guia | Servei d'Educació\nArticles de 'guia'\nELS GEGANTS I ELS CAPGROSSOS DE BANYOLES ES PREPAREN PER REBRE ELS INFANTS A L’AJUNTAMENT\ndivendres, 05 / d’octubre / 2018 08:25\nS’acosta la Festa Major! Dilluns vinent, i al llarg de dues setmanes, els nens i nenes d’escoles de Banyoles i el Pla de l’Estany visitaran els gegants i capgrossos.\nAcompanyats amb música de gralla, els infants entraran a la Sala d’Actes, on els esperarà tota la colla, en Martirià i la Maria, en Darder, els cavallets i tots els capgrossos. Allà, podran observar com són els gegants per dins, emprovar-se un capgròs i ballar al so de la música.\nAquest any els nens i nenes es trobaran també amb una gran sorpresa... què serà?\nPRESENTEM LA GUIA DE RECURSOS i L’EDUQUEM ALS CENTRES EDUCATIUS\ndivendres, 07 / de setembre / 2018 08:40\nDimarts 4 de setembre vam fer la reunió de presentació de La Guia de Recursos i l’Eduquem en família amb els centres educatius. Ens van acompanyar l’Escola de Natura, Arqueolític i la Biblioteca Comarcal. Amb aquesta reunió donem el tret de sortida al programa de Recursos Educatius per aquest curs 2018-2019.\nPodeu consultar tota la informació dels programes en aquest blog.\nLA GUIA DE RECURSOS EDUCATIUS MUNICIPAL 2018-2019\ndivendres, 31 / d’agost / 2018 09:10\nEncetem la 18a. edició de La Guia de Recursos Educatius amb una proposta de recursos i activitats formatives adreçades a tota la ciutadania per a fomentar l’educació i el creixement de la persona al llarg de la vida. La ciutat educadora estima i fa créixer les persones que l’habiten. Amb aquest objectiu, apostem per una oferta d’activitats àmplia i de qualitat adreçada a infants, joves, famílies, a tothom.\nAquest curs hem apostat per incloure algunes novetats, com ara activitats de prevenció contra el càncer o d’educació en competències digitals i alfabetització multimèdia. La Guia s’adapta en cada edició a les demandes i necessitats del moment i el lloc en què vivim, i també manté la seva oferta ja tradicional d’activitats de descoberta de l’entorn, lectura, teatre i música entre moltes altres.\nPodeu consultar el document en format digital al blog del Servei d’Educació:\nhttp://educacio.banyoles.cat/espai-guia, des d’on també podreu fer la sol·licitud per a les activitats a les quals vulgueu participar.\nUs animem, doncs, a participar d’aquesta oferta educativa i us informem que el blog està obert als vostres comentaris, suggeriments, consultes, propostes i tot allò que vulgueu compartir.\nNOVENA EDICIÓ DE L’EDUQUEM EN FAMÍLIA, UN PROJECTE DE CIUTAT\ndivendres, 31 / d’agost / 2018 09:00\nEl programa Eduquem en família, que enguany arriba a la novena edició, és ja un referent en l’àmbit de la formació per a famílies i un model de projecte de ciutat, de xarxa i de col·laboració entre les associacions de pares i mares dels centres educatius de la ciutat i l’administració.\nDes dels seus inicis, el curs 2010-2011, el projecte s’ha anat consolidant, any rere any, gràcies a l’esforç, dedicació i motivació dels grups de pares que hi han participat i del Servei d’Educació, que ha confiat plenament tant en el projecte com en les persones.\nLa idea del projecte va sorgir en el moment en què es va detectar la necessitat d’unificar les xerrades per a pares i mares que organitzaven les AMPA i que a vegades se solapaven amb dates i temes. Arran d’una demanda d’algunes AMPA, el Servei d’Educació va considerar la possibilitat de coordinar un cicle de xerrades conjunt, que permetés aprofitar els esforços i arribar a un major nombre de persones.\nLa proposta del Servei d’Educació va consistir en oferir suport i recursos a les AMPA per tal que escollissin temes, dates i ponents per a les seves xerrades formatives i incloure-les en un sol cicle, obert a tothom. Allò que va començar com un projecte embrionari es va anar adaptant als interessos de les AMPA i ha acabat essent el seu projecte. El paper del Servei d’Educació continua sent de coordinació i suport, tant amb l’organització com amb el finançament, que també és compartit.\nLes tres últimes edicions hem incorporat la jornada lúdica de jocs al carrer Juguem!, que es porta a terme a mode de cloenda del curs, un dissabte a la tarda, a la Plaça Major.\nPer tot això podem dir que l’Eduquem és un model de projecte de ciutat, una manera de fer treball en xarxa que ha aconseguit ser també un èxit d’assistència i participació a les activitats que s’organitzen.\nDes del Servei d’Educació no ens queda més que felicitar tots els pares i mares que han ajudat a fer-ho possible fins el dia d’avui i encoratjar a tots aquells que vulguin afegir-se al grup i participar en un projecte actiu i enriquidor.\nPodeu consultar la programació de l’Eduquem en família del curs 2018-2019 a l’espai Eduquem d’aquest blog.\nDesitgem que, un curs més, gaudiu d’aquestes activitats.\nLECTURES D’ESTIU: ENTREVISTA A DAVID BUENO, AL DIGITAL DE CULTURA VIVA “CATORZE”\ndimarts, 17 / de juliol / 2018 11:36\nDavid Bueno ha estat un dels convidats de l’Eduquem en Família d’enguany. Us enllacem una entrevista que Gemma Ventura li ha fet al digital Catorze, cultura viva, en la qual el biòleg afirma que “música, plàstica i educació física haurien de ser les assignatures principals”.\nGaudiu d’aquesta lectura.\nEntrevista a David Bueno\nMATINS DE BIBLIONADONS\ndivendres, 29 / de juny / 2018 07:05\nAquest curs la Biblioteca Comarcal del Pla de l’Estany ha reforçat la proposta de sessions matinals de biblionadons, amb la intenció d’oferir una activitat lúdica a les escoles bressol i els pares i mares que no poden assistir a les sessions que realitzem a la tarda, conjuntament amb el Centre Educatiu Municipal - La Balca.\nEn un espai tranquil i confortable, la sala infantil, els infants poden gaudir de petites històries, les quals sovint inclouen elements visuals i musicals, que els traslladen a mons imaginaris. La narració de contes és un magnífic recurs que serveix per educar l’hàbit d’escoltar i el gust per la lectura.\nEnguany la Biblioteca ha programat 3 sessions de biblionadons: una, al maig, i dues més el mes de juny. Les sessions realitzades han estat:\nDimecres 9 de maig, Son soneta, a càrrec d’Olga Cercós.\nDimecres 6 de juny, Menudaines, a càrrec de Carmina Rabassedas\nDimecres 13 de juny, Aigua!, a càrrec d’Olga Cercós\nL’experiència ha estat positiva perquè l’activitat ha comptat amb una bona afluència de públic, la qual cosa ens esperona a ampliar l’oferta de cara al curs vinent.\nText: Eva Martí\nPàgina 7 de 26 Primera Anterior 2 3 4 5 6  8 9 10 11 Següent Última


Viatge a Galicia: Priscil·lià, l'home\nViatge a Galicia\ndivendres, 26 de febrer de 2010 | Publicat per Xavier Sierra a 14:40 |\nLa figura de Priscil•lià (340?-385) és d’aquelles figures que queden a mig camí entre la història i la llegenda. Tot i que hi ha qui afirma que va nèixer a la Gallaecia (Pròsper d’Aquitània), no sabem amb exactitud ni l’any ni el lloc del seu naixement. És probable que fos de classe alta, probablement d’una familia senatorial (Sulpici Sever: Chrónica 46, 3 ) Es va formar a Burdeus (370 circa) amb el retòric Delphidius amb qui va fundar una comunitat de tendència rigorista.\nCap el 370 va tornar al noroest d’Hispània i comença la seva predicació, propugnant la separació d’Esglèsia i Estat i denunciant la corrupció i enriquiment de la jerarquía eclesiástica. Sembla que les seves idees van tenir molt d’èxit, especialment entre les dones (defensava que les dones podien exercir càrrecs religiosos) i a les classes populars. Les seva posició contestatària va despertar suspicàcies i aviat va ser denunciat al bisbe metropolità d’Emerita Augusta (Mèrida) Hidaci.\nEl bisbe de Mèrida, juntament amb el de Còrdova i el de Huelva van convocar llavors el concili de Saragossa (380) per tal de condemnar les idees priscil•lianistes. A aquest sínode van asistir 10 bisbes hispans i 2 aquitans, cosa que fa pensar que el priscil•lianisme es propagava ràpidament. Però dos dels bisbes acusats de fer costat a Priscil•lià no hi van anar, i algún bisbe es va marxar precipitadament, impedint que el Concili no va poder condemnar en ferm els acusats, ja que el papa havia recomanat no fer-ho si no hi eren presents els sospitosos.\nCom a conseqüència d’aquesta situació, i per prevenir que sigui perseguit, Priscil•lià és consagrat com a bisbe de Àvila. La separació entre ambdues tendències s’accentua cada cop més. S'esciuen moltes cartes episcopals acusant a Priscil•lià d’heretge. Finalment, una carta enviada per Hidaci a Ambrós, bisbe de Milà (seu de la cort imperial) aconsegueix que l’emperador Gracià promulgui un decret excomunicant i desterrant a Priscil•lià.\nDavant d'aquests fets Priscil•lià viatja a Roma a veure al papa Dàmas. Dàmas lluitava en aquell moment obtenir la primacia del papa i ser reconegut per tothom com una autoritat incontestable, i va considerar poc prudent entrevistar-se amb algú que havia estat sancionat per l’emperador. Finalment viatja a Milà, i aprofita l’absència de Gracià per a convencer al seu magíster officiorum de que anul•li el decret imperial.\nAixí torna cap a Hispània, reafirmant la situación del seu grup i girant l’acusació vers els seus perseguidors. El procònsul Volvenci ordena la detenció del bisbe antipriscil•lianista Itaci que es veu obligat a refugiar-se a Tréveris.\nTrèveris, ciutat on va ser executat Priscil·lià. Porta Nigra\nPerò poc després un altre hispà, Magne Clement Màxim, governador de Britània, dóna un cop d’estat i creua les Gàl•lies amb 130.000 soldats. L’emperador Gracià ha de fugir i finalment és assassinat a prop de Lyon. Les legions de Màxim volen proclamar-lo emperador d’Occident, però Teodosi, emperador d’Orient no hi està d’acord. Aquesta situació fa que busqui el suport de l’esglèsia, que a la vegada està necessitada de suport institucional per fer front a les múltiples heretgies que qüestionen el seu poder.\nAixí, es torna acusar els priscil•lianistes, amb el suport de Màxim. Ara bé l’acusació d’heretgia comportaría que l’Estat confisqués tots els temples de la secta (que devien ser molts) Això no convenia gens a l’esglèsia ortodoxa, que s’estimarà més acusar els priscil•lianistes de maleficium (bruixeria) Es convoca un nou concili a Burdeus, on es condemna definitivament a Priscil•lià. La turba enfurismada, lapida pels carrers a Urbica, una destacada priscil·lianista.\nEn un últim intent de defensa (i probablement desconeixedor de la magnitud del complot del que era víctima) Priscil•lià se’n va a Treveris a entrevistar-se amb Màxim. Però un cop allà és acusat de bruixeria, d'omplir de danses nocturnes a les celebracions litúrgiques, de practiques avortives i d’astrologia cabalística. Condemnat a mort, és decapitat amb sis dels seus deixebles (entre ells Eucròcia, la vídua del seu mestre Delphidius)\nEtiquetes de comentaris: Galicia Historia, Priscil·lià\nCultura castrexa (5)\nEl viatge (2)\nGalicia Gastronòmica (10)\nGalicia Historia (20)\nGeologia gallega (1)\nLíngua galega (9)\nLiteratura gallega (8)\nSanta Compaña (2)\nSímbols nacionals (1)\nLlengua gallega 1900-1936\nDesprés de Priscil·lià\nPriscil·lianisme, les idees\nPrecursors del Rexurdimento\nEl gallec al s.XVIII\nEl formatge de San Simón\nEl Formatge de teta\nEls segles foscos\nOrigen i esplendor del gallec\nEl gallec, avui\nEl Romànic a Galicia 2\nEl romànic a Galicia\nEl Gallec, segons l'Espinàs\n"Cousas", de Castelao\nCastelao i el nacionalisme gallec\nEL PULPO O "POLBO A FEIRA"\nXeometrías máxicas de Galicia\nEl reino suevo\nEl nombre de Galicia


EL BLOG DE L'HOSPI | #2BG3 + Hospi + #FutboLH: #2bg3 | Els comptes de la permanència\nLA CALCULADORA DEL PLAYOFF | Després de 37 jornades i sempre que la vaga de futbolistes i RFEF que hi ha convocada pel proper cap de setmana ho permeti (ja veieu que no ens creiem massa que no hi hagi futbol la setmana vinent), el Campionat regular al grup 3 de Segona Divisió B arribarà a la seva fi. Seran els darrers 10 partits d'un total de 380, molts minuts de futbol (la qualitat ja és una altra cosa), emoció, tensió, targetes, errades arbitrals, golassos. Vaja, tot allò habitual en un partit de futbol. Diumenge, quatre equips tindran 90 minuts per davant per resoldre el que no han estat capaços de solucionar en 3.330 minuts de temporada oficial. Com alguns feien amb les assignatures a la Uni i la convocatòria de setembre. El càstic? Una plaça de descens directe i una d'eliminatòria de permanència amb un altre 16è d'un altre grup de Segona B (ara mateix Lealtad, Las Palmas Atlético i La Roda). El premi? Dues places de salvació directa. I com dèiem, quatre equips: València Mestalla, Mallorca B, Cornellà i Eldense. Per ordre de classificació i de probabilitat de salvació. Avui, cap dels quatre ha guanyat (només el filial valencianista ha puntuat i gràcies). Dels quatre, Mestalla i Eldense s'enfrontaran a rivals sense res en joc; Cornellà i Mallorca B no poden dir el mateix. Ho repassem tot seguit.\nELS COMPTES DE LA PERMANÈNCIA\n2 places de salvació directa + 1 plaça d'eliminatòria de permanència + 1 descens directe a Tercera.\nVALÈNCIA MESTALLA: els de Curro Torres visiten el Zaragoza B (ja veurem si a la Romareda o a la Ciudad Deportiva). Els aragonesos ja han descendit a Tercera i el dubte és si quedaran penúltims o últims. El filial valencianista ja no pot caure en zona de descens ja que un triple empat amb Eldense i Cornellà enviaria al pou els blaugrana. Dels 81 casos possibles, 78 salven totalment el Mestalla i 3 l'envien a l'eliminatòria de permanència: això passa per perdre a Saragossa i que l'Eldense i el Mallorca B guanyin els seus partits. També hi hauria dos cas, si empata a 45 punts amb el Cornellà, en què els verds haurien de superar l'average general dels valencians: -10 pel Cornellà i -4 pel Mestalla. Improbable.\nMALLORCA B: els de Javier Olaizola reben a Son Bibiloni l'Hércules. Els alacantins són tercers i si guanyen jugaran la fase d'ascens; en cas contrari, hauran d'esperar. Una victòria salva de qualsevol perill el filial mallorquinista. En cas d'empat, caldria veure què fan Cornellà i Eldense. En cas de triple empat, Cornellà primer, Mallorca B segon i Eldense tercer; en els empats particulars, en contra amb tots dos. Una derrota només el salvaria de tot perill si Cornellà i Eldense perden. Si algun dels dos puntua, mínim haurà de jugar la promoció de permanència.\nCORNELLÀ: els de Jordi Roger reben el Lleida Esportiu al Nou Municipal. Els lleidatans són quarts i depenen del seu marcador per jugar la seva tercera fase d'ascens consecutiva. Amb un triomf, el Cornellà s'assegura com a mínim ser 16è; si a sobre el Mallorca B punxa, els verds de salvarien de qualsevol tipus de perill. En cas d'empat, el Cornellà quedaria amb 43 punts: el beneficiaria un triple empat amb Mallorca B i Eldense (quedaria 15è) o qualsevol empat en solitari amb palmesans i alacantins (això els obligaria a jugar l'eliminatòria com a mal menor). En cas de derrota, el Cornellà baixaria a Tercera si l'Eldense puntués a casa.\nELDENSE: és qui més complicat ho té perquè tot i guanyar ningú no li assegura res. Els de Rubén Albés reben al Nuevo Pepico Amat un Atlètic Balears amb els deures fets però que pot ser jutge del destí del Mallorca B. La derrota condemna l'Eldense al descens directe a Tercera (té l'average perdut amb el Cornellà). En cas d'empat, se salvaria de tot perill si el Cornellà i el Mallorca B perden; si el Cornellà puntua l'Eldense jugaria la promoció si el Mallorca B perd contra l'Hércules. La victòria és, evidentment, el resultat que més opcions obre als blaugrana: només baixarien directament si guanyen Cornellà i Mallorca B. Si el Mallorca B empata o perd, ha de millorar el resultat del Cornellà; és a dir que si els verds guanyen l'Eldense no podria salvar-se directament.\nTot seguit, per fer-ho tot una mica més gràfic, us deixem un quadre de configuració casolana que recull els 81 casos possibles que ens deixen els quatre partits que afecten la zona baixa de la Lliga. A més, podreu veure com quedarien les posicions segons cada combinació de resultats.\nPublicat per Cristian Garcia a les 22:09


EL CG PUIGCERDÀ FA ELS DEURES A MAJADAHONDA – Pirineus TV\nEL CG PUIGCERDÀ FA ELS DEURES A MAJADAHONDA\nEl CG Puigcerdà ha assaltat aquest dissabte una pista que aquesta temporada encara no havia presenciat cap victòria visitant. Els ceretans han fet els deures a casa el Majadahonda, i ha guanyat per 1-4. Els grocs i negres han aprofitat dos minuts dolents del rival en el segon període per marcar 3 gols seguits que han pesat com una llosa a l'equip local.\nEl primer gol ha estat obra de Prokop, rematant una jugada en superioritat a pocs minuts de començar la segona part. Menys d’un minut després una recuperació en zona ofensiva deixava Muñoz davant del porter qui només podia fer un remat de revés, el rebot del qual aprofitava Morer per anotar el segon gol. El tercer ha arribat un minut després en un contraatac conduit per Leon Tona que Granell ha rematat sense oposició.\nAmb aquest resultat clar s’arribava al tercer període. A minut i mig de començar, el Majadahonda ha escurçat distàncies aprofitant un puck rebutjat pel porter davant de la seva zona. Però el Puigcerdà ha aguantat amb fermesa i amb fortuna ha acabat sumant el quart gol, gràcies a Ivanov.\nAmb la victòria, el Puigcerdà es manté 4t però empata amb els madrilenys, que encara són tercers, amb 13 punts. Per davant hi ha el Txuri Urdin i FC Barcelona amb 16 punts i el Jaca és cinquè amb 8 punts. Aquest cap de setmana els grocs i negres visitaran els aragonesos.\nL'equip femení, per la seva banda, ha caigut a la pista del segon classificat, el Sumendi per 12 a 2. Els gols ceretans, aconseguits en el primer període els dos, han estat obra de Pareja i Bosch. La derrota no afecta a la posició en la classificació de les ceretanes. Segueixen cinquenes amb 12 punts.


Detalls Apartament Corts Camp Nou 1-2\nApartaments a Barcelona › Allotjament Barcelona › Sants › Corts Camp Nou 1-2\nApartament de disseny amb capacitat per a 8 persones amb aire condicionat a prop del Camp Nou\nAquest apartament gran i brillant de 120 m ² amb capacitat fins a 8 persones: té quatre habitacions espaioses i dos banys amb dutxa. Vostè trobarà una gran saló menjador amb cuina americana, equipada amb tot el necessari per cuinar. Altres instal·lacions: TV, aire condicionat, Calefacció, wifi internet.\nL'hotel està situat al barri de Sants, no gaire lluny del Camp Nou famós. En aquest espai trobareu edificis innovadors i grans centres comercials com l'illa Diagonal. El campus al llarg de la avinguda Diagonal. Veure: el Palau Reial de Pedralbes, monestir de Pedralbes i el Museo Thyssen-Bornemisza, Museu del Futbol Club Barcelona, estadi del Camp Nou.Centre de la ciutat pot arribar còmodament en línies de metro i autobús.\nCorts Camp Nou 1-2 can be reserved only if the booking start date is between 31 maig 2022 - 12 juny 2022


Portada\tOpinió\tAndoni Baserrigorri\n04/05/2014 Andoni Baserrigorri\nPer Andoni Baserrigorri, editor del portal independentista basc Boltxe Kolektiboa\nFàstic. Fàstic i indignació causa l'assassinat massiu de desenes de civils per la junta nazi- feixista que governa Ucraïna, junta a la qual no va triar ningú i que va sortir després de les aldarulls de Kíev. Tampoc és molt correcte això últim que acabem d'afirmar. Aquesta junta nazi- feixista la va triar la Unió Europea, els Estats Units i el conjunt de l'imperialisme.\nDe seguida va aconseguir les empaties de certa esquerra occidental. Els de sempre i que ja han deixat de sorprendre per les seves reiterades postures pro-OTAN, pro-imperialisme i enemigues dels pobles per molt que embolcallin els seus enverinats caramels amb enrevessades teoritzacions que ens parlen de dictadors, assemblees de pobles que inicien una romàntica revolució que després paradoxalment mai s'expliquen perquè aquestes romàntiques revolucions són assimilades per l'estratègia imperialista.\nSón els Santiago Alba Rico, les Corrents Roges, les “Esquerres Anticapitalistes” i els diaris i "webs alternatives" que escriuen i publiquen aquestes proclames intel·lectualoides, en què sempre insulten els i les antimperialistes titllant-nos d’”estalinistes" "pro-russos", que enyorem tal o tal estat socialista....\nProclames i nyaps discursius que no fan sinó confondre l'esquerra, dividir-la, impedir la solidaritat... els passats dies amb motiu del 1r de Maig cubà, en una d'aquestes "webs alternatives" es pot llegir un article signat pel conegut "Franctirador del cauto" en què desprestigiava la revolució cubana, i amb el pretext de la "crítica" menyspreava a un poble mobilitzat en aquesta important data entorn del seu partit i al socialisme i menystenia de nou la lluita d'un poble heroic.\nSempre són els mateixos. I ens atrevim afirmar que en el supòsit d'una primavera cubana a l'estil libi, exculparien l'imperi, parlarien de "tirania", ens tractarien d'entabanar amb les seve "critiques per millorar el socialisme" i en cas de victòria de la gusanera; llavors ens dirien que la revolució democràtica ha estat segrestada per la dreta.\n"L'OTAN bombardeja poc a Líbi " va dir un element de la trotskista Corrent Roja. A Líbia està havent-hi una experiència de soviets, va dir un altre de la mateixa formació. Així són d’al·lucinats i de pocavergonyes.\nL'altra esquerra, l'honesta encara que s'equivoqui, la inequívocament antimperialista, la revolucionària, la que de veritat és anticapitalista, denunciem l'estratègia imperialista de reconquesta del món per robar les seves riqueses encara que per això hagi de assassinar milions de persones a l'Iraq, Afganistan, Iugoslàvia, Líbia, Síria, Ucraïna.... L'esquerra està dividida? Doncs sí, no anem a negar-ho, però és que almenys qui signa aquest article no anirà de cap manera amb la nova gusanera disfressada d'esquerra, que no és sinó una aliada i aliada eficaç a més, l'imperialisme i del capitalisme.\nParlem de la Unió Europea? No és potser la Unió Europea l'agent imperialista que ha finançat aquestes revolucions de coloraines, en aliança amb el més lúgubre de l'imperialisme ianqui i de la banda criminal OTAN? La Unió Europea no està rere l'ascens al poder dels nazi- feixistes a Ucraïna? No són França, Gran Bretanya i Alemanya responsables del bany de sang de Líbia i l'assassinat de Gaddafi per robar les seves immenses riqueses naturals? És que no han convertit el país de major nivell de vida d'Àfrica en un infern integrista?\nLa Unió Europea, com els EUA, no té amics, sinó interessos, i si ha de donar suport integristes, els hi dóna suport, si ha de donar suport nazis, ho fa.... el que sigui necessari per les seves mesquins interessos.\nPer què tenim tanta preocupació els pobles que aspirem a la independència en què ens reconegui Europa? (No diem el terme Unió Europea i fem servir Europa per pura estratègia; resulta més digerible...).\nVolem ser-hi, aquesta Europa o Unió Europea? Aspirem a ser els escorxadors dels poble treballadors del món? Perquè, aquí no hi ha termes mitjos: si ets a la UE, hi ets per al que hi ets.\nPer mi, a l'infern la Unió Europea i al seu parlament. No desitjo una independència com la de les repúbliques bàltiques que no són sinó bases d'agressió de l'OTAN envers els pobles. La independència a la qual jo aspiro només és possible fora de la Unió Europea i l'euro.\nEls nazis ucraïnesos, fills putatius de la Unió Europea, van assassinar aquests fills cremant-los vius, desenes de ciutadans, a l'est del país. No sorprèn: són nazis i repeteixen les estratègies i accions dels seus antecessors dels anys 40. Aquest gent escrit no va adreçat a aquesta gent. Amb els feixistes i els nazis no hi ha res a debatre ni negociar. Se'ls aniquila i punt, perquè si no, ells t’eliminen a tu.\nAvui dia l'autèntica batalla antifeixista i anti-nazi s'està produint a Ucraïna amb dos bàndols ben diferenciats. Els feixistes governants amb suport europeu i els antifeixistes de l'est del país. No són pro-russos, parlem amb claredat, són antifeixistes. I qui marqui equidistàncies i/o comparteixi les accions d'aquesta gentussa no és d'esquerres, així de clar.\nAquest escrit no va dirigit a aquesta gent, deia... El fàstic i la indignació amb què començava aquest escrit el reservem a la Unió Europea i a aquesta legió d’esquerranistes, autèntics cucs còmplices necessaris de l'imperialisme.\nPeriodisme feixista, periodisme popular...\nVeneçuela i la violència revolucionària\nL'essència violenta de l'Estat espanyol\nCartrons i peix podrit\nÉs l'internacionalisme una utopia?\nAlgunes reflexions després de Marín\nIl·legalitzant el Sol


Taxa Tobin, què és i conseqüències | Consumer\nTaxa Tobin, què és i conseqüències\nEls defensors de la Taxa Tobin creuen que es repartiria millor la riquesa, però els detractors consideren que les despeses es traslladarien al consumidor\nLa profunda crisi econòmica per la qual travessen la majoria dels països desenvolupats ha portat als governs a prendre una sèrie de mesures per intentar pal·liar les conseqüències que aquesta negativa situació ha generat. Una de les iniciatives que des de fa temps demanen col·lectius progressistes i antiglobalització és la implantació d’un impost que greu les operacions que duen a terme els especuladors financers. El Govern ha assegurat que aplicarà la trucada Taxa Tobin a partir de 2013, però quina repercussió tindrà sobre els ciutadans? Mentre els seus defensors creuen que hi hauria un millor repartiment de la riquesa, els seus detractors consideren que les despeses es traslladarien al consumidor.\nLa Taxa Tobin i els seus efectes\nL’impost sobre transaccions financeres que alguns governs europeus han\nplantejat es basa en la proposta que l’economista James Tobin va realitzar en els anys setanta per gravar els moviments especulatius sobre les divises. La intenció era, segons les seves pròpies paraules, “llançar uns grans de sorra en les rodes de l’especulació”.\nDesprés, la idea original va evolucionar i van anar els moviments antiglobalització, les ONG i grups progressistes els qui van demanar – i creuen encara necessària- la implantació d’aquesta taxa.\nAmb un impost del 0,05%, Espanya recaptaria anualment 6.300 milions d’euros\nDavant la dificultat d’un acord per aplicar-la en tot el planeta, la\nComissió Europea i alguns líders com Nicolás Sarkozy van voler engegar-la en l’eurozona. L’expresident francès ho va intentar al seu país, però al final, les pressions dels bancs van fer que desistís de la seva idea inicial.\nLa proposta de Brussel·les, realitzada al setembre de l’any passat, consisteix en\ngravar la compravenda d’accions i bons amb un 0,1% i els contractes amb\nderivats, amb una taxa del 0,01%. Fins ara, com aquestes transaccions no\nestan sotmeses a cap tributació, es pot fer un nombre indefinit de\noperacions especulatives. És diners que circula, però que no crea riquesa real entre els ciutadans.\nDavant la possibilitat d’una fugida d’inversors, que podria donar-se si\nsolament l’eurozona aprovés la taxa, s’aplicaria a totes les transaccions en les quals\nparticipés un resident en aquests països, encara que realitzés l’operació des d’un altre\nLes grans empreses financeres podrien repercutir sobre els seus clients les taxes que els imposin els estats\nEls experts no es posen d’acord sobre els efectes que podria tenir la taxa sobre els països i sobre els ciutadans. Mentre que els seus defensors pensen que és beneficiosa i pot servir per recaptar impostos i destinar els diners a els qui més ho necessiten, els grups que s’oposen consideren que, si no hi ha altre remei, el perjudicat serà el ciutadà.\nConseqüències positives de la Taxa Tobin\nL’aplicació d’una taxa suposaria cert fre a les operacions especulatives que, segons algunes fonts, són el 80% de les quals es realitzen al món. Aquestes accions contribueixen en molts casos a enfonsar governs, empitjorar la situació d’un país o apropar-li a la fallida quan es troba en un escenari de risc. Si estiguessin gravades amb un petit percentatge sobre la suma de l’operació, el seu nombre disminuiria.\nSi s’apliqués en tot el planeta, els agents que realitzin aquest tipus d’operacions haurien de pagar la taxa, doncs no hi hauria cap país que donés recer als moviments especulatius sense cobrar un impost. Diverses organitzacions defensen des de fa temps la idea d’establir aquest gravamen i destinar els diners obtinguts a la cooperació i el desenvolupament dels països més pobres.\nAmb el petit percentatge que s’aplica, s’obtindria diners suficients per combatre la pobresa i les malalties que avui es guareixen amb facilitat a Occident. No obstant això, en l’actualitat, sembla que la possibilitat d’implantar una taxa de manera global és solament una utopia.\nSi la taxa tingués una aplicació de menor abast i solament s’establís en la Unió Europea o a la zona euro, també tindria conseqüències positives per als ciutadans que viuen en aquests països.\nSegons l’estudi realitzat per la Comissió, solament amb aplicar un 0,01% als contractes que es realitzin amb derivats i un 0,1% a l’intercanvi d’accions i bons, es podria recaptar cada any 57.000 milions d’euros. Tal com fixa el pla establert per Brussel·les, els diners es repartiria entre la UE i els països que ho apliquessin. La imposició de la taxa seria, per tant, favorable per als estats -amb les arques molt minvades per la baixada\nd’ingressos- i hauria de repercutir de manera positiva sobre els ciutadans.\nUn estudi de la Fundació Idees sosté que si s’establís un impost del 0,05% sobre la quantia de l’operació realitzada, Espanya recaptaria cada any 6.300 milions d’euros, sempre que no es reduís el volum de\ncontractació, és a dir, si les transaccions realitzades anessin les mateixes. Però afegeix que si es fessin un 65% menys d’operacions a causa de l’aplicació de la taxa, els beneficis obtinguts serien de 2.200 milions d’euros a l’any.\nEls detractors de la taxa sobre transaccions financeres creuen que no és el\nmoment adequat per aprovar-la i consideren que no tindrà els efectes positius\nSi per les operacions borsàries no minoristes els inversors haguessin de pagar un impost, per mínim que sigui, realitzarien les seves accions des d’altres països. Com ja ha quedat clar que no totes les nacions estan disposades a aplicar el gravamen, molts agents fugirien a mercats sense taxes.\nAixò penalitzaria als estats que engeguessin l’impost. En el supòsit poc probable que s’aprovés de forma global, operarien des de paradisos fiscals. I en tot cas, els possibles afectats compten amb ardits legals per sortejar aquestes imposicions.\nRepercutir la taxa sobre el consumidor\nCada vegada que un mandatari suggereix la idea d’una taxa que podria perjudicar als inversors especuladors, s’escolten amenaces solapadas que serà el consumidor qui es faci càrrec de les despeses.\nLes grans empreses financeres tenen mitjans per repercutir sobre els seus clients\nles taxes que els imposin els estats, amb el que, al final, el ciutadà podria\nfinancera impuesto-ca taxa Tobin


PARCS SOLARS A LES TERRES DE LLEIDA\nL’any 2008 comença amb un ritme elevat de nous projectes de parcs solars –especialment a les Terres de Lleida– com a conseqüència de les altes primes que rep l’energia fotovoltaica i de la perspectiva que es retallin. La Generalitat sotmet a informació pública un decret que pretén regular la implantació d’instal•lacions fotovoltaiques i parcs eòlics. El Govern de l’Estat, al final de setembre, aprova un decret que comporta una retallada de les primes a l’energia solar, sense efectes retroactius. Aquest decret té efectes importants i a partir de novembre es redueixen les peticions de projectes de plantes solars a terra.\nEls parcs solars són instal•lacions de grans dimensions que suporten panells fotovoltaics que capten l’energia solar i la transformen en energia elèctrica. La promoció de les energies renovables des de l’Administració, les directrius internacionals per a la reducció de gasos d’efecte d’hivernacle i la millora tecnològica, n’han permès un creixement considerable durant els darrers anys. El 2007 hi va haver un gran nombre de peticions d’instal•lació de parcs solars arreu del país, afavorides per unes condicions favorables en la política de primes per a la producció d’energia fotovoltaica. La Direcció General d’Arquitectura i Paisatge (DGAP), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP), va informar favorablement sobre 287 parcs solars, entre els quals destaquen, per dimensions, quantitat i potència, diverses plantes de les Garrigues, el Segrià i el Pla d’Urgell.\nLa Generalitat vol regular la implantació de parcs solars\nA començament del 2008, en el marc de la revisió de l’Acord estratègic per a la internacionalització, la qualitat de l’ocupació i la competitivitat de l’economia catalana, la Generalitat va incloure mesures per impulsar la instal•lació de plaques solars a les teulades dels nous polígons que construís l’Institut Català del Sòl (INCASÒL), així com en edificis públics i cobertes d’instal•lacions agràries. Aquestes noves instal•lacions minimitzarien l’impacte dels parcs solars en el territori i es beneficiarien de les infraestructures de connexió existents.\nD’altra banda, els darrers anys els promotors havien criticat la falta d’una reglamentació específica sobre els condicionants que cal complir per posar en marxa grans instal•lacions solars. Per aquest motiu, la Generalitat estava elaborant un decret que pretenia regular la instal•lació de plantes fotovoltaiques de més de 100 kW de potència instal•lades sobre el terreny, afavorir les energies renovables i garantir que el seu encaix en el territori fos tan correcte com fos possible paisatgísticament i ambientalment parlant. El decret facilitaria els tràmits de les empreses promotores i, alhora, permetria la instal•lació de parcs únicament en sòls no urbanitzables propers a fàbriques i granges, en sòls degradats per activitats anteriors, en solars de terrenys industrials i urbans, o en espais considerats idonis per a un POUM o un pla especial urbanístic promogut per la Generalitat.\nEl mes d’abril del 2008, el president de la Generalitat, José Montilla, va informar que el decret s’aprovaria abans de l’estiu. Malgrat això, el Projecte de DECRET REGULADOR DEL PROCEDIMENT ADMINISTRATIU APLICABLE PER A LA IMPLANTACIÓ DE PARCS EÒLICS I INSTAL•LACIONS FOTOVOLTAIQUES va sortir a informació pública a l’agost i va restar-hi fins a l’octubre.\nReaccions d’ecologistes i pagesos a nous parcs solars\nTant ecologistes com pagesos es van mostrar partidaris de l’energia solar, però van criticar certs projectes. El Grup d’Estudi i Protecció dels Ecosistemes del Camp (GEPEC) es va mostrar contrari al projecte de construcció d’un gran parc solar al Pla de Santa Maria (Alt Camp) per l’afectació a diverses aus protegides. Per la seva part, la Institució Altempordanesa per a la Defensa i Estudi de la Natura (IAEDEN), en relació amb un nou parc solar a Cabanes (Alt Empordà), va reclamar que les noves instal•lacions s’ubiquessin només en sòl industrial o espais degradats, i no en espai agrícola.\nUnió de Pagesos (UP) va mostrar-se d’acord amb la promoció de l’energia solar, considerant que les energies renovables haurien de complementar la renda del camp, però va reclamar que les instal•lacions que es fessin a terra fossin, com a màxim, de mitja hectàrea d’extensió i no de tres, tal com preveia el projecte de decret de la Generalitat, per no perjudicar així l’espai agrari.\nCanvis en les primes del Govern de l’Estat a les plantes solars\nEl Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç (MITC) havia anunciat que al final de setembre reduiria les primes atorgades per kW/h generat per un parc fotovoltaic. Durant els mesos d’estiu es va produir una activitat frenètica en la construcció de parcs solars, ja que, aquells promotors que aconseguissin connectar les plantes solars a la xarxa elèctrica abans del 30 de setembre, continuarien cobrant les antigues primes durant els 25 anys següents.\nEl 26 de setembre el MITC va aprovar el Reial decret 1578/2008, de retribució de l’activitat de producció d’energia elèctrica mitjançant tecnologia solar fotovoltaica. Entre altres canvis, aquest decret va comportar la retallada de les primes atorgades a l’energia fotovoltaica, que van passar dels 45 cèntims d’euro per kW/h, als 34 cèntims per kW/h en les instal•lacions de menys de 20 kW en cobertes, i als 32 cèntims en les instal•lacions que superen aquesta potència en sostre i en les de terra. Aquestes primes diferenciades perseguien afavorir les instal•lacions en teulades, per a les quals el MITC va reservar dos terços de la quota de potència instal•lable durant l’any 2009, ja que les considerava més eficients econòmicament i ambiental. La quota total seria de 500 MW, més del que s’esperava en un principi.\nEl MITC també va revisar l’objectiu d’energia fotovoltaica instal•lada per al 2010 a tot l’Estat, ampliant-lo fins a 3.000 MW, ja que a final d’any ja es preveia assolir uns 1.500 MW, una potència cinc vegades superior a la prevista inicialment. Tant l’Associació d'Empreses Fotovoltaiques (AEF) com l'Associació de la Indústria Fotovoltaica (ASIF) van valorar positivament la nova regulació, tot i la por que el sector patís igualment "un ajust molt dur".\nGran proliferació de parcs a les Terres de Lleida\nLes Terres de Lleida van ser la zona més prolífica de Catalunya en construcció de parcs solars durant el 2008. Això s’explicava, en part, pels estudis d’irradiació solar fets pels tècnics d’energia de la Generalitat, que situaven aquesta zona, sobretot les Garrigues, entre els indrets amb més hores anuals de sol i un aprofitament energètic més alt.\nLa Comissió Territorial d’Urbanisme de Lleida (CTUL) va autoritzar el mes d’abril 72 nous parcs solars en diversos municipis de les comarques de Ponent. Amb aquests, Ponent ja disposava de 270 parcs i es preveia que amb pocs mesos aquesta xifra arribés a 350.\nEl 12 de juny, la mateixa comissió va aprovar el pla urbanístic que havia de permetre la construcció d’un parc solar entre la Granadella (Garrigues) i Llardecans (Segrià). El 25 de juliol es va inaugurar el parc solar de Puiggròs (Garrigues), dels més grans de la demarcació de Lleida (5 ha), construït per l’empresa Sofos Solar i promogut des de l’Ajuntament d’aquest poble, amb la finalitat de diversificar la renda agrària dels seus habitants.\nAl final de setembre, l’Ajuntament de les Borges Blanques va anunciar que acolliria la primera planta solar tèrmica (o termosolar) de Catalunya, que ocuparia una superfície de 70 ha i produiria energia per a unes 35.000 persones. De fet, el PLA DE L’ENERGIA DE CATALUNYA preveia que l’any 2015 hi hagués una potència instal•lada de 50 MW d’energia termosolar.\nDes de principi d’any i fins al mes d’octubre, s’havien instal•lat a la demarcació de Lleida 70 nous parcs solars de mitja tensió, amb una potència de 52.479 kW, concentrats especialment a les Garrigues (27 parcs), el Pla d’Urgell (22) i el Segrià (12).\nFrenada brusca en la construcció de nous parcs\nEl mes de novembre, però, el nou decret del Govern de l’Estat, entre altres factors, va tenir conseqüències en la quantitat de peticions per crear nous parcs solars. A tall d’exemple, la CTUL va aprovar només dues instal•lacions a Agramunt, en contraposició de les 27 del mes anterior. A Juneda, on ja funcionaven 50 parcs i rebien al voltant de cinc noves sol•licituds cada mes, només havien rebut dos nous projectes des de l’aprovació del decret al final de setembre.\nL’any s’acabava amb una certa incertesa sobre el creixement futur dels parcs solars a terra, mentre que es preveia una proliferació important de plaques fotovoltaiques a les teulades i cobertes de naus industrials i en edificis públics o de grans dimensions a les ciutats. D’altra banda, el decret de la Generalitat es trobava en tràmit de respostes d’al•legacions i per tant restava pendent de ser aprovat.


Assemblea General de les seccions de crèdit – AGROactivitat\nAssemblea General de les seccions de crèdit\nAGROactivitat 6 juliol 2017 Federació\nL’Associació de Seccions de Crèdit presenta una nova aplicació de la plataforma CoopCrèdit, en el marc de l’Assemblea anual feta a Palau de Margalef. Es tracta de BI CoopCrèdit, una eina de “business intelligence” que permet elaborar informes estandarditzats de la secció de crèdit i veure el grau de compliment de la normativa a les cooperatives adherides al sistema.\nAltres temes rellevants de l’Assemblea van ser la nova Llei reguladora del Fons cooperatiu de suport a les seccions de crèdit, creat per donar estabilitat al sector i fer sostenible l’activitat productiva futura de la cooperativa que l’utilitzi, així com la dotació del Fons d’avals amb 25 milions d’euros per part de la Generalitat.\nTambé es va tractar de la situació viscuda per la Cooperativa Agrícola de Cambrils i el préstec subscrit per l’ASC per tal d’assegurar el retorn dels dipòsits als socis i evitar un efecte contagi a la resta del sector.\nUns 120 representants de cooperatives van assistir a l’Assemblea General de l’ASC. El secretari d’Economia del Departament de la Vicepresidència i d’Economia i Hisenda, Pere Aragonés, va presidir l’acte de cloenda ressaltant que, en termes agregats, el sector presenta uns bons indicadors.\nA Catalunya, hi ha 71 cooperatives agràries amb secció de crèdit que compten amb un volum de dipòsits de 531 milions d’euros. Es concentren a les comarques de Tarragona (43), Lleida (26) i Barcelona (2).\nConsell Rector ASC\nSantiago Berenguer i Pau Cabanes -de Coperal i Celler Cooperatiu de Vila-rodona, respectivament- han deixat el Consell Rector de l’ASC amb motiu de la seva jubilació. En el seu lloc s’incorporen Antonieta Gual i Josep Robert, representants de les mateixes cooperatives.\nD’altra banda, Josep Capdevila de la cooperativa Camp d’Alcarràs s’incorpora a la junta en la vacant deixada per Roser Vila de la cooperativa Sant Isidre de les Borges Blanques.\nUnanimitat en la nova Llei de seccions de crèdit. Opinió Lluís Roig, president ASC i responsable de les seccions de crèdit a la FCAC\nLa formació als socis, el futur de les seccions de crèdit\nAssemblea General de Seccions de Crèdit


Holiday Home Puig Sesforques Sant Antoni de Calonge Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 79 allotjaments a Sant Antoni de Calonge.\nSant Antoni de Calonge Town Center, Sant Antoni de Calonge, Espanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Home Puig Sesforques\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa Calonge VII està situat idealment a Calonge; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Calonge VII asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Villa Calonge VII es reflexa en cada habitació. piscina privada, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Piscina exterior, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Villa Calonge VII.\nNúmero de Identificación Fiscal: HUTG010955\nCal que informeu el Holiday Home Puig Sesforques de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 250 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: HUTG010955


Els veïns de Mataró demanen la retirada de fustes dels parcs perquè poden ser cancerígenes\nL'Associació de Veïns del Parc de Cerdanyola de Mataró ha demanat a l'Ajuntament de la ciutat que retiri totes les fustes dels parcs de la ciutat tractades amb creosota de quitrà d'hulla, perquè es tracta d'un producte que podria tenir efectes cancerígens. Segons la normativa europea, aquest tipus de fusta no es pot utilitzar en espais on hi ha un elevat risc de contacte amb la pell, com en parcs, jardins o en instal·lacions d'oci.\n16/04/2004 - 00.00 Actualitzat 13/05/2004 - 10.06\nEls veïns, mitjançant una carta dirigida a la regidora de Ciutat Sostenible de l'Ajuntament de Mataró, Quiteria Guirado, expressen la seva preocupació per l'augment de l'ús d'aquest tipus de fusta als parcs de la ciutat en reutilitzar les travesses dels ferrocarrils com a esglaons d'escales. Segons la normativa europea, la fusta tractada amb creosota de quitrà no es pot utilitzar en interiors d'edificis, joguines de nens, terrenys de parcs i jardins i instal·lacions d'oci. I és que en aquests espais hi ha un elevat risc de contacte de la fusta amb la pell. El president de l'Associació de Veïns del barri de Cerdanyola de Mataró, Julián Hernández, ha assegurat que, a tots els nous parcs inaugurats pel consistori la fusta utilitzada fa pudor de quitrà i per això portaran aquest tema al pròxim ple municipal. Per la seva banda, la regidora de Ciutat Sostenible ja ha anunciat que sol·licitarà un informe als serveis tècnics del seu departament per verificar si realment aquesta substància amb què es tracta aquesta fusta és cancerígena.


L’Ajuntament de Girona ha signat avui l’acord amb el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Salt per ubicar el nou Hospital Universitari Dr. Josep Trueta de Girona en terrenys de Girona i Salt, propers a l’actual Hospital de Santa Caterina, juntament amb la previsió d’un nou Campus de Salut. L’Ajuntament de Girona posarà a disposició poc més de 60.000 m2 de sòl amb aquesta finalitat. El protocol inclou també la planificació dels dispositius assistencials de la ciutat, amb la construcció de nous equipaments i la modernització dels CAP actuals amb l’objectiu d’avançar en la millora del model sanitari de proximitat a la ciutat. L’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha fet aquest migdia la signatura del conveni amb el director del Servei Català de la Salut, Adrià Comella, i l’alcalde de Salt, Jordi Viñas.\n“La ciutat de Girona i la seva demarcació necessita de forma urgent un nou hospital, i la nostra responsabilitat política era tancar el debat sobre el seu emplaçament per avançar envers aquest objectiu. La ciutadania és la prioritat de l’Ajuntament, i amb l’acord aconseguit hem procurat preservar l’interès general per sobre del particular i tirar endavant un projecte de ciutat i de territori útil per als veïns i veïnes i per a les seves necessitats”, ha destacat l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas.\nLa signatura d’aquest conveni permetrà establir les bases per a la implantació d’un nou campus de salut a la regió sanitària de Girona, on s’inclouria el nou Trueta, i per a la millora dels dispositius assistencials del sistema públic de salut planificats al seu àmbit d’influència territorial.\nEn aquest sentit, l’acord preveu aconseguir un seguit de millores en l’estructura de serveis de la salut a tots els barris de Girona i al seu entorn, que s’haurien de desenvolupar de forma paral·lela a la construcció del nou equipament. Concretament, el conveni garanteix la continuïtat del model assistencial i la funció individual dels diversos hospitals malgrat la seva proximitat; assegura el compromís de construcció d’un Centre d’Urgències d’Atenció Primària d’alta complexitat (CUAP) al nord de Girona, unes instal·lacions modernes i innovadores que donin servei al conjunt de la ciutat i també a la part nord de la comarca; fixa el compromís del Departament de Salut de millorar els centres d’atenció primària de la ciutat, amb la reforma o ampliació dels CAP de Taialà, Can Gibert i Santa Clara o el desdoblament del CAP de Montilivi, que possibilitaria la construcció d’un nou CAP a l’Eixample; posa les bases de la col·laboració dels usos que haurà de tenir l’actual edifici del Trueta, i que s’haurà de destinar prioritàriament a usos sociosanitaris i, finalment, suposa l’inici d’una transformació urbanística molt important al sud dels barris de Santa Eugènia i de Can Gibert del Pla, gràcies a l’alliberament dels terrenys de Domeny.\n“A més, l’acord que s’ha tancat deixa clar que no hi haurà ni reduccions de plantilla ni una única porta d’urgències, dos dels temes que ens preocupaven. De fet, hi haurà tres portes d’urgències entre el Trueta, el Santa Caterina i el nou CUAP al nord. Malgrat que encara hi ha qüestions sobre la taula, com les problemàtiques de congestió en la mobilitat d’aquest sector, confiem que el conveni ens permetrà avançar cap a un model sanitari de proximitat per a la ciutat”, ha aclarit Madrenas. “Hem aconseguit un bon acord, que tanca l’etapa de debat i obre la del projecte de construcció d’un nou hospital. Serà la base d’una de les transformacions més importants de la ciutat i de l’àrea urbana de les properes dècades, i treballarem colze a colze amb totes les institucions perquè el nou Trueta sigui una realitat”.


Lluïsos d'Horta - Història\nUn xic de la nostra història\nBarcelona, ciutat industrial i comercial, entra en el segle XIX en una època de plena efervescència. En aquest context apareixen les primeres societats catòliques com una prolongació de l'acció eclesiàstica en el camp social, moral, artístic o esportiu; així, doncs, durant la segona meitat del segle XIX sorgeixen una floració de Centres Catòlics Parroquials.\nL'any 1866 Mn. Lluís Cantarell, rector d'Horta, va proposar a un grup de joves la constitució d'un Centre Catòlic a l’estil del que funcionava a Gràcia. La idea va tenir una excel•lent acollida. En un local de cal Xicus, al carrer Baix de Mariner 15, va començar la vida de la nostra entitat amb el nom de Centre Moral Instructiu.\nJa de bon principi es va iniciar la secció de teatre, i com que no hi havia cap altre espectacle en el poble d'Horta, la quadra habilitada com a sala d'espectacles sempre s'omplia.\nL’any 1883, i sota la direcció de Mn. Tomàs Casas, es va fer el trasllat de l'entitat al lloc on es troba en l’actualitat (Feliu i Codina, 7 i 9, en aquella època carrer del Príncep) i es va posar sota l’advocació de sant Lluís, amb el nom d'Acadèmia de Sant Lluís Gonzaga. A poc a poc s'anaren construint l'escenari, el frontó, el cafè, el pis per al conserge, etcètera.\nL'any 1906 es va obrir dins de l’Acadèmia una escola, primer limitada als fills dels socis i que després es va ampliar a tot el poble d’Horta. Mn. Josep Bundó, rector de la parròquia veïna de Sant Antoni de Pàdua, va ser-ne el director. L'escola va funcionar fins l'any 1911, ja que aleshores van venir a Horta els Germans de la Doctrina Cristiana.\nL'any 1909 l’edifici actual va fer les funcions de parròquia, ja que aquesta es va cremar.\nL’any 1926 es varen emprendre millores importants a la sala d'espectacles i a l'escenari.\nL’any 1930 es va començar l’edició de La Vall d'Horta, revista mensual que es va publicar durant dos anys i mig.\nL'any 1934 es va formar una biblioteca, que l'any 36 tenia 1.400 llibres i era molt concorreguda. Al mateix any es varen efectuar unes reformes al frontó que el convertiren en un dels millors de Barcelona.\nEl juliol de 1936 es va destruir tota l'obra de més de setanta anys, amb l'incendi i la ruïna total de l'edifici del nostre Centre.\nEl dia de la Immaculada de l'any 1939, amb una improvisada vetllada, es va tornar a obrir al públic. Aquí es va iniciar l’època més trista i grisa, plena de dificultats. Gràcies a l’esforç d'uns pocs socis, però, es va anar reconstruint, a poc a poc i de mica en mica, sense interrompre les activitats.\nEl 25 de març de 1951, Pasqua de Resurrecció, s’inaugura el local tal com està avui. L'escenari es va dissenyar per poder-hi fer les representacions de La Passió. En aquella època era un escenari al qual no faltava de res.\nDurant molts anys es van representar obres de teatre cada quinze dies, Els Pastorets per Nadal i La Passió per la Quaresma. Els diumenges que no es feia teatre es feia cine amb una màquina de 16 mm, fins l'any 1963 en què es va construir la cabina de cinema actual.\nL'any 1990 es varen construir tres sales noves aprofitant espais poc utilitzats.\nTu també hi pots participar. Anima’t, t’hi esperem !!!\nHistòria Home Què ens passa? Activitats Qui som? --Junta Directiva --Missió, Visió i Valors --Socis, Voluntaris, Beneficiaris --Estatuts i Règim Intern --Sala de Teatre --Memòries d'Activitats ---Any 2021 ---Any 2020 ---Any 2019 ---Any 2018 ---Any 2017 ---Any 2016 ---Any 2015 ---Any 2014 ---Any 2013 ---Any 2012 --Contacta amb nosaltres --Història --150èspai --Imatges històriques Què fem? --Seccions ---Cinema ----Cinema de Valors ---Esbart ---Excursionisme ---Grup Coral Horta ----Xor Cove ---Fotografia ---Manualitats ---Teatre ----Escola de Teatre ----Teatre de les Festes ----Decorats ----Escenografia ---Tennis Taula --A més a més ---Vespres de Jazz ---Casals als Lluïsos ---Exposicions al Vestíbul --Tallers --Multimèdia --Vídeos --Publicacions --Obres representades Cerca


Lliurats els premis Clara Campoamor i Rosalind Franklin als millors treballs finals de grau i de màster amb perspectiva de gènere - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Lliurats els premis Clara Campoamor i Rosalind Franklin als millors treballs...\nFoto de grup amb les premiades durant l'acte de lliurament.\nLa vicerectora d’Igualtat i Acció Social, Maite Vilalta, ha lliurat avui els premis als millors treballs finals de grau (TFG) i de màster (TFM) amb perspectiva de gènere de la UB. En el mateix acte, els dos guardons han estat batejats amb els noms de Premi Clara Campoamor per als TFG i Premi Rosalind Franklin per als TFM. Les dues distincions volen fomentar la integració de la perspectiva de gènere en la recerca i la docència i fer visible la recerca de l’alumnat sobre qüestions relatives al gènere. La vicerectora ha emmarcat els premis en les actuacions pel «canvi cultural» que implica la mirada de gènere.\nEl Premi Clara Campoamor ha estat per a Cristina Surin, estudiant del grau de Llengües i Literatures Modernes, pel treball Freedom is a state of body: rewriting the body in Caribbean female poetry. Hi ha hagut accèssits per a TFG de diverses àrees de coneixement: per a l’estudiant del grau de Física Neus Llop, pel treball The K-modes algorithm applied to gender analysis; per a Jordina Samper Ribas, estudiant del grau de Medicina, pel treball Sex bias in clinical research: representation of women in randomized clinical trials of major impact publications, i per a Patrícia Soler Penya, estudiant del grau de Dret, per Les primeres dones juristes de Catalunya. Evolució del nombre de dones estudiants de Dret i col·legiades a Catalunya (1910 a 1968). El Premi Rosalind Franklin ha estat per a Alicia Ares Vilar, del màster d’Estudis de Dones, Gènere i Ciutadania, pel treball Cómo transitamos la supervivencia del cáncer de mama: aproximación a quince vivencias de mujeres desde una perspectiva feminista.\nConvocats per la Unitat d’Igualtat i finançats pel Vicerectorat d’Igualtat i Acció Social, els premis han estat resolts per un jurat interdisciplinari. Per escollir els treballs guanyadors, s’han tingut en compte la rellevància del tema i l’originalitat en el desenvolupament, el marc teòric, la coherència, el rigor metodològic i els resultats, les conclusions i l’avenç aportat en el camp.\nEls noms de Clara Campoamor, coneguda política i activista a favor dels drets de les dones als anys trenta, i de la científica Rosalind Franklin, figura cabdal en la descoberta de l’estructura de l’ADN, han estat escollits per batejar els premis mitjançant una votació entre els assistents a l’acte, entre una llista de dones il·lustres proposades per la Unitat d’Igualtat.


Laura Borras Pdt del Parlament Catalan : » L’accio militar de Russia vulnera el dret internacional « – País Nòstre\nLa presidenta Laura BORRAS ha començat la seva intervenció lamentant que « ens hem despertat amb una pèssima notícia », una « acció militar de Rússia que podria ser l’inici d’una invasió d’Ucraïna », i ha denunciat que aquest fet « vulnera greument el dret internacional ». Per aquest motiu, ha reclamat a la Unió Europea i als organismes internacionals una « acció decidida per la resolució del conflicte per les vies democràtiques ».\nAixí mateix, la presidenta ha lamentat que « la violència i la guerra continuïn sent considerades un mètode de resolució de conflictes territorials », i en aquest sentit ha apel·lat a la « mediació per preservar la vida i els drets humans a Ucraïna ».\nBorràs també ha recordat que e l Parlament s’ha posicionat reiteradament a favor de la resolució pacífica dels conflictes, ha desitjat « la fi de les hostilitats i el retorn a la via de la negociació i de la diplomàcia“ i que ”mai la força no s’imposi per damunt de la democràcia i la negociació », i ha insistit que « la violència mai no soluciona cap conflicte polític ».\nRecordant les paraules de la “saviesa popular” recollides per Vicent Andrés Estellés, ha conclòs: « Maleïdes les guerres i aquell qui les va fer. »\nINFO / PARLAMENT DE CATALUNYA ( 24 – 2 – 2022 )


REDACCIÓ Barcelona 27/04/2011 12:25\n260x366 Myspace Myspace\nEl gegant de la comunicació nord-americana News Corporation preveu rebre mitja dotzena d'ofertes de compra de la seva xarxa social, MySpace, a finals d'aquesta setmana i tancar la seva venda al juny, segons ha informat avui The Wall Street Journal.\nMySpace va ser adquirida per la companyia del magnat Rupert Murdoch el 2005 per 580 milions de dòlars (398 milions d'euros), quan encara era la xarxa social més popular d'internet. La companyia espera ara vendre's la xarxa per no menys de 100 milions de dòlars (68,5 milions d'euros).\nLes empreses que, de moment, s'han mostrat interessades en el negoci pertanyen al sector de l'entreteniment i d'internet. Alguna de les companyies que es plantegen presentar ofertes per la compra de MySpace són l'empresa de capital privat Thomas H. Lee Partners, Redscout Ventures, Criterion Capital Partners i la plataforma de vídeos musicals a la xarxa Vevo.\nDesprés de perdre la batalla amb Facebook pel domini de les xarxes socials, News Corporation va intentar posicionar MySpace com una eina dedicada a la música, l'entreteniment i els videojocs, però el projecte no va reeixir.\nSegons informa Efe, el tràfic generat per MySpace al març va ser un 49% inferior que durant el mateix període el 2010 i va caure fins als 36,1 milions de visitants únics, les pitjors xifres des del febrer de 2006.\nEn l'últim trimestre del 2010, la divisió en la qual s'engloba la xarxa social dins de News Corporation va registrar pèrdues per 156 milions de dòlars.


Surten de Catalunya els últims agents desplegats pel referèndum de l’1-0\nDos dels vaixells creuers que els han allotjat a la capital catalana, el GNV Azzurra i el Rhapsody, salparan diumenge i dimarts\n© Els vaixell-hotels Rhapsody i GNV Azzurra contractats pel ministeri de l'Interior per allotjar membres de cossos i forces de seguretat de l'estat durant l'anomenada Operació Copèrnic de reforç policial per al referèndum de l'1-O.\nEls últims agents de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil desplegats a Catalunya amb motiu de la denominada Operació Copèrnic han abandonat els seus allotjaments en territori català, després de romandre prop de quatre mesos en la comunitat.\nD’aquesta manera ha culminat el retir gradual d’aquest contingent policial, que va arribar a xifrar-se extraoficialment en gairebé 20.000 agents, la majoria antiavalots, desplaçats a diversos punts de Catalunya com a reforç per impedir el referèndum independentista del passat 1 d’octubre convocat per la Generalitat.\nDos dels vaixells creuers que els han allotjat a la capital catalana, el GNV Azzurra i el Rhapsody, salparan diumenge i dimarts, segons han confirmat fonts del port de Barcelona, mentre que el tercer, Moby Dada, que va ser anomenat el del 'Piolín' pels dibuixos del personatge que el decoraven, ja va abandonar el port el passat 16 de desembre.\nLa resta d’agents que encara quedaven repartits pel territori català, allotjats en diversos establiments, també tornaran avui a les seues destinacions en la resta d’Espanya.\nLes situació dels efectius a Catalunya ha ocasionat diverses protestes per part dels sindicats de la Policia Nacional, que van retreure que els seus agents que eren als vaixells es trobaven allotjats en "condicions d’habitabilitat indignes" i sense la previsió de descansos mínims, unes acusacions que el ministre de l’Interior, Juan Ignacio Zoido, va negar llavors.\nTambé va suscitar polèmica l’actuació d’alguns hotels de Calella i Pineda de Mar (Barcelona) que allotjaven a efectius policials i que després de la pressió exercida per alcaldes o regidors van instar els agents a abandonar les seues instal·lacions després de l’actuació de les forces de seguretat durant el referèndum.\nCentenars de ciutadans s’havien congregat davant dels establiments hotelers en aquestes localitats per demanar la marxa dels agents antiavalots, concentracions que es van succeir també davant les casernes de la Guàrdia Civil de Travessera de Gràcia, a Barcelona, en el de la localitat barcelonina de Manresa, en el de Sant Carles de la Ràpita (Tarragona) o en el de la comissaria de la Policia Nacional a Reus (Tarragona).\nArran d’aquests fets, els cinc sindicats de la Policia Nacional van sol·licitar al Ministeri de l’Interior que adoptés "mesures urgents i efectives" per garantir la seguretat dels milers d’agents desplegats a Catalunya davant dels "atacs, assetjament, persecució i assenyalament" que estaven vivint al territori català.\nLa Fiscalia i alguns jutjats catalanes van obrir diligències per presumptes delictes d’odi contra els agents desplaçats a Catalunya.\nLes crítiques per les condicions dels policies en territori català s’han allargat fins els últims dies de la seua estada, concretament la Nit de Nadal, quan alguns dels policies allotjats al vaixell Rhapsody van compartir imatges del menú del sopar amb dures crítiques dirigides a Interior, a la qual cosa el ministre Zoido va respondre ordenant a la Policia obrir una investigació sobre això.


Aula virtual: Dijous 1 de Juliol de 2021 Horari: 17:00 - 19:00h. Idioma: Català\nAula virtual: Dijous 8 de Juliol de 2021 Horari: 11:00 - 13:00h. Idioma: Català\nAula virtual: Divendres 16 de Juliol de 2021 Horari: 10:00 - 12:00h. Idioma: Català\nAula virtual: Divendres 23 de Juliol de 2021 Horari: 12:00 - 14:00h. Idioma: Català\nAula virtual: Divendres 30 de Juliol de 2021 Horari: 10:00 - 12:00h. Idioma: Català


“Reempresa ens ha ajudat molt en tot el procés, ens ha ofert un servei fantàstic i el procés ha estat fàcil i ràpid.” | Reempresa\nActualitat › Testimonials › Casos d'èxit › “Reempresa ens ha ajudat molt en tot el procés, ens ha ofert un servei fantàstic i el procés ha estat fàcil i ràpid.”\n“Reempresa ens ha ajudat molt en tot el procés, ens ha ofert un servei fantàstic i el procés ha estat fàcil i ràpid.”\nPublish on 17-02-2020\nEmpresa: El Taller de la Cristina. Localitat: Sant Feliu de Llobregat. | Cedent: Cristina Xarau | Reemprenedor: Teresa Martínez\nEns podeu explicar breument a què es dedica l’empresa cedida?\nC i R: Ens dediquem a la venda de materials per a manualitats, fem tallers i classes i també preparem material sota encàrrec. Els tallers que oferim van des de tècniques de scrapbooking, pintura, decoupage,i mixmedia, d’entre d’altres.\nEn el teu cas Cristina, per què vas decidir cedir la teva empresa?\nC: El projecte que tenia al principi no es va acabar materialitzant. A mi m’agrada molt fet tallers, però em vaig haver de centrar més en tasques d’atenció al client i gestió del negoci. El que m’agrada més és produir i no tenia el temps necessari.\nEn el teu cas Teresa, per què vas decidir a reemprendre una empresa? Què et va fer decidir-te per aquesta?\nC: Per a mi és un repte. M’agrada molt el món de la manualitats. Soc molt aficionada al patchwork. Els últims treballs que he tingut eren administratius i tenia pensat canviar el xip i dedicar-me a la meva afició. Opino que, si no ho proves no saps mai com hauria estat.\nR: De moment no tinc pensat ampliar la plantilla, però si vull comptar amb talleristes que vinguin a impartir classes. També tinc pensat aprofitar al màxim el cap de setmana i inclús oferir tallers per a festes d’aniversari. També tinc pensat apostar per la venda on-line i ampliar la presència a les xarxes socials.\nC i R: Reempresa ens ha ofert un servei fantàstic. El procés ha estat fàcil i ràpid. Des del primer moment ens hem entès. Reempresa ens ha ajudat molt en tot el procés ja que no es compra ni ven un negoci cada dia.


Dos interns de la Comella, guardonats al Premi Marraco - Altaveu el diari digital d'Andorra\nDos interns de la Comella, guardonats al Premi Marraco\nEs tracta del certamen artístic més antic dels impulsats per a la participació de reclusos a presons de Catalunya i d’Andorra i les obres s’exposaran a l’Institut d’Estudis Ilerdencs\n25/11/2021 (12:48 CET)\nUna de les obres que han rebut l'accèsit.\nEls interns del centre penitenciar han participat en la 33a edició del Premi Marraco de ceràmica, pintura i escultura. En aquesta edició, dos dels presos han estat guardonats amb un accèssit. Un, en el concurs del cartell. L’altre, en la categoria de pintura especial.\nEs tracta del dotzè any que, des de la presó, es proposa als reclusos participar en aquest premi, el concurs artístic més antic que s’organitza des del centre penitenciari de Ponent, amb la col·laboració de la diputació i l’ajuntament de Lleida, el Cercle de Belles Arts i l’Associació d’Arts de Ponent.\nEn el certamen, s’atorguen guardons a les tres modalitats del concurs: la pintura, la ceràmica i l’escultura. Dins d’aquestes modalitats hi ha dues categories: tema lliure i un premi especial que cada any té una temàtica diferent. La d’enguany ha estat dedicada al color blau.\nTots els centres penitenciaris de Catalunya i Andorra organitzen tallers conduïts per monitors artístics, que fan l’acompanyament pedagògic. L’activitat fomenta l’adquisició de normes, valors, i actituds prelaborals. Les obres seleccionades estaran exposades a l’Espai IX de l’Institut d’Estudis Ilerdencs fins al 19 de desembre vinent.


La seu del RACC ha acollit les IX Jornades sobre ITS a Catalunya, amb presentacions dels projectes iiniciatives...\nEl programa es divideix en tres àmbits temàtics: "Smart Mobiltiy", "MaaS & Public Transport" i "Connected Mobility".\n09:30 - Obertura de les jornades\nEugenia Doménech, directora del Servei Català de Trànsit\nAdrià Gomila Civit, director de Serveis de Mobilitat a l'Ajuntament de Barcelona\nJulio García Ramón, president ITS Catalunya\n10:00 - Smart Mobility\nPresideix: Adrià Puigpelat, cap provincial de Trànsit de Barcelona\n"Nous PMV's full matrix i full color a Catalunya". Carlos García, Servei Català de Trànsit\n"Sistema dinàmic d'enllumenat a túnels: cas d'èxit a túnels de Catalunya". Toni Muñoz, director comercial d'ALUVISA\n"Barcelona Virtual Mobility Lab". Lidia Montero, tenure senior associate lecturer - PhD Computer Sciende (UPC)\n"Integració de dades de mobilitat procedents de telefonia mòbil i altres fonts". Miguel Picornell, membre del consell de Kineo Mobility Analitics\n"Eines avançades per al disseny i gestió de la mobilitat". Josep Aymamí, regional manager, business development d'AIMSUN\n12:30 - MaaS & Public Transport\nPresideix: Manel Villalante, director de Mobilitat i Infraestructures de Transport a Barcelona Regional\n"MaaS: prova de concepte a Barcelona". Jaume Barceló Bugeda, strategic advisor de PTV Group\n"MaaS o l'eclosió de la Transformació Digital del Transport". Carme Fàbregas, CTO d'ATM Barcelona\n"Les solucions de postpagament a Saragossa per al transport públic". Carlos Alocén, responsable de Tarjeta Ciudadana de Zaragoza\n"Nous conceptes en el pagament del transport públic". Belén Arranz, responsable comercial d'IDEMIA\n"Accelerar la implantació del car-sharing". Pau Noy, president d'AECar-Sharing\n"Flexitransport". Joan Prat i Trapé, director d'AMTU\n15:30 - Connected Mobility\nPresideix: Roberto Ríos, direcció de Serveis de Mobilitat a l'Ajuntament de Barcelona\n"Router per a les mercaderies perilloses a Catalunya". Lluís Serrano, cap del Servei de Gestió e Informació de Trànsit al Servei Català de Trànsit\n"Nous paradigmes de mobilitat basats en la tecnologia". Ángel López, director del Programa de Vehicle Elèctric de l'Ajuntament de Barcelona\n"C-Roads Cataluña". Marc Castillo, projectes d'innovació a Autopistas\n"C-Mobile Project". Guillem Bernatallada, ITS Project al RACC\n"Metropolis Lab Barcelona", SEAT\n"Panoràmica de l'assegurança telemàtic a Europa". Davide de Sanctis, country manager de Octo Telematics\n17:30 - Clausura de les jornades\nCristina Pou Fonollà, subdirectora general de gestió del trànsit al Servei Català de Trànsit\nJulio García Ramón, president de ITS Catalunyad


Indicis de tràfic d'influències en la contractació a TMB arran d'una denúncia de CGT - CGTCatalunya.cat\nL’Audiència de Barcelona admet a tràmit la denúncia de CGT\ndimarts 29 de març de 2016 / Comunicats / Visites: 676\nLa contractació es va realitzar el mes de juliol de 2015 a Metro de Barcelona.\nL’Audiència Provincial de Barcelona, en apreciar indicis de possible delicte penal, revoca la inadmissió a tràmit de la querella de CGT-Bus per part del Jutjat d’Instrucció 24 de Barcelona.\nAmb data 14 de març de 2016, la Secció Setena de l’Audiència Provincial de Barcelona ha revocat la inadmissió a tràmit de la querella presentada per la secció sindical de la CGT a autobusos de Transports de Barcelona en contra de Transports Metropolitans de Barcelona per un possible delicte de tràfic d’influències (art. 428 Codi Penal) i/o de prevaricació administrativa (art. 405 i 405 Codi penal). La resolució considera que els indicis i la prova documental que acompanya la querella són sòlids i que podrien indicar l’existència d’un delicte de tràfic d’influències en la contractació aquest estiu passat (mes de juliol) de 4 familiars de dirigents de les seccions sindicals d’UGT i SIT a autobusos de Barcelona. Aquesta contractació, que es va produir sense seguir cap dels mecanismes establerts i passant per alt la denominada “bossa d’estiu”, va col·locar al Centre d’Atenció al Client del Metro de Barcelona i al Departament de Logística, Vendes i Recaptació del Metro de Barcelona a 3 persones que tenen estretes relacions de parentiu amb tres membres de les executives dels sindicats esmentats. El cas retorna al jutjat d’instrucció que haurà d’emprendre les diligències oportunes per a esclarir els fets. La resolució de l’Audiència Provincial de Barcelona reconeix, a més, que Inspecció de Treball ja va constatar les irregularitats el mes de setembre de 2015 i va imposar sancions a TMB per aquests fets.\nEs dóna la casualitat que els familiars de les persones contractades a dit són dirigents de dos dels tres sindicats amb qui l’actual administració de l’Ajuntament de Barcelona ha tancat els preacords del Conveni col·lectiu d’Autobusos de Barcelona. Preacords que en dues ocasions, el novembre del 2015 i el febrer de 2016, han refusat per àmplia majoria. Aquests dos sindicats s’han negat a recolzar, a més, les convocatòries de mobilitzacions i aturades decidides reiteradament per assemblees de treballadors d’autobusos, tractant de boicotejar-les activament. De fet, l’Ajuntament de Barcelona els ha fet servir, junt amb CCOO, per a evitar reconèixer i asseure’s a negociar amb el Comitè de vaga i amb l’assemblea de treballadors/es.\nLluny de suposar un canvi d’aires, fins ara Barcelona En Comú sembla voler mantenir les pràctiques mafioses a TMB. El cas denunciat de contractació a dit dels sindicats més propers a la direcció (i, per tant, a l’Ajuntament) és, de moment, el darrer capítol d’un nou intent de comprar fidelitats sindicals endollant familiars una empresa municipal.\nSECCIÓ SINDICAL CGT TB BUS


4Fe (NO3)3 → 2 Fe2O3 + 12 NO2 + 3O2\nferro (iii) nitrat òxid de ferro diòxid de nitrogen oxigen\n(VÀng Nâu) (đỏ) (nâu) (Không MAU)\nMés informació sobre l'equació 4Fe(NO3)3 → 2 Fe2O3 + 12 NO2 + 3O2\nQuina és la condició de reacció del Fe(NO3)3 (nitrat de ferro(iii))?\nCom es poden produir les reaccions i produir Fe2O3 (òxid de ferro) i NO2 (diòxid de nitrogen) i O2 (oxigen)?\nPiròlisi del Fe (NO3) 3\nFenomen després de Fe(NO3)3 (nitrat de ferro(iii))\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 4Fe(NO3)3 → 2 Fe2O3 + 12 NO2 + 3O2\nQuines són les característiques químiques i físiques del Fe2O3 (nitrat de ferro(iii))? Quines són les reaccions químiques que tenen Fe2O3 (òxid de ferro) com a producte?\nQuines són les característiques químiques i físiques del NO2 (nitrat de ferro(iii))? Quines són les reaccions químiques que tenen NO2 (diòxid de nitrogen) com a producte?\nQuines són les característiques químiques i físiques de l'O2 (nitrat de ferro(iii))? Quines són les reaccions químiques que tenen O2 (oxigen) com a producte?\n2BaSO4 → 2BaO + O2 + 2 SO2\nsulfat de bari òxid de bari oxigen diòxid de sofre\n(trắng) (trắng) (Không MAU) (không màu, mùi hắc)\nMés informació sobre l'equació 2BaSO4 → 2BaO + O2 + 2 SO2\nQuina és la condició de reacció del BaSO4 (sulfat de bari)?\nCom es poden produir les reaccions i produir BaO (òxid de bari) i O2 (oxigen) i SO2 (diòxid de sofre)?\nFenomen després de BaSO4 (sulfat de bari)\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 2BaSO4 → 2BaO + O2 + 2 SO2\nPreguntes relacionades amb el producte BaO (òxid de bari)\nQuines són les característiques químiques i físiques del BaO (sulfat de bari)? Quines són les reaccions químiques que tenen BaO (òxid de bari) com a producte?\nQuines són les característiques químiques i físiques de l'O2 (sulfat de bari)? Quines són les reaccions químiques que tenen O2 (oxigen) com a producte?\nQuines són les característiques físiques i químiques del SO2 (sulfat de bari)? Quines són les reaccions químiques que tenen SO2 (diòxid de sofre) com a producte?\n2 NO2 + O3 → N2O5 + 2O2\ndiòxid de nitrogen ozó pentòxid de dinitrogen oxigen\n(nâu đỏ) (xanh nhạt) (Không MAU) (Không MAU)\nMés informació sobre l'equació 2NO2 + O3 → N2O5 + 2O2\nQuina és la condició de reacció de NO2 (diòxid de nitrogen) reacciona amb O3 (ozó)?\nCom es poden produir les reaccions i produir N2O5 (pentòxid de dinitrogen) i O2 (oxigen)?\nL’ozó reacciona amb el NO2\nFenomen després que el NO2 (diòxid de nitrogen) reaccioni amb O3 (ozó)\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 2NO2 + O3 → N2O5 + 2O2\nPreguntes relacionades amb el producte N2O5 (pentòxid de dinitrogen)\nQuines són les característiques químiques i físiques del N2O5 (ozó)? Quines són les reaccions químiques que tenen el N2O5 (pentòxid de dinitrogen) com a producte?\nQuines són les característiques químiques i físiques de l'O2 (ozó)? Quines són les reaccions químiques que tenen O2 (oxigen) com a producte?\n2Pb (núm3)2 → 4 NO2 + 4O2 + 2PbO\nplom (ii) nitrat diòxid de nitrogen oxigen òxid de plom (ii)\n(trắng) (nâu đỏ) (Không MAU) (đỏ hoặc vàng)\nMés informació sobre l'equació 2Pb(NO3)2 → 4NO2 + 4O2 + 2PbO\nQuina és la condició de reacció del Pb(NO3)2 (nitrat de plom(ii))?\nCom es poden produir les reaccions i produir NO2 (diòxid de nitrogen) i O2 (oxigen) i PbO (òxid de plom (ii))?\nPiròlisi del nitrat de plom\nFenomen després del Pb(NO3)2 (nitrat de plom(ii))\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 2Pb(NO3)2 → 4NO2 + 4O2 + 2PbO\nQuines són les característiques físiques i químiques del NO2 (nitrat de plom(ii))? Quines són les reaccions químiques que tenen NO2 (diòxid de nitrogen) com a producte?\nQuines són les característiques físiques i químiques de l'O2 (nitrat de plom (ii))? Quines són les reaccions químiques que tenen O2 (oxigen) com a producte?\nPreguntes relacionades amb el producte PbO (òxid de plom (ii))\nQuines són les característiques químiques i físiques del PbO (nitrat de plom (ii))? Quines són les reaccions químiques que tenen PbO (òxid de plom (ii)) com a producte?\n3Cl2 + 2 FeO → O2 + 2FeCl3\nclor òxid de ferro (ii) oxigen clorur de ferro\n(vàng lục) (đen) (Không MAU) (â nâu)\nMés informació sobre l'equació 3Cl2 + 2FeO → O2 + 2FeCl3\nQuina és la condició de reacció de Cl2 (clor) reacciona amb FeO (òxid de ferro (ii))?\nCom es poden produir les reaccions i produir O2 (oxigen) i FeCl3 (clorur de ferro)?\nFenomen després de la reacció de Cl2 (clor) amb FeO (òxid de ferro (ii))\nMés preguntes relacionades amb les reaccions químiques 3Cl2 + 2FeO → O2 + 2FeCl3\nQuines són les característiques físiques i químiques de l'O2 (òxid de ferro(ii))? Quines són les reaccions químiques que tenen O2 (oxigen) com a producte?\nQuines són les característiques químiques i físiques del FeCl3 (òxid de ferro(ii))? Quines són les reaccions químiques que tenen FeCl3 (clorur de ferro) com a producte?


El procés de reindustrialització de BOSCH ha finalitzat amb un acord – UGT Catalunya\nEl procés de reindustrialització de BOSCH a Lliça d’Amunt ha finalitzat amb un acord. Tot i no complir amb les expectatives que hi teníem bolcades, la UGT FICA de Catalunya, sobre el fet de garantir els llocs de treball per a tots els afectats pel tancament, ha sigut ratificat per la plantilla a la votació d’avui.\nDurant l’últim any de reunions amb l’empresa Bosch, les Administracions i la representació social, la nostra secció sindical de UGT de Bosch ha participat activament amb la recerca i posteriors negociacions dels possibles inversors. Aquest esforç ha culminat amb tres opcions presentades a la plantilla, la qual ha votat favorablement per BARAT ALTE, i així ho hem fet arribar a la mesa de la reindustrialització per iniciar tots el tràmits.\nEl compromís per part de l’empresa es tradueix en 60 llocs de treball nous entre setembre 2022 i desembre 2024, unes inversions previstes entre 5 i 6 milions d’euros.\nDes de la UGT valorem positivament pertànyer al sector metal·lúrgic així com la perspectiva de creixement a mig termini.\nVolem agrair l’interès de la resta inversors que han participat al procés.\nBoschFICA de CatalunyaFICA-UGTprocés de la reindustrialitzacióreindustrialitzacióUGT FICA de CatalunyaUGT-FICA\nSetembre és el mes que la taula va marcar com a decisiu per al procés de reindustrialització de Nissan. Entrem…\nL’empresa de fabricació i comercialització de tubs de vidre per ús farmacèutic, SCHOOT IBÉRICA, ha anunciat l’acomiadament col·lectiu de 112…


Gstar Revend N Skinny Blau comprar i ofertes a Dressinn\n/ 32 Sun Faded Azurite / 32 Sun Faded Azurite / 32 Sun Faded Azurite / 32 Sun Faded Azurite / 32 Sun Faded Azurite / 32 Sun Faded Azurite\nColor: Sun Faded Azurite\nDescripció Gstar Revend N Skinny\nEls texans Revend N es creen amb un look prim.\nLes línies corbes de punt aplicades a les butxaques posteriors es creen a partir d’una doble fila de punts de brodat.\nEl mateix brodat s’aplica a la butxaca de la moneda, que està creat a partir d’un teixit d’herringbone.\nA la part posterior de la cintura hi ha un gràfic imprès aplicat en lloc de l’etiqueta regular de la cintura.\nPunts de brodat a la butxaca del moneda tancada al botó ia les butxaques posteriors.\nGràfic imprès a la cintura posterior.\nElto Superstretch pur.\nTeixit versàtil de gran qualitat amb una autèntica estètica de denim en un repartiment pur indigo.\nOfereix una recuperació excel·lent i suau mà de mà.\nAquesta ombra està feta amb una tecnologia antiguda reduïda de forma anilina, sostenible i lliure.\nPes de denim de 10,2 oz.\n3x1 Construcció de sarja dreta.\n91% cotó, 7% Elastomultiester (T400® EcoMade), 2% elastà (Lycra®).\nLYCRA® T400® ECOMADE és una fibra extensible sostenible, parcialment fabricada amb recursos reciclats i renovables.\nDissenyat perquè la roba duri més temps i mantingui la forma desgastada després del desgast.\nPresentat al mercat per G Star RAW en col·laboració amb Archroma i Advance Denim.\nAquesta tecnologia indigo prèviament reduïda sense anilina disposa d’un certificat sanitari de nivell d’or del Cradle to Cradle Products Innovation Institute.\nDescobreix Gstar Revend N Skinny en estoc i al millor preu. Visita dressinn, la teva botiga online de material de moda , i aconsegueix les millors ofertes sense sortir de casa. Et garantim el pagament totalment segur i enviament ràpid! Compra Gstar Revend N Skinny ara mateix i completa el teu equipament. Gaudeix de l’esport i les teves activitats diàries al màxim!\nCaracterístiques Gstar Revend N Skinny\nTecnologias Gstar Revend N Skinny\nSostenibilitat Gstar Revend N Skinny


Lloguer de cotxes a London Bridge\nLlogar un cotxe prèmium a London Bridge 24/7\nQuan llogues un cotxe Virtuo a London Bridge, estàs triant un viatge més còmode. Estalvia't les cues al taulell, trobaràs el teu cotxe fàcilment gràcies al teu smartphone, i descobriràs que tot és molt senzill. Tan si viatges per oci o per negocis, t'encantarà guanyar temps. Els nostres pàrquings amb sistema de seguretat, es troben a punts estratègics de London Bridge, trobaràs un cotxe ràpidament. Gaudeix de London Bridge d'una manera diferent, deixa't portar per la ciutat de la llum sense preocupar-te pel trajecte. Descobreix London Bridge a bord dels nostres Mercedes Classe A o GLA. En una paraula : gaudeix !\nKipling Street, London, SE1 3RU - SE1 3RU London\nNCP London Bridge\nOn pots trobar el teu Virtuo a London Bridge?\nL’estació Virtuo es troba a l’aparcament NCP London Bridge a Kipling Street, Londres, SE1 3RU. Per accedir-hi, només cal que preneu l’entrada de vehicles i, a continuació, pugeu (o preneu l’ascensor) fins el tercer pis. Els Virtuo seran als espais reservats. Si el vostre vehicle no hi és, mireu als llocs propers a la zona Virtuo. Per sortir de l’aparcament, utilitzeu la targeta al para-sol.