El CAT corre contra el càncer de mama\n30-10-2017 — BlancaT\nAquest diumenge es va disputar la 6a cursa i caminada contra el càncer de mama pels carrers de Tarragona. En ella, alguns corredors del club hi van voler deixar el seu esforç per lluitar contra aquesta causa.\nEn la cursa de 10 km, Jorge de Andrés entrava 5è a la línia de meta amb un temps de 34:53 minuts, en una cursa guanyada per Otmane Btaimi (Athletic Track Tarragona) amb un temps de 32:23 minuts.\nI en la cursa de 5 km, Dídac Safont i Pep Aldave entraven un darrere l’altre en 13a i 14a posició, respectivament, amb un temps de 18:57 minuts i 18:59 minuts; i Dora Pons era la 9a dona classificada, amb un temps de 23:32 minuts.\nMiguel Godoy, 2n al cros de Santa Margarida i els Monjos\n23-10-2017 — BlancaT\nMiguel Godoy ha finalitzat en una brillant segona posició al cros de Santa Margarida i els Monjos, disputat aquest passat dissabte en aquesta localitat propera a Vilafranca del Penedès. Miguel ha completat el recorregut de 10 km en 34 minuts i 59 segons, a tan sols 30 segons del guanyador, Santi Peña.\nCalendari cros escolar temporada 2017-18\n17-10-2017 — Jose\nJa tenim el calendari previst de proves de la Lliga Comarcal de Cros. Ens espera una temporada plena de proves, emocions i ganes.\nData Cros Lloc Informació\n12 novembre 41è Cros de l’Escola Els Àngels-La Granja La Granja\n19 novembre 8è Cros de l’Escola El Roquissar Altafulla\n26 novembre 35è Cros de Vila-Seca Vilaseca\n3 desembre 22è Cros del Col·legi Sant Pau Tarragona\n14 gener ...\nMireia López Urbano i el grup d’atletes veterans i veteranes del Club Atletisme Tarragona han estat guardonats amb el Premi Auriga Fvscvs 2017\n11-10-2017 — BlancaT\nMireia López Urbano i el grup d’atletes veterans i veteranes del Club Atletisme Tarragona han estat guardonats amb el Premi Auriga Fvscvs 2017, que concedeix el Consell Esportiu del Tarragonès. Els premis van ser lliurats durant la cerimònia que va tenir lloc divendres passat a Roda de Berà.\nAmb aquests premis es reconeix l’excel.lent tasca desenvolupada per la Mireia López en la temporada que tot just acaba, en la què s'ha proclamat campiona de Catalunya tant en els 100 metres tanques a l'aire lliure com en els 60 metres tanques en pista coberta, ha estat quarta en els Campionats d'Espanya a l'aire lliure i en pista coberta, ha debutat amb la Selecció espanyola i ha estat catorzena en el Campionat d’Espanya Absolut a l’aire lliure. A banda de les proves de tanques, la Mireia ha brillat...\nCarla González, campiona d’Espanya cadet de clubs amb l’ISS - L’Hospitalet\n10-10-2017 — BlancaT\nFruit del conveni que el club té amb l’ISS - L’Hospitalet, Carla González, atleta de l’ECAT, va poder col·laborar amb aquest club de Barcelona a aconseguir el Campionat d’Espanya de clubs cadet aquest passat dissabte a Castelló.\nCarla finalitzà en 6a posició la difícil prova dels 1.500 metres obstacles amb un temps de 6:03.74 minuts i aportant així un bon grapat de punts necessaris, junt amb la resta d’atletes de l’ISS, per poder alçar-se al calaix més alt del podi. Era la primera participació de la Carla en un campionat d’aquestes dimensions, i ho va resoldre de manera brillant, ja que no va quedar lluny de la seva marca personal havent realitzat molt pocs entrenament, donat que ens trobem a principis de temporada.\nPer la seva banda, Bernat Verdú també va col·laborar, en el mateix campio...


Malaguanyat crit de gol | Carles González | GIRONA | Girona | L'Esportiu de Catalunya\nMalaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol + Malaguanyat crit de gol E-mail\nMalaguanyat crit de gol\nEl Girona desaprofitarà la contribució de Stuani, que amb 19 gols és el quart màxim artiller del campionat\nNomés ha passat cinc vegades en la història de la lliga que un equip hagi baixat tenint un golejador amb aquesta xifra\nCristhian Stuani celebra una de les 19 dianes que ha marcat aquest curs EFE.\nMalaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol Malaguanyat crit de gol E-mail\nTret d’un miracle, el Girona consumarà dissabte la pèrdua de la categoria. Un descens de difícil digestió per moltíssims factors, entre els quals, Cristhian Stuani. I és que el conjunt entrenat per Eusebio Sacristán es convertirà en equip de segona A tenint a un futbolista que li ha marcat 19 dianes i que és el quart màxim golejador del campionat, tan sols superat per tres que juguen als gegants, Barça i Madrid. Només Leo Messi (34), Luis Suárez (21) i Karim Benzema (21) han anotat més gols que el davanter dels blanc-i-vermells, que, tot i el seu espectacular rendiment, no podrà evitar la caiguda a l’infern.\nDe fet, aquest és un cas excepcional. Al llarg de la història, pocs equips han desaprofitat la contribució d’un davanter que s’ha acostat a la vintena de dianes. Només cinc vegades ha passat en totes les edicions de la lliga –que es va iniciar la campanya 1928/29– que un conjunt descendís tenint a les seves files a un jugador que li fes 19 gols o més. El Girona està a punt de convertir-se en el sisè.\nLa primera vegada que es va donar va ser en la lliga 1935/36, la darrera que es va disputar abans que s’interrompés la competició durant tres temporades per la Guerra Civil. L’Osasuna va ser el que va baixar aquella temporada i ho va fer malgrat els 20 gols que va marcar Julián Vergara. Dues dècades després es va repetir un descens similar i, en la campanya 1957/58, el Valladolid va perdre la categoria amb Manuel Badenes com a màxim golejador del campionat, amb 19 dianes, empatat amb Alfredo di Stéfano (Madrid) i Ricardo Alós (València). El següent cas va tenir Enrique Castro Quini com a protagonista el curs 1975/76; el Brujo també va ser el pitxitxi amb 21 gols, però tampoc va poder evitar que l’Sporting quedés últim i baixés. Quatre anys més tard, en la temporada 1979/80 va passar-li al Rayo Vallecano, que va descendir amb un jugador com Fernando Morena, autor de 21 dianes. I finalment, l’últim precedent d’aquest estil, i l’únic amb la lliga de tres punts, data de la campanya 1999/00, quan l’Atlético va descendir, tot i tenir Jimmy Floyd Hasselbaink, que en aquell campionat va anotar 24 gols.\nD’aquesta manera, si no s’alineen els astres dissabte, Stuani engreixarà aquesta llista negra. L’uruguaià ho ha intentat tot, i és el màxim golejador històric de l’entitat gironina en el futbol professional, amb 40 dianes fetes en dues temporades i que ha marcat un 53% dels gols de l’equip (19 de 36) en aquesta. Malaguanyats crits.\nde l’equip ha marcat Stuani aquest curs. 19 dels 36 que ha fet l’equip, son seus.\nha anotat l’uruguaià amb el Girona a a primera. És el màxim golejador històric del club.\nDescendit OSASUNA Golejador JULIÁN VERGARA (20 dianes)\nDescendit VALLADOLID Golejador MANUEL BADENES (19 dianes)\nDescendit SPORTING DE GIJÓN Golejador QUINI (21 dianes)\nDescendit RAYO VALLECANO Golejador FERNANDO MORENA (21 dianes)\nDescendit ATLÉTICO DE MADRID Golejador J. F. HASSELBAINK (24 dianes)\nHa marcat a tots els equips; amb el Girona només li’n falten tres\nAquesta ha estat la setena campanya de Stuani a la primera divisió del futbol estatal, en què ha defensat la samarreta del Llevant (2010/11) i del Racing de Santander (2011/12) una temporada; la de l’Espanyol (2012-2015), tres i la del Girona (2017-2019), en què de moment n’encadena dues. Enlloc s’ha mostrat tan prolífic com al club gironí, però, tot i això, a tot arreu sempre ha fet gols i els números canten. I és que en la màxima categoria ha marcat gols a tots els rivals als quals s’ha enfrontat durant tots aquests anys, no se n’ha deixat cap. A més, amb l’elàstica blanc-i-vermella ha superat el seu sostre de gols –12 amb l’Espanyol a la 2014/15–, el curs passat en va fer 21 i aquest en suma 19, i també ha palesat la seva voracitat. De gironí, Stuani ha marcat a tots els equips menys a tres, el Valladolid, el Sevilla i el Betis.\nLa copa Amèrica de fons\nL'Esportiu. Girona 15-05-2019, Pàgina 2


3 penics: EDDY MITCHELL Otis (Hard To Handle) + 3\nEDDY MITCHELL Otis (Hard To Handle) + 3\nEddy Mitchell és un cantant i actor francès amb una carrera en solitari contínua des que l'any 63 abandona el grup de rock and roll Les Chaussettes Noires, format 3 anys abans, fins a l'actualitat. Molt influenciat pel rock americà ha gravat no només a la seva França natal sinó que ha passat per estudis britànics i nord-americans.\n3penics va pescar aquest original francès del 1969 remenant entre la pols de les caixes de la cèntrica Monster Melodies de París. Li va cridar l'atenció la portada i el bon estat del vinil així que va decidir quedar-se'l. La seva sorpresa va ser quan, ja fora la botiga, es va donar compte que single contenia una versió del Hard To Handle d'Otis Redding, que va haver d'esperar a tornar de les vacances per poder descobrir que es tractava d'una encertadíssima versió en francès del clàssic.\nAgafeu-vos fort! (Aquí una versió en directe a l'espera de la digitalització de la original)\nPublicat per XCV a 3:00\nEtiquetes de comentaris: 1969, EP, França, Soul


El Barça FS guanya el torneig solidari de futbol sala a Quart | http://www.xaropclown.com/web\nHome Page › General › El Barça FS guanya el torneig solidari de futbol sala a Quart\nL’equip de veterans del FC Barcelona de Futbol Sala es va endur la victòria en el Torneig solidari organitzat pel FS Quart a benefici de XaropClown. La cita es va portar a terme el passat diumenge al pavelló municipal de Quart.\nEn els partits de semifinals, el Barça va derrotar el Quart per 1-8, mentre que els veterans del Girona s’imposaven al Blanesport’83 per 5-2.\nJa a la final entre blaugranes i blanc-i-vermells, el partit va tenir poc color, ja que es va deixar notar molt el joc habitual per part dels jugadors del Barça, enfront d’uns veterans del Girona FC més habituats al futbol de camp gran. El resultat final va ser de 7-1 favorable a l’equip blaugrana.\nEn el matx pel tercer i quart lloc, els Blanesport’83 i el Quart varen empatar a dos gols.\nEl Torenig s’emmarcava dins dels actes de celebració dels deu anys de vida de XaropClown i tota la recaptació feta per l’ocasió estarà destinada al grup de Pallassos d’Hospital. En total es varen recaptar 621 euros, que el club va ja posat a disposició de XaropClown, fet que des d’aquí volem agrair-los i felicitar-los per l’iniciativa i l’èxit de la mateixa.


Els casos actius davallen per cinquè dia consecutiu, mentre que la pressió continua augmentant a les UCI\nLa Conselleria de Salut ha informat aquest dimecres de vuit morts més per coronavirus a les Balears, amb els quals ja són 101 les víctimes mortals aquest 2021, i 571 des de l'inici de la pandèmia.\nD'altra banda, cal dir que les dades epidemiològiques confirmen la tendència descendent de la corba de contagis a les Balears. Per cinquè dia consecutiu, davallen els casos actius: avui n'hi ha 8.836, 376 menys que ahir.\nEn un dia s'han fet 5.704 i la taxa de positivitat és de 9,94%. Per illes, a Eivissa s'han trobat 322 proves positives; a Mallorca, 194; a Menorca, 41 i a Formentera, 27. Des de març, Salut ha comunicat al Ministeri de Sanitat 50.601 infeccions.\nMentre la corba davalla, la pressió a les UCI continua augmentant. Avui hi ha un pacient crític més, amb el qual són 136 les persones a unitats de cures intensives. Per contra, a hi ha 428 pacients, 32 menys que dimarts.\nLa pressió hospitalària continua sent complicada a Eivissa, que ha obert dues unitats més en 24 hores i ja té 20 UCI en actiu. A Mallorca n'hi ha 109; a Menorca, 7, i a Formentera l'Atenció Primària fa el seguiment de 150 persones infectades.\nA les residències de gent s'ha notificat una defunció la darrera jornada, que eleva a 244 les víctimes mortals durant la pandèmia. Pel que fa als contagis, ara hi ha 86 professionals i 89 usuaris amb infecció activa. Quant als professionals sanitaris, 295 estan infectats i un total de 466 estan confinats, ja sigui per ser positius o per sospita de contagi.\nMallorca continua millorant\nLa incidència acumulada a 14 dies (IA14) de les Balears continua davallant i se situa aquest dimecres en 674 casos per 100.000 habitants. Això es deu a la millora de la situació epidemiològica de Mallorca, que davalla avui dels 400 casos per 100.000 (en concret, 399).\nA Formentera aquest índex augmenta respecte d'ahir -passa de 1.172casos a 1.222- i, de fet, en deu dies s'ha més que triplicat. L'augment d'infeccions ha fet que Salut decretàs, a partir de dissabte, el tancament de la restauració i la prohibició de les reunions socials.\nEivissa es manté en la IA14 de 2.291 i Menorca davalla en 24 hores de 527 a 501 infeccions per 100.000 persones. Per últim, la taxa de positivitat en 7 dies al conjunt de les Illes és del 9,21% .


El Vall d'Hebron ha realitzat més de 1.100 trasplantaments pulmonars\nEl Vall d'Hebron ha fet més de 1.100 trasplantaments pulmonars\nLa xifra suposa el 23% de tots els registrats a Espanya i situa al centre com un dels líders europeus\nHa operat a menors de de dos anys i, fins i tot, a nadons de quatre mesos\nBarcelona - Divendres, 26/10/2018 - 18:49\nL’Hospital Universitari Vall d’Hebron de Barcelona ha celebrat aquest divendres que ha arribat als 1.113 trasplantaments pulmonars, una xifra que suposa el 23 % de tots els trasplantaments pulmonars registrats a Espanya, segons ha informat l’Organització Nacional de Trasplantaments (ONT).\nSegons ha explicat avui a la premsa el coordinador mèdic del programa de trasplantaments pulmonars de l’hospital, Antonio Román, "comparat amb països de l’entorn" el centre és "dels primers" en donació, i ha afegit que això es deu que el nostre país és "un privilegiat amb la donació".\nLa coordinadora de programes de donació i trasplantament de l’hospital, Teresa Pont, ha assenyalat que "el factor que limita els trasplantaments de pulmó és la donació". Pont també ha indicat que quan busquen aquests òrgans "hi ha un 15% que veiem que s’ha deteriorat", ja que els òrgans toràcics són els més delicats en la fase de conservació.\nL’Hospital Vall d’Hebron és l’únic centre català que fa aquest tipus d’intervencions, el primer centre d’Espanya que arriba als 1.000 trasplantaments pulmonars i un dels cinc centres que més trasplantaments ha portat a cap a Europa.\n"Es tracta d’una intervenció complicada –segons ha explicat el doctor Román–, sobretot perquè [el pulmó] és un òrgan que està en contacte amb l’exterior i això el posa en perills que altres òrgans com el cor o el ronyó no tenen".\nYolanda Fernández és una de les pacients de l’hospital que ha passat per un trasplantament de pulmó. Segons ha explicat a la premsa, feia un any que es preparava "físicament i mentalment" per operar-se. Durant aquest any, portava una motxilla d’oxigen de tres quilos. "Aquesta operació m’ha canviat totalment la vida i m’ha donat una segona oportunitat", ha dit.\nD’aquests 1.113 trasplantaments, 1.042 han sigut a adults, i els 71 restants a menors d’edat, ja que el Vall d’Hebron és el primer hospital d’Espanya que opera menors de dos anys. El nen més petit que s’ha intervingut per un trasplantament pulmonar tenia quatre mesos. El centre té una mitjana d’operacions a nens majors de 2 anys de tres a l’any.\nEl metge de pediatria de Vall d’Hebron Antonio Moreno ha assenyalat que les intervencions a nens són molt complicades i a més compten amb complicacions posteriors derivades, com infeccions i rebutjos de l’òrgan trasplantat, tot i que també assegura que després de l’operació "la vida del nen és força normal".\nPer tractar aquests possibles problemes després de l’operació, els pacients han de medicar-se cada dia, ja que, segons Moreno, "sempre hi haurà risc [de rebuig o d’infecció] si es deixa la medicació".\nPer això, els nens més petits que passen per una intervenció d’aquest tipus han d’esperar un temps abans d’anar a l’escola per evitar possibles infeccions i, quan hi ha epidèmies respiratòries, els nens operats no han d’anar a l’escola.\nEl vicepresident de la Generalitat, Pere Aragonès, també ha visitat les instal·lacions del centre i ha volgut posar de relleu "l’excel·lent treball dels professionals de la salut" de Catalunya, que "han continuat prestant el servei en unes condicions que no sempre han sigut les millors i que el Govern treballa cada dia per millorar".


les cosetes del querol: CCOO aprova el seu primer Pla de Joventut\nJoves de CCOO en la 1a Convenció Nacional d'ACCIÓ JOVE\nAbans d'ahir el Consell Nacional de CCOO de Catalunya, màxim òrgan entre congressos, va aprovar el primer Pla Estratègic de Joventut del sindicat culminant més d'un any i mig de treballs preparatoris. Tenir un pla de joventut per primera vegada no vol dir que sigui la primera vegada que es treballa `pensant els joves treballadors i treballadores, més aviat implica un aggiornamrento, una revisió i actualització en clau d'estratègia global. Com que acabem de fer el pica-pica nadalenc de CCOO no estic massa en condicions d'escriure un redactat coherent, però sí de fer algunes reflexions:\nA partir del Pla Estratègic de Joventut (PEJ), CCOO de Catalunya ens dotem d'una reflexió col·lectiva respecte la realitat de les noves generacions de treballadors que queda plasmada en la introducció del pla, reflexió que segur que resultarà familiar a la majoria de persones que es deixen caure per aquí de tant en tant.\nMitjançant el PEJ el conjunt de CCOO determinem un objectiu: guanyar per al sindicalisme a les noves genreacions de treballadores i treballadors, mitjançant una estratègia: generar espectatives de millora a qui avui no en té a través de l'acció col·lectiva, que es concreta en 30 accions prioritàries en tots els camps d'intervenció del sindicat. Espero poder enllaçar aviat amb el llistat d'accions del Pla.\nEn l'elaboració del Pla han colaborat més de 300 sindicalistes joves i no joves mitjançant un sistema participatiu novedós basat en principis de radicalitat democràtica. No és un Pla pensat per uns pocs sabis, sinó elaborat col·lectivament per una ampli espectre de persones.\nLa discussió i aprovació al Consell Nacional de la Comissió Obrera Nacional de Catalunya no va ser un camí de roses. Com passa amb tots els grans projectes estratègics del sindicat, els que ens prenem realment de manera seriosa, va haver un debat profund on es van contraposar dos visions clarament diferenciades, les que neixen de donar respostes diferents a la pregunta següent: "el fet que les noves generacions de treballadors i treballadores visquin una situació diferenciada de la resta justifica una actuació específica del sindicat?" Intervencions potents de diversos secretaris/es generals (inclós el de la CONC) van servir per fixar les postures i una votació favorable però gens búlgara demostra que el debat va ser (i és) viu.\nCCOO passa a ser la primera organització social de Catalunya que compta amb un Pla de joventut. I a més, aquí la transversalitat és real, no com en tants plans de joventut d'administracions públiques\nDe fet la feina comença ara i consisteix en traduir el Pla en accions concretes en l'empresa, el sector productiu i la comarca. Però això serà ja a partir del nou any.\nme hubiera gustado estar ahí.Ho.


Sitges encara la promoció turística per a la temporada d’estiu amb una campanya de comunicació ambiciosa | Turisme de Sitges\nSitges encara la promoció turística per a la temporada d’estiu amb una campanya de comunicació ambiciosa\nLa Comissió de Promoció de Turisme s’ha celebrat aquest dilluns i ha servit, per entre altres, presentar la proposta de campanya comunicativa per promocionar la destinació. També s’ha presentat el nou calendari d’esdeveniments dels propers mesos, entre d’altres accions\nLa Comissió de promoció de turisme celebrada aquest dimecres ha aprovat la campanya de comunicació turística per promocionar la destinació en els propers mesos amb l’objectiu de potenciar la imatge de marca de Sitges i atraure turistes per a la temporada d’estiu, principalment de les àrees de Catalunya, Madrid, Aragó, Andorra i sud de França. La campanya combinarà accions online i offline amb l’objectiu de resituar Sitges en el mapa mental dels turistes i visitants.\n‘Sí, a Sitges’ és de nou l’eix vertebrador de la campanya a partir de la qual es potencien tots els atractius de Sitges com són la platja, els ports, la gastronomia, el shopping, la natura, l’oci i la cultura. Precisament la suma de tots aquests actius fan que Sitges sigui un reclam complert per a turistes, segons les enquestes que anualment es fan des de la regidoria de turisme. La campanya serà tant online com offline i inclourà mitjans escrits, radiofònics, generalistes i/o especialitzats. Com a novetat també s’han programat accions de relacions públiques amb influencers de renom i especialitzats en els diferents segments.\nLa campanya se centra sobretot a Catalunya, Madrid, Aragó, Andorra i sud de França ja que segons els darrers estudis, al 2020, el principal turista va ser el català i el provinent de Madrid i Aragó. El mercat internacional ha suposat 23% aquest 2020, del qual el principal perfil és el del turista francès amb un 33.10% del total. Les xifres constaten el canvi de tendència com a conseqüència del context de pandèmia, ja que al 2019 el turisme internacional va ser del 70%.\nLa Comissió de promoció ha servit també per presentar el Calendari d’esdeveniments, ja que és un dels elements diferenciadors de la destinació i que ajuda a desestacionalitzar el turisme. Enguany, el calendari s’ha vist alterat per la pandèmia, però ja s’estan començant a recuperar esdeveniments i a dissenyar-se’n de nous. Així, del 17 al 20 de juny se celebrarà una nova edició del Festival Internacional de Patchwork i ja s’estan treballant noves propostes per al tercer i quart trimestre. El Turisme cultural també és una de les línies claus sobre les quals es vol fer incidència per donar noves alternatives als turistes que venen a Sitges. D’aquesta manera, des de la regidoria es donarà suport a esdeveniments com La Cubana 40 + 1 com a reclam per atraure turistes i visitants.\nLa Comissió de Turisme de Promoció és un grup de treball tècnic integrat per sector públic i privat, amb la participació de representants polítics per treballant conjuntament les accions de promoció i gestió turística de Sitges.


PROMOCIONS PER A UNIVERSITARIS - BLOG OFICIAL DE MASELLA\nActualitat Nocturn Ofertes Serveis\n27 gener, 2018 27 gener, 2018 masella 0 Comments\nMasella amb els estudiants universitaris. Estrenem noves promocions destinades als estudiants universitaris i que se sumen a les ja existents. Aquí les teniu:\nNOVETAT!! FORFET 10 DIES LLIURE ELECCIÓ – 200€: Gaudeix de Masella durant tot l’hivern i estalvia’t 9 euros per dia. Els forfets de lliure elecció no són personals, per tant us els podeu repartir entre diversos estudiants. L’única limitació és que, el dia que adquiriu el producte, només podreu utilitzar un forfet. A partir de llavors, podeu fer-los servir com vulgueu. Un per dia, dos per dia…\nPACK UNIVERSITARI: Si sou quatre estudiants o més i voleu venir esquiar o surfejar només un dia, el forfet per persona us surt a 26€.\nFORFET UNIVERSITARI: Si, en canvi, véns a esquiar i ets un sol estudiant universitari, et sortirà el forfet diari a 29€.\nFORFET ESQUÍ NOCTURN: Per als universitaris, també tenim preu de promoció en l’esquí nocturn. Els dijous, amb horari de 18.15 a 21.15, el forfet són 13€. Els dissabtes, amb horari de 18.30 a 21.30, el preu del forfet és de 16€. Si has esquiat o surfejat durant el dia, llavors has d’adquirir només un suplement de 8€ per a utilitzar les instal·lacions durant la sessió d’esquí nocturn.\nFORFET NIT + L’ENDEMÀ: Aquest pack, que inclou el forfet de nit més tota la jornada d’esquí del dia següent, té un preu de 40€ per als estudiants universitaris.\n2 NITS DE LLIURE ELECCIÓ: Adquireix aquesta promoció i esquia dos dissabtes a preu de dijous 😉 El prei del 2×1 nocturn és de 26€\n3 NITS DE LLIURE ELECCIÓ: Adquireix aquesta promoció i esquia tres nits per 10€ la nit. El preu del pack és de 30€\nA més a més, gaudeix de l’ambient universitari de Masella, on a part de la neu, l’esquí i l’snowboard tribaràs festes d’après-ski els dissabtes, algunes d’elles vinculades a les principals universitats de Catalunya! Masella és totalment university-friendly 😉 Us hi esperem!\n← AUDI SALOMON QUEST CHALLENGE – 3 DE FEBRER\nTRAMITA L’ABONAMENT DE 3 MESOS! →\n23 abril, 2016 masella 0\nLES PISTES NEGRES DOBLE DIAMANT\n23 febrer, 2017 masella 0\n28 desembre, 2016 masella 0\nCURS SKIMAN DE NIVELL I A MASELLA


L’Ajuntament efectuarà a partir de demà el tractament contra el morrut a les palmeres — Serveis urbans\nL’Ajuntament efectuarà a partir de demà el tractament contra el morrut a les palmeres\nL’Ajuntament efectuarà a partir de demà el tractament contra el morrut a les palmeres El tractament es tirarà endavant després que els tècnics hagin avaluat els riscos de no dur-se a terme, una situació que posar les palmeres del municipi en “perill greu aquest estiu”. https://www.sitges.cat/serveis/serveis-urbans/actualitat/noticies/l2019ajuntament-efectuara-a-partir-de-dema-el-tractament-contra-el-morrut-a-les-palmeres https://www.sitges.cat/serveis/serveis-urbans/actualitat/noticies/l2019ajuntament-efectuara-a-partir-de-dema-el-tractament-contra-el-morrut-a-les-palmeres/@@download/image/ETzYRoMWAAA9vvO.jpg\nL’Ajuntament de Sitges inicia aquest dimarts el tractament amb fitosanitaris contra el morrut a les palmeres\nEl tractament es tirarà endavant després que els tècnics hagin avaluat els riscos de no dur-se a terme, una situació que posar les palmeres del municipi en “perill greu aquest estiu”.\nL’Ajuntament de Sitges iniciarà aquest dimarts el tractament amb fitosanitaris contra el morrut a les palmeres. El tractament, que s’allargarà fins el dia 27, es realitzarà amb un camió cistella amb dos operaris. Per realitzar-lo es reforçaran tots els sistemes de seguretat i prevenció contra el coronavirus.\nL’objectiu de l’actuació és tractar les capçades de les palmeres i evitar que s’hi instal·lin els insectes. L’Ajuntament ha decidit efectuar el tractament després que els tècnics hagin valorat que les palmeres es trobaven en perill greu i que calia protegir-les amb urgència. Tal com assenyala el regidor de Serveis Urbans, Jaume Monasterio, “cal dur a terme l’actuació per evitar un problema que podria ser molt greu aquest estiu, ja que el morrut podria afectar totes les palmeres”.\nInformació sobre el morrut\nEl morrut de les palmeres és un coleòpter barrinador de la família dels curculiònids. Originari del sud-est asiàtic i la Polinèsia, s'ha propagat per tots els països del litoral mediterrani on ha provocat la mort de milers de palmeres. L'adult mesura de 2 a 4'5 cm. És de color vermellós i està dotat d'un morro allargat característic. Els èlitres són del mateix color i presenten línies estriades de color negre. Els ous són ovalats de color blanquinós i brillants. Les femelles posen de 300 a 400 ous, al teixit tendre de la corona i a les ferides del tronc. La femella escull les fulles de l'ull i diposita els ous a la part més tendra. El cicle complet d'un ou a un adult té una durada de 3 a 4 mesos. Viuen diverses generacions dins la mateixa palmera on conviuen de forma gregària tots els estadis de l'insecte. Els adults, quan surten per colonitzar noves palmeres són atrets preferentment per les que tenen ferides accidentals o degudes a la poda.


El tiet Joaquim - Josep Salvat i Sangr� - Els blogs d'e-noticies\nAvui veig i escolto l’Oriol Junqueras als mitjans i em fa pensar molt en el meu tiet. Amb els cosins passàvem la revetlla de Sant Joan a Corbera de Llobregat als anys 80, jo tenia 8 anys, i recordo al tiet tenint cura del jardí de casa seva i jugant al frontó. Sempre ens donava diners per comprar petards però abans ens posava a fer “feina”.\nEns ho feia guanyar: l’ajudàvem a netejar de brossa i matolls del pati i a regar les plantes i flors. Ell em va ensenyar els valors del treball i l’esforç i em va inculcar el valor que tenen les coses que et guanyes per tu mateix, sense l’ajuda de ningú i a pesar de tots els pals que la vida et posa a les rodes.\nEl llenguatge clar, entenedor i planer en un discurs obvi, sensat i contundent de l’Oriol Junqueras em recorden molt les paraules del meu tiet. Em recorden l’esperit de qui somiava una Catalunya en pau amb el seu entorn. Avui més que mai tenim el dret a parlar sense pors del nostre futur.\nEl tiet Joaquim em va fer una mica de pare. “La vida és una lluita” va esbotzar en una ocasió. El tiet va ser el primer en fer-me veure als 18 anys que treballar a mitja jornada i guanyar 40.000 pessetes al mes ja era tot un jornal. “Nano, això és mig milió l’any!” em va dir.\nEl tiet Joaquim era sensat, molt català i discutia i debatia moltíssim als àpats familiars amb el seu sogre Agustí, que era franquista. El tiet Joaquim estalviava molt i va tenir una vida familiar plena. Avui els seus dos fills son homes d’ordre, un és arquitecte, l’altre és geòleg i ambdós han tingut descendència.\nEls dos son molt treballadors i estimen el seu país. Catalunya és la seva terra i el català és possiblement la màxima expressió de la seva identitat. El tiet els va educar perquè anessin ben endavant alhora que els inculcava l’estima al seu país. El tiet Joaquim explicava que quan era un nen l’havien “obligat a cantar el cara al Sol” o que “va descobrir el català amb un còmic del Tintín”.\nAvui escolto el senyor Junqueras i si tanco els ulls una mica és com si parlés el meu tiet. Tranquil, confiat i molt segur de la certesa, la raó i el seny de les seves paraules.\nTenim més que mai el dret a parlar i el dret a fer-ho democràticament. Tenim més que mai el dret a fer que hagi valgut la pena rebre l’herència dels nostres tiets, dels nostres pares i dels nostres avis. D’escoltar el que van fer els nostres avantpassats i recollir-ho en un procés net i democràtic per preguntar al poble què vol ser quan sigui gran.\nL’Oriol Junqueras al marge de la seva estratègia política a ERC i pactes de govern em sembla un home net, una persona que sí m’inspira confiança. Una persona amb un discurs planer que entenc i que em crec. Com creia en els valors que el meu tiet em va deixar com a llegat. Dedicació, responsabilitat, treball en equip, tenacitat, humilitat i optimisme. El meu tiet Joaquim estaria orgullós si em veiés avui treballant a www.lleida.net I sempre deia “endavant, que no tenim contrincant”.\nLlu�s Corominas (Sant Sadurn� d'Anoia) 30-07-2013 - 20:20\nOh!, oh!, oh. Quin tiet! Venga ya!\nRenato Almaraz (Barcelona) 24-07-2013 - 19:38\nM'agradaria es fiques en contacte amb mi.\nEls blogs d'e-noticies - Josep Salvat i Sangr� - El tiet Joaquim


ACIC - El Setè Punt Especial Integració Laboral (2010): Taula rodona: Ramon Capdevila, Director de la Fundació Universia\nTaula rodona: Ramon Capdevila, Director de la Fundació Universia\nLa fundació Universia és una fundació que neix d’una societat que es diu Universia que és una xarxa d’universitats, que en aquest moment té 1100 universitats per tot Iberoamèrica, comptant Espanya, Portugal i més d’11 països d’Amèrica del Sud. D’aquesta agrupació en la que hi ha totes les universitats espanyoles sorgeix la iniciativa de crear la fundació, per fer activitats fundacionals en general, coses típiques de fundacions, però una molt concreta és la de la inserció laboral de les persones amb discapacitat. En aquesta tasca ens dediquem des de fa un temps. La veritat és que tampoc som massa veterans, i per això les accions que s’han fet són reduïdes, però penso que van per bon camí. Un cop dit el que hi ha, i després si hi ha preguntes ja podrem aclarir altres conceptes, m‘agradaria explicar una mica el perquè hem organitzat la nostra actuació en forma d’una sèrie de programes. De quatre programes concrets que agrupen les accions i que són: el programa de xarxa, el programa de igualtat d’oportunitats, el programa “de empleo” que li diem, i el programa d’informació i orientació.\nS’hauran establert una sèrie de títols de grau i hauran establert títols de postgrau que completaran la formació. Hi seguirà havent un doctorat i sobretot hi haurà un model de formació que estarà basat en el desenvolupament de les competències professionals. Tothom reconeix que la reforma que s’ha de fer, li diguem Bolonya o li diguem com vulguem a la formació dels estudiants i dels professionals, es basarà, no tant en canviar els coneixements, que lògicament han d’estar actualitzats, sinó en canviar els mètodes de treball i altres aptituds que ha d’adquirir la persona que vol treballar. Això ens portarà, per tant, a que l’objectiu que haurem de tenir en el mercat uns professionals que siguin flexibles, que siguin capaços de treballar en entorns dinàmics, en procés continu de canvi. Professionals que siguin, fins i tot, capaços d’anticipar-se al canvi, que el vegin venir i que siguin capaços d’adaptar-se a les millores que hi pugui haver i que estiguin preparats amb les que hem denominat competències professionals o compe-tències transversals.\nQuè són les competències transversals? La definició és: tot aquell seguit de coneixements o habilitats que fan que una persona desenvolupi millor la seva tasca professional. Per tant són un conjunt d’altres coses. Quines altres coses? Si ens basem en un estudi que va patrocinar Universia i una altra empresa que es diu Accentur, que es va desenvolupar l’any passat entre universitaris, empresaris i estudiants. Es va trobar que hi havia un consens en què la gent ha de sortir preparada a més de la seva formació professional, amb competències, que no són en absolut incompatibles amb cap tipus de discapacitat. Totes elles poden ser incompatibles amb alguna cosa, però veureu que és un conjunt prou ampli com per a què es pugui estar en algun dels àmbits, perfectament format sobretot en més d’un. Hi hauria competències lingüístiques, expressió oral i escrita, idiomes, hi hauria competències motivacionals o aptitudinals, iniciativa, motivació, autonomia, motivació per la qualitat; hi hauria competències del treball en equip, aptituds per treballar en equip: organització, planificació, treball sota pressió, relacionals, habilitats interpersonals. Hi hauria habilitats cognitives: creativitat, anàlisi, crítica, síntesi. I hi hauria les instrumentals. Fixeu-vos que d’aquestes jo destacaria que les persones amb discapacitat en general, tenen força potència, un valor positiu, en les motivacionals i aptitudinals perquè normalment són gent lluitadora que volen aconseguir els seus objectius i jo penso que no hi ha cap problema en desenvolupar les competències cognitives (la creativitat, l’anàlisi, la crítica, la síntesi) que es fan amb el cap, no hi ha cap més problema. I les instrumentals, aquestes es desenvolupen amb productes de recolzament o simplement buscant habilitats. N’hi ha d’altres que poden ser més difícils en determinats casos, les lingüístiques poden ser realment difícils per una persona que tingui dificultats per expressar-se oralment, pot fer-ho perfectament per escrit, evidentment, no? El treball en equip, la planificació, el treball sota pressió, el lideratge potser, és més complicat. Hi ha un problema d’autoestima de les persones amb discapacitat que pot ser que en aquest punt s’hagi d’aprofundir. Les relacionals, depèn molt de les persones i de totes les persones que s’han de relacionar. Per tant aquestes són les competències que trobaríem.\nArticle anterior: Taula rodona: Joan Heras (ACIC)Article següent: Taula rodona: Ramon Solé. Director General d’una empresa de serveis informàtics


Consell escolar | Institut-escola Baldomer Solà\nEl consell escolar és l’òrgan de participació de la comunitat educativa en el govern del centre i l’encarregat de fer el seguiment i l’avaluació general de les seves activitats.\nDins del termini establert per la normativa vigent la direcció del centre constitueix el consell escolar i les seves comissions. Els membres del consell escolar, en representació dels diferents sectors de la comunitat educativa, seran renovats en els terminis fixats en la normativa vigent del Departament d’Educació.\nCorrespon al consell escolar:\na) Participar en l’aprovació del projecte educatiu i les seves modificacions. El consell escolar ha de ser consultat pel director/a de manera preceptiva per valorar la proposta del projecte educatiu i manifestar el seu suport amb una majoria de tres cinquenes parts dels seus membres.\nb) Participar en l’aprovar de la programació anual del centre, de les normes de funcionament i de la gestió econòmica del centre. El consell escolar ha de ser consultat de manera perceptiva per valorar cada una de les propostes i manifestar el seu suport per majoria simple dels membres.\nc) Avaluar l’aplicació del projecte educatiu i de les seves modificacions així com de la resta de documents de gestió de centre.\nd) Aprovar les propostes d’acords de coresponsabilitat, convenis i altres acords de col·laboració del centre amb entitats i institucions.\ne) Intervenir en el procediment d’admissió d’alumnes.\nf) Participar en el procediment de selecció i en la proposta de cessament del director o directora.\ng) Intervenir en la resolució de conflictes i, si s’escau, revisar les sancions als alumnes, utilitzant els mecanismes establerts en aquest reglament.\nh) Aprovar les directrius per a les activitats escolars complementàries i extraescolars, i avaluar-ne el desenvolupament.\ni) Aprovar els criteris generals pel funcionament del servei de menjador, les seves quotes i avaluar-ne el resultat.\nj) Aprovar els criteris de funcionament i la memòria anual del projecte de socialització i fer-ne el seguiment.\nLa directora del centre, que el presideix.\nLa cap d’estudis del centre.\nUn o una representant de l’associació de pares i mares.\n3 mestres elegits pel claustre.\n4 pares o mares de l’alumnat elegits entre ells.\nUn membre del personal d’administració i Serveis\nUn membre del PAE\nA l’institut-escola Baldomer Solà, l’actual composició del Consell Escolar és la següent.


Es consideren "festivaleros" per ofici\nLa Troba Kung-Fú parteix de tres reivindicacions essencials: la troba com a actitud de fer cançons i compondre música, a la manera dels antics joglars i trobadors (en provençal, “trobar” significa “trobar”), “trobant” inspiració i melodies en la vida que envolta a l’artista; el kung-fu, que és l’art de la disciplina per arribar a la perfecció, i la rumba catalana, gènere creat pels gitanos catalans a mitjanç de la dècada del rock & roll, escoltant mambos i sones, ballant a les festes i en les noces, i que alguns paios intel·lectuals van conceptualitzar com a música urbana i popular, genuïna de Barcelona. La Troba Kung-Fú va escollir i va reivindicar la rumba catalana com a llenguatge musical que certificava l’arrelament als orígens. I així la nova formació va començar a rodar, amb músics paios i gitanos i liderada per Joan Garriga, creador de les cançons, veu i acordió del grup.\nJoan Garriga (La Garriga, Vallès Oriental, 1972) va créixer quan, a Catalunya, les orquestres de ball ajudaven a la gent a recuperar el carrer i les places de pobles i ciutats; dignificaven la festa i alliberaven l’alegria segrestada durant anys de silenci i foscor. Com ell mateix explica en moltes entrevistes, l’ambient d’aquells balls populars, on es barrejaven músiques i generacions, va marcar la seva trajectòria musical i vital.\nEn 1995, Garriga ja havia començat a tocar l’acordió diatònic, va anar llavors quan, amb altres dos músics, va fundar Dusminguet. Des del primer moment, Dusminguet va ser un grup diferent en el panorama musical. En aquells anys, Barcelona era considerada la capital del sud i als seus carrers tocaven molts músics vinguts de totes les parts del món. La petjada de la globalització va influenciar a la banda i en el seu repertori sonaven ritmes balcànics, tex-mex, vallenato, cúmbia, reggae, hip-hop, cajun, havaneres. Dusminguet van ser pioners en la mescla de ritmes i gèneres, van ser una banda innovadora i inclassificable, encara que més tard la hi va etiquetar com de música mestissa. Van tocar en molts països i es van dissoldre en 2004 en ple èxit, però amb la sensació d’haver arribat al final del trajecte.\nEn aquest final d’etapa, Garriga ja tenia guanyada fama com acordeonista, un dels quals es va prendre de debò el diatònic. Va tocar amb Amparo Sánchez (Amparanoia) i amb altres formacions que reclamaven la seva participació. Llavors va començar la col·laboració amb Marià Roch (ex-Senzills, ex-Xarop de bastó), company de territori i energies musicals. Fruit d’aquesta trobada va començar el projecte de la Troba Kung-Fú.\nEl primer disc va ser Clavell Morenet (2006), que va deixar al públic bocabadat per, entre altres joies, “La cançó del lladre”, una versió fresca i “arrumbada” d’un romanç tradicional català. El disc va marcar un abans i un després en la història de la rumba catalana perquè va mostrar la permeabilitat d’un gènere molt local, tocat amb una visió molt global, posant en relleu les complicitats que existeixen amb els ritmes d’Amèrica i d’Àfrica. El disc era un punt de partida per al futur en el qual vivim des de fa ja algun temps. Marcava indiscutiblement el principi de què succeiria més endavant en la rumba catalana. I, al mateix temps, apuntava un altre mestissatge, un nou còctel d’alta graduació que arribaria anys més tard: la rumbia.\nEl segon disc, A la panxa del bou (2010), és un disc més roquer, més urbà, i significa un pas endavant en la trajectoria de la banda. És un treball que La Troba va ser gestant en els seus viatges Està concebut com un quadern de viatge. Incorpora músiques, històries i paisatges dels llocs per on han tocat: Bushwick, Brooklin, NY, Estats Units; Guanajuato o León, a Mèxic; Madrid; Barcelona, i fins i tot el seu entorn més quotidià: La Garriga. En aquest disc es comença a apuntalar la rumbia (mescla de rumba i cúmbia, i molt més que això) com a proposta personal per als temps que encara no havien arribat.\nEn 2013 surt al mercat Santalegria, el tercer, i de moment, últim disc de la Troba. En ell, el paisatge és molt local: polígons industrials, autopistes, peatges, cases a mig construir, zones urbanitzades abandonades. I al mateix temps, és molt universal perquè mostra els esquelets dels edificis que l’especulació —aquí, allà, a tot arreu— va construir. En Santalegria la rumbia té una gran presència com a declaració de principis. Rumbia transatlàntica, d’anada i volta, que uneix i estreny llaços, que mostra clarament que el món és més petit del que ens fan creure, que la gent pot entendre’s millor gràcies a escoltar-se. La música ja és el llenguatge que defineix els pobles, la seva manera de ser, ballar i emocionar-se.\nLa Troba Kung-Fú ha mostrat la seva música a Europa, Estats Units, el Magrib o Mèxic. Han trepitjat escenaris com el Global Fest i Lincoln Center (NYC); Popkomm Fest (Alemanya); Polé Polé, Festa Mundial i Festival Afrolatino (Bèlgica); Lowlands, Valkhof Affaire i Zomerparkfeest (Holanda); Babel Med, Li Bout du Monde i Els Méditerranénnes (França); Ariano Folk (Itàlia); Festichan (Arquiña), Viñarock (València), Womad Canàries (Illes Canàries); Cervantino Festival (Mèxic); Sziget Festival (Hongria); La Línia Festival (London) i International Arts Festival Salisbury (Anglaterra), Festival Alegria (el Marroc); MIR Sibiri Shushenskoye (Sibèria), entre molts altres. També cal destacar la gira francesa que van realitzar l’estiu de l’any passat acompanyant a Manu Chao i, anteriorment, la gira a Anglaterra amb Ojos de Brujo.\nFont: www.latrobakungfu.net, Jordi Turtós (Periodista musical)


Què necessita un nadó?\nPaperassa: Registre Civil\nAjuda'ns a escampar el nostre amor! Gràcies!\nQuè és BebèNom?\nGràcies per visitar BebèNom.\nBebèNom us ajuda a trobar un nom pel vostre fill o filla, o potser per a un familiar o amic. Aquí trobareu milers de noms, des de noms catalans que s'han posat durant segles com aquells més excèntrics que s'estan posant darrerament.\nTots els noms es classifiquen i organitzen per diversos criteris\nAquest web va sorgir amb la necessitat de pensar un nom pel nostre segon fill, així que vaig decidir de crear una base de dades amb els noms que anava trobant pel camí. A més dels noms, hi ha un món nou desconegut al que els pares s'han d'afrontar així que vaig decidir afegir també alguns consells perquè no ho hagueu de descobrir tot tant des de zero. No hi ha gaire informació en català a la xarxa. Espero que us serveixi d'inspiració.\nA tu, Felicitats!\nSegurament si esteu consultant aquesta pàgina us hagi de felicitar bé perquè sereu pares, bé perquè teniu algú proper que ho serà i us encomana la felictat.\nVull afegir un nom\nDe tant en tant rebo algun correu de gent com tu que em diu, "Ei! el nom de la meva filla o fill no hi és!". Només m'ho heu de dir per correu (vejeu més abaix l'adreça) i l'afegiré a la base de dades o també podeu deixar un comentari a la secció de comentaris de cada pàgina\nD'on provenen els noms?\nBebèNom té milers de noms, i cada un d'ells d'un pare i una mare. Hi ha moltes fonts que han nodrit la base de dades, des de correus personals d'usuaris agraïts que ens han convidat a afegir noms nous, a l'Institut d'Estadística de Catalunya passant per documentació escanejada de documents de l'edat mitjana i llibres de tota mena. Tots ells han estat introduïts i classificats de forma manual.\nSi desitjeu posar-vos en contacte amb mi per suggerir algun nom que falta a la base de dades, per dir hola, gràcies o posar-me de volta i mitja podeu escriure'm un correu electrònic a la meva adreça personal:


The Trial of The Chicago 7 – Cinescola\nC. Socials Història, Filosofia, Llengua estrangera, Secundària, Tutoria, Valors ètics\nSet homes, inicialment vuit, foren jutjats per uns enfrontaments que van tenir lloc durant la Convenció del Partit Demòcrata nord-americà a Xicago, l’any 1968. Se’ls acusava de conspiració, conflictes socials, vandalisme, amenaces, assassinat…Un seguit de delictes que, com es va demostrar més tard, no van cometre. El judici del cas es va produir uns mesos després de l’arribada de Nixon a la presidència d’uns Estats Units, que vivia un moment àlgid dels moviments a favor dels drets civils i de refús de la Guerra de Vietnam.\nLa pel·lícula, dirigida i escrita per Aaron Sorkin, se centra de forma gairebé exclusiva en l’irregular procés judicial que patiren els encausats. El pla fou orquestrat des de la fiscalia, que va tractar des del primer moment d’endurir el discurs contra l’oposició a la guerra. El context polític i social, l’eix esquerra-dreta o el paper lamentable del jutge adquireixen un paper central a The Trial of The Chicago 7.\nAaron Sorkin, conegut especialment per ser el creador de la sèrie l’Ala Oeste de la Casa Blanca, ens fa viatjar més de cinc dècades enrere tot i que en algun moment podem pensar que s’al·ludeix a fets del nostre present. Ens ve a dir que els judicis polítics existeixen, es perpetuen sota el paraigua d’una estructura estatal suposadament democràtica. La mirada de Sorkin és estrictament nord-americana però els ingredients del judici, de les protestes, de les càrregues policials i de moltes converses i argumentaris ressonen en el record recent.\nEl judici dels 7 de Xicago fou un moment transcendent de la història dels Estats Units: El republicà Richard Nixon arribava al poder després de la presidència del demòcrata Lyndon B. Johnson que havia substituït, per la seva banda, l’assassinat Kennedy, en un país amb una ferida racial profunda, i una guerra, la del Vietnam, que era un vesper, i que havia provocat la resposta contundent dels moviments pacifistes. Nixon, icona autoritària i anys més tard paradigma del joc brut antidemocràtic, aprofità els enfrontaments i les protestes de Xicago del 1968, per intentar condemnar els líders d’aquelles mobilitzacions i les idees que representaven.\nSorkin ens ve a dir que a la democràcia més gran del món també hi pot haver injustícia amb un sistema manipulador, pervers i entregat a la pulsió autoritària. El film s’envolta d’un repartiment excel·lent per donar vida a una farsa que va suposar el primer bombardeig d’advertiment de la presidència de Nixon, que després protagonitzaria altres moments deplorables, com ara el cas Watergate o els papers del Pentàgon, que han proporcionat grans moments al cine.\nLes comparatives amb Catalunya són inevitables tot i que els motius i les conseqüències siguin molt més diferents. Els set jutjats a Chicago van ser absolts pel Tribunal Suprem dels EEUU, una situació absolutament diferent de la catalana. Els motius del seu procediment penal també són substancialment distants, però en essència, se n’extreu un comportament que el director vol assenyalar: la injustícia, la persecució d’idees, la judicialització de la política, els abusos policials, la impunitat amb què caminen personatges perversos d’un estat són autèntics esculls per a la plenitud democràtica i el progrés.


Bionos, la 'biotech' que investiga la Covid pel retorn a les...\nLa 'biotech' valenciana participa en un estudi de la Universitat de València i l'hospital La Fe per analitzar el grau d'exposició al virus de menors asimptomàtics\nper Neus Navarro Delegada a València València. 13 de juliol de 2020 12:30\nUna tècnic de Bionos, treballant al laboratori | Cedida\nDes de la ciència també hi estan d'acord amb la premissa generalitzada que la població infantil ha estat la gran ignorada en la crisi de la Covid-19. Amb una falta de dades científiques sobre el grau d'exposició al virus de la població infantil en edat escolar, ara un estudi liderat per la Universitat de València (UV) analitza l'exposició al virus SARS-CoV-2 en menors asimptomàtics i en ell participa l'empresa valenciana Bionos Biotech, una empresa derivada de l'Institut d'Investigació Sanitària de l'Hospital La Fe (IIS La Fe), que estudia els paràmetres, quantifica els anticossos i la presència del virus per proves PCR. "Els menors són vectors de transmissió o no? S'ha d'aclarir perquè quan tornen a l'escola poden ser un vector de transmissió del virus, o no", explica José L. Mullor, CEO&CSO de Bionos Biotech a VIA Empresa.\nL'empresa científica s'ha implicat en aquest estudi durant el confinament, quan els han cancel·lat projectes i n'han sorgit de nous, com en tots els sectors. Especialitzats en recerca i desenvoluopament per a empreses cosmètiques, alimentàries i biomèdiques, Mullor assegura que la seua "gran capacitat d'adaptació" els ha permés superar millor aquesta crisi. "Els projectes que es van detenir per raons del confinament es compensaren amb altres relacionats amb la Covid en empreses amb les quals ja treballàvem i hem compensat uns amb altres, i ara ja hem assumit molta càrrega de treball", explica. Des d'aquesta experiència dels timings propis de la transferència tecnològica, Mullor opina que el paquet d'ajudes que ha presentat aquesta darrera setmana el Govern espanyol sobre l'R+D+i no es desfà del principal problema: la burocràcia.\nAmb 19 empleats, ubicats en laboratoris de l'hospital La Fe de València, el més important del País Valencià, aquest biòleg convertit en empresari assegura que l'empresa creix a un 20-30% cada any des que va ser fundada el 2013. L'Institut d'Investigació Sanitària de l'Hospital La Fe té un percentatge mínim de l'empresa, amb la qual continua col·laborant, ja que Mullor era investigador del centre abans de fundar la companyia.\n"Sempre que podem fem projectes d'investigació amb repercussió social en el camp biomèdic, i dins del nostre volum de treball, volem ajudar al màxim. En aquests moments de pandèmia la manera d'ajudar més és fer test PCR. Saber si una persona és immune és important, perquè és important saber qui té el virus. Actualment hi ha altres tècniques i per ací és on pensem que podíem ajudar més", explica Mullor per argumentar la seua implicació en el projecte sobre la població infantil. En un context de rebrots creixents, Mullor opina que és clau identificar-ho i que "la gent vaja tranquil pel carrer perquè puguem contenir-ho, sabem que està ací, ací i ací perquè puguem moure'ns sabent on està i que els contagis siguen els mínims possibles. Cal enfrontar-se al virus i tenim mitjans suficients per a fer-ho", valora.\nJosé L. Mullor: "En aquests moments de pandèmia la manera d'ajudar és fer més tests PCR. Saber si una persona és immune és important"\nUn total de 500 menors valencians, d'entre 3 i 14 anys, participaran voluntàriament en aquest estudi de cohorts estratificat per edats que inicien l'escolarització obligatòria (3-4 anys, 5-6 anys i 11-12 anys), amb l'objectiu de conéixer i abordar amb base científica el retorn presencial a les aules el pròxim curs acadèmic 2020-2021. La investigació ha sigut promoguda pel doctor José V. Castell, catedràtic de Bioquímica i Biologia Molecular de la Facultat de Medicina de la Universitat de València i director de la Unitat Mixta. "Durant el confinament estàvem treballant en altres projectes relacionats amb la Covid i pensàrem en com ajudar en aquest projecte perquè, quin paper juguen els xiquets en la pandèmia? S'ha dit de tot, que són immunes, que són súper infecciosos... i clar, tot això genera molts dubtes i molta inseguretat en tots. I de cara al setembre és important perquè es planteja que els xiquets estudien en grups tancats, però després els xiquets tornaran a casa", argumenta Mullor.\nTreball al laboratori de Bionos Biotech | Cedida\nL'estudi compta amb la col·laboració de l'Equip de Pediatria i infermeria del Centre de Salut Campanar de València, Departament la Fe, per al reclutament de subjectes i recollida de dades i mostres biològiques, juntament amb l'IIS La Fe. S'aprofitaran les visites previstes per a les revisions dels xiquets/es dins del Programa del Xiquet Sa, que es duu a terme per a l'emissió del certificat escolar a l'inici de cada etapa educativa i la vacunació sistemàtica. La participació en l'estudi és voluntària i requereix el consentiment informat de les famílies. També poden participar els germans convivents dels xiquets que prenen part. La informació per a ser inclosos en l'estudi dels possibles participants està centralitzada a través del correu covidschoolkids@gmail.com.\nNo és el primer estudi relacionat amb els infants, de fet a l'Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona està en marxa la plataforma KidsCorona que agrupa diferents estudis relacionats amb la malaltia i la població infantil: un és un sistema d'alerta de la COVID-19 durant l'estiu en nens i adolescents; un altre és sobre malalties minoritàries i el coronavirus; altre sobre el risc per a la salut, embarassos i la Covid i l'estudi EmCoVID19 sobre impacte emocional i de la conducta en nens i nenes.


SHAD, 25 anys d’expansió - Notícies - Shad - Engineered for riding\nJa fa 25 anys que una família del nord-oest de Barcelona va decidir dur a terme un somni, millorar la manera en què es realitzen els desplaçaments en moto. Així va néixer SHAD, i amb ella la seva primera maleta, la 22L. Des de llavors, més de 1.500 productes han estat desenvolupats amb aquest mateix objectiu, situant-se com una marca de referència entre els accessoris per a motocicleta.\nEl disseny i la innovació han estat, des de la nostra fundació, valors clau a SHAD. El desenvolupament de noves solucions per a motocicletes i el registre de patents pròpies, 3 en els últims 3 anys, mostren el nostre gran interès i focalització per l'I + D + I.\nAquesta aposta pel disseny i la tecnologia s'ha vist recompensada recentment. SHAD ha rebut el premi internacional de disseny Red Dot 2017, atorgat a les maletes SH58X i SH59X pel seu concepte Expandable, que permet regular la capacitat de les maletes fins a tres posicions diferents. Aquest guardó se suma al Red Dot 2015 i al German Award 2017, premis concedits a les maletes SH36, que situen a la nostra empresa com la marca de maletes de moto més guardonada.\nAmb seu a Barcelona, a SHAD proporcionem cobertura a tot el món. L'empresa compta amb una extensa xarxa comercial que supera els 70 països en 5 continents. A més, disposa de dos centres de producció a la Xina (Xangai) i Indonèsia (Jakarta), que permeten donar suport a les operacions internacionals de l'empresa.\nGràcies a aquesta àmplia xarxa i a la nostra experiència en l’àmbit tècnic, comercial i sectorial, a SHAD celebrem el 25è aniversari prosseguint amb la nostra expansió, amb la qual pretenem assolir nous mercats internacionals. Un gran any per a l'empresa, que a més de patrocinar com a proveïdor tècnic del mundial de Superbikes, participa a 15 fires del sector repartides entre Àsia, Amèrica i Europa.\nAmb aquestes bones perspectives, a SHAD pretenem mantenir per molts anys el nostre compromís per satisfer a motoristes amb necessitats canviants a tot el món.


Fricativa bilabial sonora - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa consonant fricativa bilabial sonora és un so de la parla que es representa com a [β] en l'AFI, és a dir, la lletra beta minúscula de l'alfabet grec.\nÉs una consonant pulmonar.\nEl seu punt d'articulació és bilabial perquè és el contacte entre els dos llavis el que interromp el pas de l'aire.\nEl català té aquest so però no té caràcter de fonema, sinó que es considera un al·lòfon o variant de l'oclusiva bilabial sonora. El so fricatiu acostuma a donar-se després de fricatives i entre vocals, si bé hi ha un alt grau de variació individual i geogràfica. Així, aquesta realització és desconeguda en aquells dialectes que mantenen /v/ com a fonema. En mallorquí, que distingeix clarament buit de vuit, mots com acaba o a baix tenen una realització de /b/ totalment oclusiva.\nLa pronúncia catalana no correspon exactament als paràmetres de l'alfabet fonètic internacional perquè és un so més aproximant (no hi ha una interrupció tan brusca del pas de l'aire). Estrictament es representa amb un diacrític que indica una oberta més gran [β̞].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Fricativa_bilabial_sonora&oldid=28949406»


Sis interns del mòdul de conductes violentes del Centre Penitenciari de Ponent, a Lleida, van destrossar les cel·les i van llançar runes als funcionaris en la matinada de dimarts, durant un tall de llum de set hores, en què altres presos van colpejar les portes.\nUn centenar de funcionaris de presons protesta en l'accés a Can Brians contra les retallades\nEls funcionaris de la presó van aïllar als sis presos que van destrossar les cel·les de la resta dels seus companys, han publicat aquest dimecres els diaris 'Segre' i 'La Mañana'.\nSegons la Conselleria de Justícia, el centre penitenciari de Ponent va registrar a la matinada de dimarts a dimecres una avaria que va deixar sense subministrament elèctric l'equipament entre les 22.10 hores de dilluns i les 5.30 de dimarts aproximadament.\nLa Conselleria de Justícia assegura que el centre va posar en marxa els grups electrògens per garantir en tot moment els serveis bàsics al voltant dels sistemes de seguretat i la salut dels interns, com portes, il·luminació als mòduls, neveres de medicació i infermeria.\nEls funcionaris també van passar pels diferents mòduls per informar sobre l'avaria que explicava la falta de llum i de televisió en les cel·les i tres d'ells van resultar ferits amb contusions, ha indicat la Conselleria, que qualifica la seva actuació de "molt professional".\nES VAN POSAR VIOLENTS Al NO VEURE LA TELEVISIÓ\nLa Conselleria assenyala que en el mòdul 6 i al Departament Especial, alguns interns van reaccionar de manera violenta per no poder veure la televisió i van provocar danys en les seves cel·les i van intentar que altres interns els imitessin, de manera que sis interns van ser aïllats per la seva conducta .\nEl centre va recuperar totalment la normalitat poc abans de les sis de la matinada, amb el restabliment del subministrament elèctric.


Oh, aquests alumnes de primer grau! Els mestres d'Història de la Dona - Lloc Femme Avui\nOh, aquests alumnes de primer grau! Xerraires i en silenci, conscient de si mateix i alliberat - tot, tot està allà! Junts creixem, aprendre, desenvolupar-se. Ells em tenen com el palmell de la mà. Inicialment, per descomptat, hi va haver dificultats, però no és fins que razznakomilis. Immediatament després de tot difícil distingir quin tipus de personatge allà per cintes corbata o amagat? Al setembre, els nens són tots iguals - espantat, confós. Estar a la línia de l'infant, la mateixa altura amb els seus frondosos rams de flors i mirar al seu voltant a la recerca dels seus pares. Divertida! Parlant de les mares. I al voltant dels pares, avis - els representants de la família, en una paraula. Són, potser, per a mi són un efecte secundari de la píndola de l'alegria que rebo del meu treball. Hi ha fotos! No t'avorreixis. Els encanta fer malbé els nervis, amb el pretext de\nla preocupació pel seu fill. Recentment, per exemple, va ser el cas.\n- Anna V., bona tarda - em diuen mare de Sasha. - Digues-me, si us plau, i que les matemàtiques li va preguntar? Perdoni que el molesti\n- Està bé - li vaig respondre cortesament, però volia dir una altra cosa. El temps va ser el començament de la desena. Els meus fills han estat durant molt de temps adormit. - El número vuit i deu tasca.\nL'endemà no podia suportar veure a Sasha. Matemàtiques, el que va fer, però es va quedar adormit durant totes les lliçons. L'hauria entès si els pares treballaven moltes hores, però la mare de Sasha de baixa per maternitat. En un cas aïllat, que no pagar molt l'atenció, però la mare demanat insistentment a la vigília de les vacances escolars:\n- I el que hem d'aprendre un poema? La demanda també és necessària, oi?\n- Per descomptat, cal! Anem a jugar, i Sasha juga un paper important, - li vaig contestar.\n- Ah, i què fer? - amb una confusió ingènua, es pregunta. Què fer, què fer ... Per actuar de forma natural! Sense un vestit i sense un paper après Sasha va omplir totes les actuacions. Després d'un parell de punxades, vaig deixar de donar-li un paper. I què et sembla? La seva mare va arribar a entendre!\n- Vostè és injust! - va cridar a la cara. - Sasha actor nascut! Talent! "Actor" i "talent", va ser en aquest moment a la banqueta i jugar a jocs al telèfon. delit de la meva mare, que pel que sembla no comparteix.\nAmb els meus alumnes de primer grau tenir una comprensió completa. Mai es va queixar dels seus pares a fills petita festa, tractant de resoldre el problema en si. Però de vegades, és clar, vaig haver de cridar-los per a una entrevista. Recentment, una de les noies en el cop company càrrec variable! Immediatament es van afanyar a investigar.\n- I la meva mare, també, així que el pare arribi - ella va dir, aplaudint petits ulls.\nVaig parlar amb la seva mare, i ella:\nAnna V., confesso, era un incident d'aquest tipus. Problemes amb el seu marit, no podien resistir.\n- Té com a mínim no en els ulls de la seva filla, - vaig dir. Què més dir? Aprendre mare no tinc dret. Sobretot, no se sap quina era la situació. Nen difícil d'ocultar. Sempre orelles a la part superior. Tots presos al seu valor nominal, crees pares il·limitada. I repetir-les.\n- No vaig a fer la seva tasca - va declarar amb confiança alguna manera una vegada que Misha i va empènyer deliberadament de banda el diari. Estava confós per un segon, però després va tornar en si.\n- Per què? - vaig preguntar.\n- El pare va dir que està demanant molt. Per a mi no serà necessari.\n- Misha, no demano. un programa d'aquest tipus. L'aprenentatge és necessari. Llavors és útil a la vida.\n- I el pare diu, no són útils!\n- I el teu pare un mestre també? - Vaig preguntar, i vaig pensar que potser la persona entén el problema.\n- No. Casa pare està al sofà. Més sovint en l'equip jugui.\nVaig somriure involuntàriament, però després va sospirar i va tractar d'explicar que l'estudi segueix sent important, vaig començar a prestar més atenció al nadó, per ajudar. Gràcies a Déu, Misha portar, va escoltar amb interès en les classes. El pare, per cert, va arribar a l'escola. Però no juro! Gràcies, que el seu fill es diverteixen fent la tasca. Només el segon trimestre va començar, i han estat tantes situacions diferents. Aquesta és la meva primera classe després d'un llarg decret, primer amb el seu fill assegut a la casa, i després va aparèixer immediatament filla. L'experiència, en realitat, jo no tenia. Va haver de ser guiat per la situació. Tots van prendre a pit, i mentre tots se'ls permetia sense problemes. Però un conflicte de tot bé que les necessiten. Fa un parell de setmanes vaig anar declarat a mi estudiant mare indignada:\n- S'estableix una mala qualificació Nastia! Però ho vam fer! Estic segur que coneix el tema!\n- Ho sento, no puc. Nastya escriptura descurada. Per això estic obligat a acostar-se al marcador. Les regles són. Ella va esbufegar i es va allunyar, però hi havia un parell de dies més tard.\n- El que vostè té dret a trucar al meu ratolí gris nadó ?!\nAl principi jo estava sorprès, i després vaig adonar del que era, i va dir:\n- Vostè incompresa. Hem après de la història natural dels animals. I els mateixos nens van arribar amb el joc, i em van donar suport. A cada animal se l'anomena, a qui es considerava com. Nastya va triar ratolí.\n- Havies de oferir a triar un animal diferent! Leone, per exemple. Ratolí - és humiliant. Vostè és el mestre ha de motivar els nens!\n- Ho sento, ho faig com un mestre per donar llibertat de pensament dels nens.\n- Jo com a psicòleg no està d'acord! Un cop més es va deixar insatisfet i no es va aturar. Trobo a faltar l'avaluació, la gestió de la lliçó. Fins i tot dubtava de mi mateix. Potser és cert que sóc un mal mestre?\nAvui Nastia tenia un aniversari. Després de la classe, ens vam quedar. cumpleañera va portar dolços, suc, i ens van donar una taula de festa real. Nastya tranquil·la estava al capdavant dels escriptoris es va moure, va aixecar la copa i va dir amb confiança:\n- Amics! Avui és el meu dia, i vull dir quant els estimo a tots! Beguem fins al fons i no l'última vegada - i després derrocat el suc que Rzhev tinent!\nVaig obrir la boca, la va observar zapravski serveix un glop i empeny la torrada a la: "Després de la primera i segona pereryvchik petita", "Un tres - número de la sort", "I a la taula de quatre peus, i un estel de cinc puntes" i així successivament. Em vaig acostar i vaig preguntar en veu baixa:\n- Nastya, i On va aprendre aquest torrades adults?\n- I anem a visitar sovint, i la meva mare diu. Jo estic amb ells a taula seure i memoritzar.\nVeure també: cas d'alt perfil - Narkofitnes\nHistòric de grau mestre


Maria d'Espanya (emperadriu romanogermànica) - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Maria d'Habsburg i de Borgonya)\nl'arxiduc Maximilià III d'Àustria, nat el 1558 a Viena i mort el 1618 a Viena. Gran Mestre de l'Ordre Teutònica i Administrador de Prússia.\nl'arxiduc Albert d'Àustria, nascut el 1559 a Viena i mort el 1618 a Brussel·les. Es casà amb la infanta Isabel Clara Eugènia d'Espanya. Fou, juntament amb la seva muller, governadors dels Països Baixos.\nMaria jugà un paper fonamental en la conservació d'Àustria al costat del catolicisme i tingué, sempre, una presència més que significativa sobre les obres de govern del seus dos fills emperador: Rodolf II, emperador romanogermànic i Mateu I, emperador romanogermànic.\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Maria_d%27Espanya_(emperadriu_romanogermànica)&oldid=11204448»\tCategories: Infants d'EspanyaEmperadrius consorts del Sacre Imperi RomanogermànicDinastia dels HabsburgReines consorts d'HongriaReines consorts de Bohèmia\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 9 març 2013 a les 15:29.


El tercer terratrèmol en una setmana sacseja la zona afectada a Algèria\nEl terratrèmol de 5,2 graus a l'escala oberta de Richter que ha tornat a sacsejar amb força l'Alger ha obligat les autoritats del país a tancar les escoles i donar el curs acadèmic per finalitzat. De moment es desconeix si el sisme d'aquest matí ha tornat a fer víctimes, tot i que des del terratrèmol de dimecres la gent fa vida al carrer i dorm al ras.\nUn nou terratrèmol s'ha sentit a Algèria, a la mateixa zona afectada per dos sismes més -el primer, el 21 de maig, i ahir al vespre, una rèplica-. De moment no s'ha informat de víctimes. Les primeres informacions han assenyalat que el tremolor ha arribat al 5,2 en l'escala de Richter. "És una rèplica. L'epicentre s'ha localitzat al mateix lloc -al mar- que les àrees afectades anteriorment", ha dit a la ràdio estatal un funcionari del Centre d'Investigacions Astrofísiques, Astronòmiques i Geofísiques d'Algèria. Testimonis presencials també han assenyalat que el tremolor d'aquest matí ha estat semblant a la rèplica que ahir va causar tres morts i més de 200 ferits.


Inici Esports Puçol dóna la nota en la segona prova del Campionat Provincial de Cant d’Ocells Silvestres\nLes espècies, joves i adultes, que van entrar en concurs van ser el passerell, la cadernera, el verderol i el gafarró, així com els seus híbrids. «A Puçol van recaure 8 premis», va explicar Joaquín Collado, president de l'Associació Ornitològica El Pardillo Puçol.\n«Tenim classificació en quatre proves. Roberto García va obtenir el primer i segon premi en gafarró jove, mentre que Felipe Hornos i Marisol Heredia van ocupar la primera, tercera, quarta i cinquena posició en mixtos de cadernera. Vicente Montoro va aconseguir el seu guardó en passerell mixt i Pedro Martínez va fer el propi en gafarró adult», va relatar Joaquín.\nEl torneig es va dur a terme en el poliesportiu municipal des de les 9 fins a les 14 hores, quan va tindre lloc l'entrega de premis. «Roberto ja es va classificar primer en la primera prova, a Sagunt, i el mateix ha fet ací. Si no ocorre res, amb un xicotet percentatge que puga guanyar en les altres dues proves té quasi assegurat el primer premi en regularitat de la província de València. El mateix ocorre amb Vicente, que es va classificar en la primera prova i, en esta segona, també».\nLa tercera prova del campionat serà en Cullera, mentre que la final es disputarà en l'Alcúdia de Crespins.


EMPRESA ACREDITADA | Delta Polet\nDeltapolet és cofundador i president de l’Associació d’Empreses d’Ecoturisme del Delta de l’Ebre AEEDE.\nÉs tracta d’una associació sense ànim de lucre que es va crear l’any 2005, animada pel procés d’elaboració de la candidatura de la Carta Europea de Turisme Sostenible(CETS) del Parc Natural del Delta de l’Ebre.\nEls membres d’aquesta associació destaquen per la seva col·laboració i el seu grau de compromís amb el Parc Natural, tant com a Punt d’Informació del Parc Natural i com a empreses acreditades amb la Carta Europea de Turisme Sostenible (CETS).\nDeltaPolet, com a president de l’AEEDE, és vocal de l’Associació d’Ecoturisme a Espanya (AEE). Associació sense ànim de lucre creada el 2010 per fomentar el turisme sostenible als espais protegits i composta principalment per associacions d’empresaris de turisme ubicades en espais naturals, entitats gestores d’espais naturals, administracions públiques implicades en la gestió turística d’aquests, entitats d’innovació (universitats, fundacions), empreses d’innovació turística i tecnològica, i empreses turístiques compromeses amb la conservació i el desenvolupament local.\nDeltapolet està acreditat per la Carta Europea de Turisme Sostenible (CETS).\nÉs una acreditació d’àmbit europeu, atorgada per la Federació EUROPARC, que certifica que el desenvolupament del turisme en un territori es realitzarà de forma sostenible d’acord amb els objectius de la Carta.\nReconèixer l’espai natural protegit com a herència per al futur.\nDesenvolupar el turisme de forma sostenible, considerant el medi ambient, les necessitats dels visitants, la població local i els empresaris.\nLa Carta, però, és molt més que un distintiu de qualitat. És un mètode de treball. És una eina de planificació. És un compromís entre els gestors de l’espai, les empreses turístiques i la resta d’entitats i agents del territori.\nDeltaPolet és la guanyadora de la II edició dels Tremis al Turisme Responsable de Catalunya 2014 com la “millor experiència a l’aire lliure”. Premis que convoquen la Xarxa de Turisme Responsable (ICRT Barcelona) i la revista DESCOBRIR per distingir aquelles iniciatives turístiques que beneficien la comunitat local i el medi ambient.\nDeltaPolet és la guanyadora dels premis Star Awards que atorga EUROPARC, en la categoria de “Contribució a la Conservació”. Premis que busquen celebrar, defensar i reconèixer l’esforç i les inversions realitzades per les empreses turístiques per a ser més sostenibles i ajudar a cuidar i protegir el seu patrimoni natural i cultural.\nDeltapolet està acreditada pel parc Natural del delta de l’Ebre com a “Punt d’Informació” i com a “Bon Coneixedor” del parc natural del delta de l’Ebre.\nTítol-Certificació d’especialització professional en l’àrea d’hostaleria i turisme amb especialització de Guia de Turisme Rural\nBon coneixedor del Parc Natural del delta de l’Ebre – 88 hores\nPunt d’informació del Parc Natural del delta de l’Ebre – 30 hores\nTècnic intermedi en prevenció de riscos laborals – 350 hores


Cardedeu i Sabadell B s'estimben - FutbolCatalunya\nPublicat per: Enric Arcala 27 de maig de 2018\nDramàtic desenllaç per Cardedeu i Sabadell B en una última jornada marcada pels nervis lògics d'una matinal que ens ha reservat un cop d'efecte funest per als arlequinats a Manlleu. Per dalt, el Can Vidalet s'assegurava la tercera posició\nEl Sant Cugat continuarà una temporada més a Primera Catalana // FOTO: Esport en Marxa\nEls dubtes s'han dissipat pels volts de les dues. Cardedeu i Sabadell B no podien evitar la crema i acompanyaran Mollet i Castellar a Segona Catalana. Lloret, Banyoles, Júpiter i Sant Cugat respiren alleujats després de moltes jornades d'intriga i d'amenaça constant. MARCADOR 34a JORNADA i CLASSIFICACIÓ\nUn gol del manlleuenc Raul García al 95' condemnava indefugiblement el filial sabadellenc. Els de Carlos García havien començat guanyant al Ter (en feien prou amb un empat), però han vist com la permanència s'escapava en el darrer sospir del matx. Segon descens consecutiu per als arlequinats a qui el futbol els ha ensenyat avui la cara més amarga possible.\nL'altre escenari on es mastegava la impotència i la resignació ha estat Cardedeu. Els de Jordi Lopez han fet la feina (han tombat La Jonquera per 4-1), però els resultats adversos han fet impossible qualsevol fil d'esperança. 40 punts insuficients després de 34 jornades per als vallesans que, un any després, tornen a Segona Catalana.\nL'altra cara de la moneda es repartia, per començar, a Mollet, on el Lloret s'ha beneficiat del gol a última hora a Manlleu per mantenir-se a Primera Catalana. Combinat amb la victòria clara als Germans Gonzalvo (1-5), els d'Albert Batllosera han aconseguit el que semblava impossible la setmana passada. Amb un hat-trick espectacular d'Adrián Expósito, els blauets continuaran una temporada més a la màxima categoria catalana.\nEl Banyoles ha obtingut el premi a la perseverança i a la bona línia d'aquestes últimes jornades. Malgrat la derrota per la mínima a Manresa, els del Pla de l'Estany han sabut moure's amb comoditat per aigües turbulentes i mantenen la categoria. Més alegries: a La Verneda, el Sant Cugat s'imposava al Júpiter (1-2) i acaba la lliga en onzena posició amb 43 punts, un més que els grisgrana.\nL'última jornada també ens deixava -amb molt menys voltatge- una derrota del campió Fundació Grama (0-3) contra el Farners i victòries de Can Vidalet, Vic i Montañesa, tercer, quart i cinquè classificats respectivament,.\nLa promoció d'ascens a Tercera Divisió ens depararà un xoc entre el Manresa i el Martinenc, segon classificat del Grup 2.


Exposició d'una galeria fotogràfica: les fases de l'amor\n30634 Treballs acadèmics UPC\nDanan, Ralph Angelo\nTutor / director / avaluadorEspinosa Duró, Virginia\nUna exposició d’una galeria fotogràfica és tot un repte per un fotògraf, ja que té l’oportunitat de mostrar el que és capaç de fer. Per a això cal estar preparat per rebre qualsevol crítica, ja siguin bona o dolenta. No és difícil de realitzar, però s’ha de tenir clar que és molt difícil que després se n’obtingui beneficis. En aquest treball el que es pretén és demostrar que una exposició no s’ha d’enfocar com un negoci, sinó com una via per donar-se a conèixer en el sector. Avui en dia és molt important fer conèixer el treball, ja que el món de la fotografia està cada cop més saturat i explotat degut al boom tecnològic de la era digital. Actualment molta gent pot aconseguir fer bones fotos tenint un equip competent. Però no s’ha d’oblidar que el millor equip que ha de tindre un fotògraf és la ment. Per tant del que es tracta és de destacar sobre els altres mostrant alguna cosa diferent, original, alhora que s’adapta a les noves tecnologies.\nEn aquest treball s’expliquen els requisits per fer una bona exposició, així com el material que s’ha utilitzat per fer les fotografies. També s’estudien les opcions més competents i amb bons resultats per tal de no tenir grans despeses econòmiques i, finalment es mostra la meva obra com a fotògraf, s’explica el motiu del tema de la meva exposició, es parla de les experiències obtingudes a la hora de realitzar-la i es comenta el que s’aprèn a mesura que avança el projecte.\nMatèriesPhotography, Artistic, Art--Exhibitions, Fotografia artística, Art--Exposicions\nEscola Universitària Politècnica de Mataró -


L'Acadèmia del Cinema Català (ACC) ha fet públics els títols dels nominats dels XIII Premis Gaudí: "La vampira de Barcelona", producció associada de T\nV3, s'emporta 14 nominacions. La segueix "Las niñas", amb 13 nominacions (amb participació de TV3)\n"Moebius" és un thriller d'investigació, que no inclou policies, al voltant d'un cas que afecta un alumne de l'institut de La Farga, un poblet aparentment tranquil de la Catalunya interior.\nLa pel·lícula d'animació francesa i catalana "Josep", amb la participació de TV3, ha estat premiada per partida doble en la 26a edició dels Premis Lum\nières, en les categories de millor pel·lícula animada i millor música per a la seva compositora, Sílvia Pérez Cruz\nLa pel·lícula d'animació francesa i catalana "Josep", amb la participació de TV3, ha estat premiada per partida doble en la 26a edició dels Premis Lumières, en les categories de millor pel·lícula animada i millor música per a la seva compositora, Sílvia Pérez Cruz\nEl llargmetratge dirigit per Ángeles Hernández i David Matamoros, "Isaac", i l'òpera prima de Pilar Palomero, "Las niñas", participades per TV3, han e\nstat seleccionades per competir al Festival Internacional de Cinema de l'Índia, que se celebra a Goa del 16 al 24 de gener\nEl llargmetratge dirigit per Ángeles Hernández i David Matamoros, "Isaac", i l'òpera prima de Pilar Palomero, "Las niñas", participades per TV3, han estat seleccionades per competir al Festival Internacional de Cinema de l'Índia, que se celebra a Goa del 16 al 24 de gener\nCinc pel·lícules amb participació de TV3 aconsegueixen 21 nominacions als Goya\nPluja de nominacions per a cinc pel·lícules que compten amb la participació de TV3 als Goya 2021. Encapçala la llista "Las niñas", amb un total de 9 nominacions de les 21 aconseguides entre les cinc nominades\nTres produccions participades per TV3, guardonades als Premis Forqué\n"Las niñas", "Sentimental" i "Uno para todos" han estat premiades a la 26a edició dels Premis Cinematogràfics José María Forqué en diverses categories\nJordi Banacolocha aterra a "Com si fos ahir"\nLa sèrie incorpora un nou personatge que té un vincle molt estret amb la Pili, la futura dona de l'Andreu. És el seu pare, el Ramon, interpretat per l'actor Jordi Banacolocha.\nS'inicia el rodatge de la coproducció "Tros"\nS'ha començat a rodar la pel·lícula "Tros", una coproducció de TV3 dirigida per Pau Calpe. Aquest film, protagonitzat per Roger Casamajor i Pep Cruz,\nés l'adaptació cinematogràfica de la novel·la homònima de Rafael Vallbona, que va rebre el XXVè Premi Ferran Canyameres de Novel·la.\nS'ha començat a rodar la pel·lícula "Tros", una coproducció de TV3 dirigida per Pau Calpe. Aquest film, protagonitzat per Roger Casamajor i Pep Cruz, és l'adaptació cinematogràfica de la novel·la homònima de Rafael Vallbona, que va rebre el XXVè Premi Ferran Canyameres de Novel·la.\nGreta Fernández, premi a millor actriu en la categoria de Llargmetratge iberoamericà de ficció al FICG i la pel·lícula "Isaac", premi a millor actor p\ner a Iván Sánchez i a la millor direcció per a David Matamoros i Ángeles Hernández al Festival Internacional de Cine de Puerto Vallarta, Mèxic, associat al FICG\nGreta Fernández, premi a millor actriu en la categoria de Llargmetratge iberoamericà de ficció al FICG i la pel·lícula "Isaac", premi a millor actor per a Iván Sánchez i a la millor direcció per a David Matamoros i Ángeles Hernández al Festival Internacional de Cine de Puerto Vallarta, Mèxic, associat al FICG\n"Armugán", rep dos premis en el Tallinn Black Nights Film Festival\nLa pel·lícula del director i guionista Jo Sol, que compta amb la participació de TV3, ha estat guardonada amb el premi del Jurat Ecumènic i el de mill\nor banda sonora en el Tallinn Black Nights Film Festival, la mostra de cinema més important de nord d'Europa\nLa pel·lícula del director i guionista Jo Sol, que compta amb la participació de TV3, ha estat guardonada amb el premi del Jurat Ecumènic i el de millor banda sonora en el Tallinn Black Nights Film Festival, la mostra de cinema més important de nord d'Europa\nCinc produccions participades per TV3 opten a diferents categories als Premis Forqué\nLes pel·lícules "Las niñas", "Uno para todos", "Sentimental", "Los europeos" i "No mataràs", amb participació de TV3, optaran als Premis Cinematogràfics José María Forqué en diverses categories\nLa sèrie incorpora una peça nova en l'entramat de personatges. És la Cèlia Noguera, interpretada per l'actriu Sara Espígul, ben coneguda per l'audiènc\nia de la cadena i sembla que també per l'ex de la Sandra, perquè es coneixen des que eren petits\nLa sèrie incorpora una peça nova en l'entramat de personatges. És la Cèlia Noguera, interpretada per l'actriu Sara Espígul, ben coneguda per l'audiència de la cadena i sembla que també per l'ex de la Sandra, perquè es coneixen des que eren petits\nS'estrena la pel·lícula "La dona il·legal"\nLa vida d'un advocat d'immigració canvia radicalment quan la seva nova clienta apareix morta en circumstàncies sospitoses en un Centre d'Internament d\n'Estrangers. La nova pel·lícula de Ramon Térmens parla del patiment humà i mostra a l'espectador l'ànima de les persones que són només un número en la xifra de víctimes.\nLa vida d'un advocat d'immigració canvia radicalment quan la seva nova clienta apareix morta en circumstàncies sospitoses en un Centre d'Internament d'Estrangers. La nova pel·lícula de Ramon Térmens parla del patiment humà i mostra a l'espectador l'ànima de les persones que són només un número en la xifra de víctimes.\nJoan Frank Charansonnet homenatja "la gent anònima que ha fet créixer Catalunya" en el seu darrer film, "Terra de telers", una pel·lícula que se situ\na en una colònia tèxtil des d'on recorre diversos moments històrics des del 1922 fins a l'any 1980, quan comença la crisi del tèxtil\nJoan Frank Charansonnet homenatja "la gent anònima que ha fet créixer Catalunya" en el seu darrer film, "Terra de telers", una pel·lícula que se situa en una colònia tèxtil des d'on recorre diversos moments històrics des del 1922 fins a l'any 1980, quan comença la crisi del tèxtil


Austràlia canvia l’himne nacional per reconèixer els pobles indígenes\nEl Primer Ministre, Scott Morrison, anuncia la mesura coincidint amb el canvi d’any\nEl passat colonial d’Austràlia té una empremta molt present al país\nMELB. Melbourne (Australia), 24/02/2019.- Australian Prime Minister Scott Morrison announces the government’s climate package at a function in Melbourne, Australia, 25 February 2019. Scott Morrison announced that the government is allocating funds of 2 billion Australian dollars (around 1.4 billion US dollars) towards improving Australia’s emissions in the Climate Solutions Fund, an extension of the Emissions Reduction Fund that was implemented by former prime minister Tony Abbott. EFE/EPA/DAVID CROSLING AUSTRALIA AND NEW ZEALAND OUT / DAVID CROSLING (EFE)\n31 de de desembre del 2020. 16:51\nEl govern australià ha canviat una paraula a l’himne nacional en una decisió històrica per reconèixer millor el paper, la cultura i la història dels pobles aborígens dins del país. La segona línia de l’himne d’Advance Australia Fair, «som joves i lliures», ha sigut reemplaçada per «estem units i lliures», va anunciar el primer ministre Scott Morrison.\n«Austràlia, com a nació moderna, és relativament jove, però la història del nostre país és antiga, igual com les històries de les Primeres Nacions, l’esperit de les quals reconeixem i respectem», va escriure al diari The Age la nit de Cap d’Any. Aquesta modificació «no treu res, però crec que realment afegeix» significat al text, va ressaltar el Primer Ministre.\nAquest canvi es planejava fa un temps per reconèixer millor la història aborigen d’Austràlia, que es remunta a desenes de milers d’anys, però el líder conservador no ho va anunciar fins dijous a la nit, unes hores després del nou any.\nEl passat colonial d’Austràlia\nEl passat colonial d’Austràlia, amb les seves grans desigualtats, encara és molt present en un país on els nens aborígens tenen el doble de probabilitats de morir abans dels cinc anys que la resta de la població, segons les estadístiques oficials.\nA principis d’aquest any, les protestes a diverses ciutats del país van demanar la fi de les morts d’aborígens durant les detencions policials: més de 400 han mort en aquestes condicions durant els últims 30 anys.


Marxem (d’aquí unes hores) – Lo bloc\nMarxem (d’aquí unes hores)\nIvan\tviatges\t 8 Setembre 2006 2 Minutes\nDoncs ja som gairebé de vacances. Queden poques hores per emprendre el viatge.\nAnit vam fer la maleta. Parlo en plural majestàtic, naturalment. Les meves traça i paciència a l’hora de gestionar l’equipatge són semblants a les que té la meva parella amb el PC quan fa l’imbècil. El PC, vull dir. Un dels secrets de la felicitat conjugal és saber quan delegar i quan assumir responsabilitats, creieu-me.\nAquest és de llarg el viatge que menys hem preparat en anys. Ben just si ens ha donat temps a escoltar una mica de música khmer i veure un parell de documentals de la BBC. I malauradament, tots dos bastant lamentables. La culpa la tenen la feina (molta, i que no falti) urgent que ha portat un client inesperat, l’exposició de la que ja heu tingut notícia i imatge, i una sèrie de televisió que es diu 24, altament addictiva. Ens hem quedat al tretzé capítol de la primera temporada, o sigui que si algú té l’ocurrència d’explicar-me el final el maleiré tant com pugui. Com sempre, ens espavilarem sobre la marxa.\nNosaltres confiem en dues guies, la Lonely Planet i la Rough Guide, que sempre ens han anat molt bé. LA que té més tradició (la original) és la LP, que segurament és millor. A mi m’agrada més l’estil en que estan escrites les Rough, tot i que ara les imprimeixen amb un paper bastant pobre i ja veurem què tal aguanta el viatge. Per cert, les Rough ara les tradueix Ediciones B amb la marca Sin Fronteras.\nEl més interessant del viatge sembla que serà el conjunt de temples d’Angkor Wat. A Flickr només tenen déu mil i escaig imatges. Si voleu consultar l’enciclopèdia en castellà, és aquí.\nUna altra de les coses que ens agradaria veure són dofins de riu, com el de la foto, que sembla que n’hi ha al Mekong. És una espècie en perill d’extinció, i hi ha diverses organitzacions com WWF, Greenpeace o Panda.org que intenten protegir-la.\nSi voleu informació sobre el país en podeu trobar a la Vikipèdia (en català n’hi ha molt poca, però en els altres idiomes en trobareu més), a les webs de la CIA, la BBC, el Ministerio de Asuntos Exteriores y Cooperación o podeu consultar què ha publicat darrerament La Vanguardia sobre aquest petit país.\nSi preferiu mirar les fotos de Cambodja a Flickr, sapigueu que n’hi ha més de cent vint-i-sis mil, o sigui que paciència. N’hi ha moltíssimes de nens, es veu que les turistes occidentals els consideren preses propiciatòries pels seus safaris de fotografia digital.\nI si voleu mirar videos, sempre teniu YouTube. Films sobre Cambodja no n’hi ha gaires, el més famós és sense cap dubte el fluix però efectista The Killing Fields, que aquí van anomenar Los gritos del silencio i que compta amb la maravellosa música que Mike Oldfield va composar per ambientar-la.\nNosaltres arribarem a Phnom Penh, on segons Yahoo! la previsió del temps és aquesta. Calor i pluja tots els dies, naturalment. Què espereu sinó en l’época del monsó? L’hotel on ens estarem els dos primers dies és el Bougainvillier, que fa molt bona pinta. A la vora del riu, al barri guais.\nNo sé quan tornaré a tenir accés a internet, per tant potser trigareu dues setmanes en tornar-me a llegir (de debó hi ha algú que llegeixi això?). Com sempre us desitjo salut i sort.\nPublicada 8 Setembre 2006\nPrevious Post La inauguració (2)\nNext Post Ja som alli\nOne thought on “Marxem (d’aquí unes hores)”\n10 Setembre 2006 a les 9:22 am\nSí, Ivan, hi ha “algú” que llegeix això. Potser no massa sovint, però vaig fent.\nOn estareu ara? què estareu veient i vivint? tant de bó trobessiu un internet cafè per passar-vos a plasmar un 2% de les vostres emocions presents.\nPer si això passes, jo us deixo aquí un 100% del meu carinyo.\nDe nou, bon viatge!


La UAB organitza Bioblitz, sortides al campus universitari per conèixer les espècies que l'habiten de la ma de persones expertes - Món Sostenible\nLa UAB organitza Bioblitz, sortides al campus universitari per conèixer les espècies que l'habiten de la ma de persones expertes\nLa UAB convida així la ciutadania a descobrir les plantes i animals del seu entorn natural . El 1er Bioblitz UAB, que tindrà lloc els dies 6 i 7 de maig, permetrà recórrer el campus de la mà de persones expertes i participar en el mostreig de les diferents espècies de sers vius que l'habiten. El campus de la UAB es troba a Bellaterra i té una extensió aproximada de 260 hectàrees. Es caracteritza per tenir un mosaic agroforestal amb diversitat d?ambients: forestals de ribera, pinedes, alzinars, rieres, camps, etc. Aquesta diversitat fa que hi puguin viure una gran varietat d?organismes vius. Les inscripcions són obertes fins al dia 3.\nAltres associacions i entitats que hi col·laboren són: Associació Catalana de Malacologia, Institució Catalana d’Història Natural, Museu de Ciències Naturals de Granollers - Àrea d’investigació de quiròpters, Institut de Recerca de la Biodiversitat, Zoological Systematics and Evolution (GRC), Universitat de Barcelona, Associació per la Defensa i Estudi de la Natura (ADENC), Societat Catalana d’Herpetologia, Grup Felis - (ICHN), Grup Orquidiològic de Catalunya (ICHN), Cucadellum - grup d'estudi dels lampírids de Catalunya.\nEnllaç a la inscripció Programa i activitats


experiència - De paraules per Context\n-S'heu quedat parat de veure sortir aquest paiu... És un llubarro. Avui n'hi ha una experiència! li fa el pescador carregant la pipa, després d'haver grumejat i parat la canya.\n«I jo, que estic veient i palpant els efectes d'aquesta inoculació; jo, que veig, fins per experiència pròpia, rejovenir-se els cors empedreïts dels vells, fortificar-se els dels joves i purificar-se els de tots aquells que no estaven ben perduts, no puc menys de creure fermament que un dia transformarà, purificant-la i rejovenint-la, la de tota la societat.»


Comprar Consumibles i Tòner Ricoh a Tarragona i Barcelona - Ofigràfic\nOfigràfic és distribuïdor oficial de la marca Ricoh a Tarragona i Barcelona. Per això oferim als nostres clients els consumibles i tòner originals Ricoh. Consumibles i tòner de la major qualitat i al millor preu. Esculli els consumibles o el tòner adequats per obtenir una òptima experiència d’impressió. Redueixi costos i allargui la vida de la seva impressora amb els consumibles i tòner Ricoh originals.\nEl tòner és pols carregada elèctricament. Conté pigments que proporcionen el color i plàstic que es barreja amb els pigments i es fon a la unitat de fusió. És l’encarregat de pigmentar el paper d’impressores làser, fotocopiadores o aparells de fax.\nEl tòner Ricoh és l’idoni per a la seva impressora. És el que aconsegueix una òptima qualitat d’impressió, aportant la major nitidesa i contrast del mercat. A més, serà la manera d’optimitzar el rendiment de la seva impressora Ricoh, allargant també la seva vida útil.\nComprar un tòner Ricoh resultarà una aposta segura. Una inversió rentable al 100% des del primer instant. Pot adquirir el seu tòner a Ofigràfic, subministrador oficial Ricoh a Tarragona i Barcelona.\nPaper per impressora Ricoh\nUn factor fonamental per aconseguir la major qualitat i experiència d’impressió està en el paper. Un paper inadequat no només proporcionarà uns resultats poc professionals. També posarà en risc la seva impressora.\nÉs per això que recomanem el paper per impressora Ricoh. Es tracta d’un dels consumibles Ricoh amb major rendiment provat. No només per la seva altíssima qualitat. També per la seva total adequació a la seva impressora Ricoh.\nComprar consumibles Ricoh és la millor manera d’aconseguir uns òptims resultats, sigui a nivell professional o particular. Si desitja comprar paper per impressora Ricoh confiï en Ofigràfic, subministrador oficial Ricoh a Tarragona i Barcelona.\nComprar Consumibles i Tòner Ricoh a Tarragona i Barcelona\nOfigràfic ofereix als seus clients els millors consumibles i tòner Ricoh al millor preu. Productes d’altíssima qualitat que garanteixen una experiència d’impressió òptima.\nPer comprar consumibles Ricoh a Tarragona i Barcelona no dubti en contactar amb nosaltres. Trobarà el producte adequat per la seva impressora, a més del millor servei i assessorament.


Scrabble a la L2 del metro - FISC\nPublicat per admin el juny 29, 2020 juny 29, 2020\nSeguim amb els articles lingüístics de scrabble amb més mobilitat sostenible, al metro de la L2! Aquesta vegada, repassant els noms de les parades de línia lila. Dada interessant: en aquesta línia, el 1961, van començar a circular trens amb un sistema de conducció automàtica, mitjançant contactes per cèl·lules fotoelèctriques. Aquest sistema fou desenvolupat pels mateixos serveis tècnics del Metro de Barcelona i va constituir la primera aplicació mundial d’un sistema automàtic de conducció de trens en una línia de ferrocarril metropolità, encara que el 1972, es va començar a utilitzar un altre sistema.\nPer jugar a Scrabble, compartim la llista de totes les parades de la L2 de metro. En negreta hem remarcat les paraules vàlides. Com anteriorment, no fem comentari de totes, perquè tots sabem que “de”, “sant”… són vàlides, així que anem a les que puguin ser més curioses:\nSant Antoni: antoní és un adjectiu relacionat amb els membres d’una dinastia d’emperadors romans (antonins).\nEncants: a part d’embruixar-nos, és un lloc on es venen coses velles (la Fira de Bellcaire). Antigament, uns encants eren subhastes amb intervenció de l’autoritat judicial o administrativa.\nClot: durant l’època medieval, aquesta zona rebia el nom de “Clotum Mellis”, «el clot (forat) de la mel», per ser una zona de conreu, situat en una depressió del territori, on s’elaborava una mel de gran qualitat.\nBac de Roda: aturem-nos en el bac. Té diversos significats: obac (ombrívol, on no arriba el sol), tampó, caiguda forta a terra o transbordador que va a banda i banda d’un riu (també dit ferri). Però fa honor a Francesc Macià i Ambert, cap dels Miquelets, que va agafar el cognom de l’esposa (cosa poc freqüent).\nVerneda: bosc de verns, un tipus d’arbre de fusta molt valuosa perquè suporta molt bé estar submergida a l’aigua (creix a les vores dels rius). Apart de La Verneda de Barcelona, també es fa referència a aquests arbres a d’altres topònims: Sant Just Desvern, Lavern (Alt Penedès)… L’expressió sol i vern vol dir restar completament sol i abandonat dels altres.\nPassant el riu Besòs…\nArtigues / Sant Adrià: malgrat que el barri d’Artigues rebi el seu nom del seu promotor, existeix un verb, artigar. Significa: transformar (un tros de bosc, de garriga, etc.) en artiga (tros de terra que es prepara per al conreu).\nSant Roc: aquest sant segurament tenia el cap dur com una pedra…\nGorg: clot profund en el llit d’un corrent d’aigua, on aquesta s’entolla o alenteix el seu curs. Antigament, el riu Besòs s’obria en dos braços i un d’ells arribava a aquesta zona formant gorgs.\nPep Ventura: el cognom d’aquest músic i compositor que va donar nova vida a la sardana i la cobla, també vol dir allò bo o dolent impossible de preveure amb certitud que pot esdevenir-se a algú.\nBadalona / Pompeu Fabra\nUs esperem al proper recorregut!\nEtiquetes: CatalàFederació Internacional de Scrabble en Catalàfisclínia lilaLlenguametro