i Abeniara.\nDesprés de l’actuació de la Banda Municipal de Felanitx, actuació a la plaça d’es Convent, actuació del grup Tierra y Mar de Felanitx.\nA les 11.00h, missa concelebrada al convent de Sant Agustí, predicarà mossèn Toni Burguera Cabrer, secretari del bisbe. Hi assistiran les autoritats i la Corporació Municipal. Després de la missa\na la plaça del Convent actuació dels Cavallets.\nA partir de les 17.00h festa de carrer al passeig Ernest Mestre.\nA les 17.00h i fins a les 20.00h pista de skate park.\nA les 17.00h espectacle infantil de Maria Bimbolles.\nA les 18.00h espectacle de cavalls menorquins. Actuacions per a nins, acrobàcies, desfilada de carruatges i jaleo menorquí.\nA les 21.00h cercavila amb la Batukada des del passeig fins a la plaça de sa Font de Santa Margalida.\nA les 21.30h correfoc, des de la plaça de sa Font de Santa Margalida fins a la plaça Pax a càrrec dels Dimonis a Lloure.\nA les 22.30h al Parc Municipal sa Torre, verbena gratuïta, amb l’actuació d’Orquestrina d’Algaida, Horris Kamoi, E-volution i DJ Titi.\nDes de les 19.00h a les 21.00h, diada de portes obertes a la Fundació Museu Cosme Bauçà.\nA les 19.00h a la sala d’exposicions de la Casa de Cultura Can Prohens, visita guiada de l’exposició d’Andreu Maimó.\nA les 21.00h a la Fundació Museu Cosme Bauçà, presentació del llibre Sant Marçal fa la capta de Sebastià Barceló.\nA les 21.00h al Parc Municipal sa Torre, exhibició de ball de saló a càrrec del Club de Ball Esportiu Felanitx.\nA les 17.00h al camp de futbol es Torrentó, Jornada benèfica esportiva a benefici de DACESMA. VI Torneig interpenyes. Ho organitzen: Penya Mallorquinista de Felanitx, Penya San Mamés At. de Bilbao, Peña Colchonera Atlética, Penya Barcelonista Els Tamarells, Peña Madridista de Felanitx. Seguidament a les 19.30h partit Veterans CE Felanitx – Atl. Balears.\nA les 20.00h, al poliesportiu Guillem Timoner, gimcana nocturna, es faran totes les proves al recinte esportiu. Ho organitza: Regidora de Joventut.\nA les 20.00h al Parc Municipal sa Torre, taller de hip-hop per a tots els qui hi vulguin participar.\nA les 20.30h al Parc Municipal sa Torre, exhibició de hip-hop a càrrec de l’escola de ball Move and Dance de Felanitx.\nA les 21.00h a la Sala d’Actes de la Casa de Cultura Can Prohens, presentació del llibre Paradise of love o l’illa imaginada de Francesc Vicens, musicòleg i professor de la Universitat. Música i turisme a la Mallorca dels anys 60. Guillem Frontera, escriptor, presentarà el llibre .\nDIVENDRES 31 D´AGOST\nA les 23.00h al Parc Municipal sa Torre, quarta verbena gratuïta amb els grups Orquestra Gran Casino, Tomeu Penya & Géminis, iPop’s i DJ Santi Vega.\nA les 21.30h teatre gratuït, amb la companyia Calabruix, posarà en escena l’obra Més a lloure, que tancats de l’autor Tomeu Torres.\nA les 23.45h darrera verbena gratuïta amb els grups Orquestra Zarza, Mystar i DJ Juan Campos.\nDISSABTE 1 – DIUMENGE 2 DE SETEMBRE\nVII pujada automobilística a Sant Salvador. (+INFO)\nDissabte a les 16.30h, entrenaments.\nDiumenge a les 9.30h, carrera.\nLa carretera es tancarà una hora abans.\nA les 19.00h, davant l’Auditori Municipal, mostra de plats dolços. Ho organitza: Federació\nd’Associacions de Veïns de Felanitx.\nA les 20.00h, exhibició i verbena de ball de saló a la plaça d’Espanya pel Club de Ball Stil.\nA les 20.00h XXXIII Pujada a Lluc a peu de la part forana. Sortida de la plaça de sa Font de Santa Margalida, direcció cap a Son Valls.\nEl grup del bus partirà del passeig Ernest Mestre davant Autocars Caldentey a les 3.00h.\nA les 21.00h, torneig de petanca nocturn masculí (12 hores). A les pistes de petanca a Portocolom. Ho organitza: Club Petanca Atlètic Portocolom.\nA les 22.00h, a la Parròquia del Carme de Portocolom. Cicle de Música al port, Concert Íntim a càrrec de Maria Camps, soprano i Pere Arguimbau, guitarrista. Ho organitza i ho patrocina: Centre Cultural de l’Ajuntament de Felanitx. Gratuït.


«Llum de febrer», d'Elizabeth Strout | NacióDigital\n«Llum de febrer», d'Elizabeth Strout\nUna novel·la profundament commovedora sobre l’amor, la pèrdua, el penediment, les complexitats del matrimoni i el pas del temps.\nEixuta, rondinaire i franca, i, malgrat tot, ha captivat els lectors d'arreu del món. Amb els anys, s'ha endolcit l'Olive Kitteridge? Doncs encara té aquell caràcter feréstec i continua dient clarament el que pensa, però, a mesura que s'ha apropat a la vellesa, la vida li ha canviat. Quan menys s'ho espera, troba un últim company de viatge, al costat del qual seguim els seus intents d'entendre’s a si mateixa, la nova situació que viu i les persones que l'envolten.\nAmb perspicàcia i empatia, Elizabeth Strout dona veu a un personatge únic que ens parla de la vida quotidiana de Crosby, el petit poble costaner de Maine on sembla que no passi mai res, tot teixint personatges delicats i complexos, però excepcionalment propers, les vides dels quals contenen un món sencer.\nLlum de febrer és una novel·la profundament commovedora sobre l'amor, la pèrdua, el penediment, les complexitats del matrimoni i el pas del temps.\nTítol: Llum de febrer\nElizabeth Strout (Portland, Maine, 1956). És autora de diverses novel·les, entre les quals destaquen Em dic Lucy Barton, Els germans Burgess i Olive Kitteridge, aquesta última guardonada amb el Premi Pulitzer 2009 i el Premi Llibreter 2010, i totes tres publicades per Edicions de 1984. Els seus relats curts han estat publicats a nombroses revistes de prestigi, com ara el New Yorker i el New York Times.


Objectius i funcions | COETIC [Col·legi Oficial d'Enginyeries Tècniques en Informàtica i Grau en Enginyeria Informàtica de Catalunya]\nEl Col·legi Oficial d'Enginyeria Tècnica en Informàtica de Catalunya, COETIC, és una institució pública catalana i independent, creada per la Llei 2/2001, de 9 d'abril, del Parlament de Catalunya (publicada al DOGC del 19 d'abril de 2001). Aglutina els i les Enginyers/es de grau mitjà en Informàtica, els representa, organitza, protegeix i millora, tot vetllant per un adequat exercici de la professió, amb garantia de qualitat i voluntat de servei a la Societat.\nEl COETIC té la ferma voluntat de ser un referent del sector TIC a Catalunya, oferint sempre la solvència que li donen la seva independència i la professionalitat dels seus integrants.\nEl Col.legi està integrat a la federació de Col·legis Oficials d'Enginyeries de la Societat de la Informació de Catalunya, fCOESIC. Aquesta federació agrupa els col·legis oficials de Catalunya, o organitzacions en vies de ser-ho, dels Enginyers/es Tècnics de Telecomunicacions (COETTC), Enginyers/es Electrònics (ACEE) i Enginyers/es en Informàtica (COEIC i COETIC).\nPrincipals objectius del COETIC:\nL'ordenació de la professió en benefici tant de la societat com dels interessos generals que li són propis.\nVetllar per l'adequat nivell de qualitat de les prestacions professionals dels col·legiats. Per això es promourà la formació i perfeccionament d'aquests.\nPromoure el progrés de l'Enginyeria Tècnica en Informàtica i l'augment de les competències i del prestigi de la professió.Desfés les edicions\nFuncions principals del COETIC:\nAssumir la representació i defensa de la professió i dels Enginyers Tècnics en Informàtica de Catalunya davant l'Administració, institucions, tribunals, entitats i particulars.\nExaminar i denunciar qüestions relatives amb l'intrusisme de la professió i exercir les accions que les lleis establisquen per evitar-ho. Elaborar les normes deontològiques comunes a la professió.\nOrganitzar cursos de formació o perfeccionament per als col·legiats.\nCol·laborar amb les universitats en l'elaboració dels plans d'estudi.\nParticipar en els òrgans consultius de l'Administració en la matèria de competència de la professió. Difondre entre els col·legiats la legislació vigent amb implicacions en i desenvolupament de la professió.


Cursos d'Idiomes a Manresa (Barcelona) per Aurea7 Formació - educaweb.cat\nEls idiomes que pots aprendre a Aurea7 són l'anglès, el francès, l'alemany i l'italià.\nEls cursos per adults i joves (16 anys o més) d'Aurea7 s'estructuren en els diferents nivells que indica el marc europeu comú de referència (MECR).\nEls cursos treballen les competències necessàries per a la comunicació: la lectura, l'escriptura, la comprensió auditiva i l'expressió oral, proporcionant una base sòlida en la gramàtica i el vocabulari.\nEls cursos s'inicien entre setembre i octubre i finalitzen el mes de juny. Mantenim el període de matriculació obert durant tot el curs per tal de què puguis afegir-te a un grup sempre que tinguis el nivell adequat per a seguir les classes correctament.\nEls cursos es realitzen en grups reduïts d'un màxim de 6 alumnes, a les aules d'Aurea7. L'alumne té accés al campus d'Aurea7 on hi trobarà continguts per fer la immersió en l'idioma durant tot el curs i amb continguts adicionals de consolidació que segueixen l'estructura del curs. Cursos intensius d'estiu: A l'estiu, fem cursos intensius d'idiomes. A les classes fomentem interacció entre el professor/a i els alumnes per tal de treballar al màxim les habilitats comunicatives de l'alumne, centrant-nos en la competència més important per a una bona evolució en l'aprenentatge, la oral. Les temàtiques faciliten la introducció de l'alumne a la cultura de l'idioma que s'estudia.\nEls cursos s'inicien al setembre i s'acaben al juny.\nEls alumnes reben un certificat i es poden presentar a les proves per a obtenir títols oficials (Cambridge English, DELF...).\nCursos bonificables per a treballadors i empreses\nRealitzem cursos d'idiomes 100% bonificables per a empreses, que poden ser impartits al centre d'Aurea7 o a les instal·lacions de l'empresa.\nPodem gestionar el crèdit que la vostra empresa té per a la formació dels vostres treballadors.\nD'altra banda, si ets treballador, també pots sol·licitar la bonificació dels cursos d'idiomes que realitzem al nostre centre.\nSom Exam preparation centre de Cambridge English.\nEquip de professorat: El grup de professors d'idiomes està coordinat i coopera en l'estructuració i millora de les classes i selecció dels materials. Els professors que realitzen les classes són nadius o amb titulacions superiors en l'idioma que imparteixen.\nDurant el curs es realitzen avaluacions per comprovar l'evolució de l'alumne. Al final del curs es recomana el pas al següent nivell, en funció dels resultats obtinguts.\nCentre Aurea7 del C/Sant Josep nº8, 1r pis de Manresa\nSol·licita informació gratuïta a Aurea7 Formació\nCampus i seus: Aurea7 Formació\nC/ Sant Josep nº 8, planta 1ª 08242 Manresa (Barcelona)\n6 persones s'han interessat en aquest curs en els últims 3 mesos\nCurs d'anglès per a adults a Birmingham (Anglaterra)\nCurs d'anglès per a adults a Bath (Anglaterra)\nAnglès B1-A (Nivell intermig)\nCurs Anglès Intensiu a Dublín, Irlanda\nCurs Anglès i Moda Intensiu a Nova York, Estats Units\nGraduat en Direcció Hotelera\nCurs Anglès nivell A1\nCurs Anglès nivell A2\nBusiness English (Linguaskill Business)


La taxa de criminalitat a la Comunitat Valenciana creix un 21% en un any\nESMERALDA SERNA - 11/10/2021\nEn aquest estudi es recullen els homicidis, assassinats, delictes greus de lesions, delictes contra la llibertat sexual, els robatoris, tràfic de drogues i la resta d'infraccions penals\nEl Balanç de Criminalitat corresponent a l'segon trimestre del l'any 2021, publicat pel Ministeri de l'Interior, recull que a la Comunitat Valenciana ha augmentat un 21,3% respecte a l'2020. De les 83.046 infraccions penals que es van cometre l'any passat, en aquests primers sis mesos de l'any s'han registrat 100.762.\nLa ciutat en la qual s'han comès més delictes és València, on ha augmentat la criminalitat en un 38,8%. En el que portem d'any s'han produït 4 homicidis dolosos i assassinats consumats, mentre que el 2021 es va produir un. Pel que fa als homicidis en grau de temptativa, dels 10 que es van denunciar en 2020 s'ha passat a tenir constància de 18. En delictes contra la llibertat i indemnitat sexual s'han registrat 218 denúncies, enfront de les 123 de l'any passat.\nA la capital de la Comunitat li segueix la ciutat d'Alacant, on s'han notificat 7.802 delictes, un 17,2% més que el 2020. Després hi Elx, que suma un 5,8% més que l'any passat amb 3.678 infraccions. Torrevella és la quarta ciutat de la Comunitat amb més delictes registrats, en total, 2.647, un 8,2% més respecte a l'any anterior. També es troba el municipi valencià de Gandia amb 1.701 casos i un índex que puja un 22,6% més en comparació amb 2020.\nEn el cas contrari es troben algunes localitats com Benidorm, que ha vist com el seu índex de criminalitat ha descendit en els primers sis mesos de 2021, baixant un 9,9%. Dels 1.505 casos que es van denunciar en 2020 s'ha passat als 1.356.\nLa criminalitat a Espanya presenta la taxa més baixa de tota la sèrie històrica recent a excepció de 2020\nTot i que 2021 ha suposat un retorn a escenaris i xifres similars als dels anys anteriors a 2020, cal destacar que el primer semestre d'aquest any (dades 30 juny de 2021) presenta la taxa de criminalitat (39,2 infraccions penals per mil habitants) més baixa de tota la sèrie històrica recent a excepció de 2020.\nAquest any s'ha ampliat el nombre de municipis sobre els quals es faciliten dades. Fins 2020 es subministrava informació de municipis amb una població superior als 30.000 habitants. En els balanços de 2020 es faciliten dades de municipis amb una població superior als 20.000 habitants, el que suposa un gran avanç en la difusió de la informació estadística de criminalitat, que arriba a el 77,1% de la criminalitat registrada durant aquest semestre.\nSegons les dades registrades pels diferents cossos policials, durant els mesos de gener a juny de l'any 2021 les infraccions penals han sumat un total de 898.516 fets, el que constitueix un augment de + 11,7% pel que fa a el mateix període del l'any 2020 , la xifra va ascendir a 804.163. Aquest diferencial està lligat a les condicions especials ocasionades per la pandèmia generada per la COVID-19, que va propiciar el 2020 un acusat descens de la criminalitat.\nDelictes per mil habitants a nivell nacional (dades de tots els cossos policials). S'han produït descensos en l'any 2021 respecte a el mateix període del l'any anterior, en els homicidis dolosos i assassinats consumats (-3,4%), el nombre passa de 145 el 2020 a 140 en 2021; i en robatoris amb força en domicilis i establiments i altres instal·lacions, que han disminuït en un -5,7%.\nDescendeix la criminalitat durant 2021, respecte a 2019, en un -16 per cent, i ho fa a més en la majoria d'il·lícits penals, destacant les reduccions de robatoris amb violència, furts i resta de delictes patrimonials.\nPel que fa als delictes de tràfic de drogues, l'augment experimentat està molt relacionat en aquest cas amb l'actuació de les Forces i Cossos de Seguretat, en el marc de plans específics, atès que en aquest fenomen delictiu es produeixen molt poques denúncies.\nUn altre fet destacable és l'increment de delictes contra la llibertat i indemnitat sexual, en íntima connexió amb el continu l'increment de la conscienciació social i les campanyes perquè es participi qualsevol il·lícit penal en aquesta matèria, promovent que els fets no denunciats vagin gradualment descendint any rere any.


Comparativa 2003-2011 Sant Pere de Vilamajor\nAssumpte: Comparativa 2003-2011 Sant Pere de Vilamajor Dj Abr 28, 2011 2:55 pm\nHe comparat les llistes de candidats a les eleccions municipals de l’any 2003 i a l’actual a Sant Pere de Vilamajor i he obtingut unes dades curioses que conviden a fer un estudi antropològic.\n-\tCoalició partit dels socialistes de Catalunya- Progrés municipal encapçalada per Jose Luis Yelo Hernandez. Només una persona, Jose Francisco Lledó Barragan, ha coincidit en les dues llistes.\n-\tUnió de ciutadans pel canvi-UCC, encapçalat per Francisco Jarque Muñoz i actual número 7 del GISP, el qual es troba acompanyat per número 3 Jose Luis Bosque Gutierrez, i Marti Colomer Curto com a número 11.\n-\tPartit popular encapçalat per Julian Hidalgo Sanchez. No hi ha cap coincidència entre les dues llistes.\n-\tFederació de convergència i unió encapçalat per Oscar Ferrer Ventura. Només una persona, Jose Antonio Moreno Rams, ha coincidit en les dues llistes. Com a curiositat, a la llista anava en el número 13 i com a independent en Josep Maria Llesuy Suñol. També cal ressaltar que com a número 3 anava Juan Ramírez Guevara el qual es presenta a les eleccions del 2011 com a número 3 en el partit dels socialistes.\n-\tIndependents- Esquerra republicana de Catalunya- Acord municipal encapçalat per l’incombustible Joan Bruguera Gras (l’únic cap de llista que repeteix). A la llista hi ha persones que repeteixen, encara que no a la mateixa opció política. Dolores Lopez Ávalos, que anava com a número 2 ara es presenta com a número 1 per ISP-ICV acompanyada per Montserra Cots Roca, Ferran Sarrià Forradellas, Isidoro Aguilar Millan i Maria Dolors Bellvehí Illa. El número 4 , en Pere Aguilar Gamundi es presenta com a independent com a número 6 a les llistes del PSC. De la resta, el número 3 David Alvarez Rovira es troba com a suplent a les llistes actuals d’ERC-Reagrupament-Independents\nEn total es van presentar 69 persones. Ara es presenten 89 en 6 partits.\nCom podeu veure la vida dóna moltes voltes i que mai es pot saber on anirà a parar en el futur.


Pàgina d'inici\tAgenda\tVII Festa de la Prehistòria\nII Teixim la ciutat\n13 de juny de 2015 - La Roca del Vallès (Vallès Oriental)\nUn any més, la Roca del Vallès ens transporta al neolític durant la setena edició de la fira Viatge a la Prehistòria. Acollirà activitats mitjançant les quals els visitants descobriran —mentre fabriquen eines de pedra o fan pintures rupestres— com vivien els nostres avantpassats, des de tallers i demostracions a la plaça de l'Ajuntament fins a visites guiades a la Ruta Prehistòrica, formada pels dòlmens i megàlits del Parc de la Serralada Litoral. Tots els visitants que s'acostin a la ciutat vallesana el dissabte 13 de juny de 2015 podran gaudir d’aquestes i moltes altres activitats, com una fira d'artesans o un sopar prehistòric. Amenitzarà la festa una visita teatralitzada pels jaciments arqueològics sota la llum de la lluna.\nWeb de l'Ajuntament de la Roca del Vallès