EL BLOC D'INFANTIL: EI5A ELS LLOPS\nEI5A ELS LLOPS\nELS INVENTS I ELS INVENTORS\nEntre la setmana passada i aquesta, l’invent que hem treballat ha estat el telèfon. Primer vam investigar quina ha estat la seva evolució i vam observar telèfons mòbils i fixes des del seu inici. Per equips els vam dibuixar i vam fer una llista dels canvis més importants entre uns i altres al llarg del temps.També vam fer un telèfon amb els pots de iogurt i el vam anar a provar al pati.\nCliqueu sobre la imatge si voleu veure'n més\nAquesta setmana hem acabat de veure els vídeos d’invents que heu anat enviant. Després cada nen, a partir de la foto del video, ha escrit el nom del seu invent i per què serveix.\nTambé seguint amb l’invent de la roda, per equips, hem fet un llistat de tot el que té rodes i després de posar-ho en comú ho hem dibuixat.\nAquesta setmana hem anat veient els vídeos que heu fet dels invents, ens han agradat molt. Per començar, hem parlat d’un invent molt antic, la roda. Entre tots hem pensat perquè és tan important i per equips hem fet un llistat de tot el que té rodes.\nTambé hem experimentat amb les rodes que tenim a l’escola, la setmana vinent seguirem…\nAquesta setmana hem fet el projecte Kandinsky, cada dia hem fet una activitat diferent.\nComencem el dilluns coneixent una mica la història d'aquest personatge.\nEl dimarts, entre tots fem un mural estampant cercles amb diferents materials.\nEl dimecres, per equips, fem una escultura, cada equip omplirà una cartolina amb tot el material que vam portar de casa.\nEl dijous, pintem la pedra, que vam fer dilluns amb fang, he fer fer-hi cercles concèntrics.\nEl divendres, de forma individual fem un collage enganxant papers de diferents formes i diferents colors sobre una cartolina negra.\ncliqueu a sobre la foto per veure les activitats de tota la setmana\nPOBLAT, FI DE PROJECTE\nAquest dijous hem acabat el projecte dels PRIMERS HOMES I DONES DEL MÓN.\nDesprés de molta feina, però de passar-ho molt bé i aprendre moltes coses, hem acabat el projecte. Ens ha agradat molt que els pares i les mares hagin pogut visitar el poblat.\nPREPAREM EL POBLAT DELS HOMES I DONES DE CROMANYÓ\nAquesta setmana hem estat preparant la visita al poblat. El dilluns cada equip va fer un cartell per convidar a la família i als nens i nenes de l’escola a visitar el nostre poblat.\nTambé ens hem fet les disfresses i amb l’ajuda dels nens i nenes d’ESO hem pintat una cova, un mamut i roba com si fos pell. Ens quedarà un poblat molt xulo ! Us hi esperem!!\nFEM CABANES COM ELS HOMES I DONES DE CROMANYÓ\nLa setmana passada vam conèixer els nens i nenes d’ESO que ens han ajudat a fer les cabanes. Al llarg de la setmana per equips hem anat pintant roba com si fos pell d’animal.\nAvui ha arribat el gran dia i hem pogut anar a fer les cabanes, però com que ha començat a ploure no les hem pogut acabar. Amb els nens i nenes d’ESO, a la classe hem fet una llista de tot el material que ens falta i la setmana vinent seguirem.\nACTIVITATS EN ELS CAMPAMENTS DELS HOMES DE CROMANYÓ\nAquesta setmana hem buscat informació sobre com vivien els homes i dones de Cromanyó i hem pogut veure que vivien en campaments i que allà realitzaven un seguit d’activitats, cada equip ha estat l’encarregat d’escriure i dibuixar una d’aquestes activitats.\nCom que volem fer cabanes com els homes i dones de Cromanyó, aquesta tarda un grup de nens i nenes d’ESO, ens han vingut a coneixer i els hem explicat com les volem fer. Ells ens ajudaran a fer un campament com si fossim homes i dones de Cromanyó.\nQUÈ MENJAVEN ELS HOMES I DONES DE CROMANYÓ\nAquesta setmana hem investigat què menjaven i com aconseguien el menjar els homes i dones de Cromanyó.\nPer començar hem vist un capítol de les tres Bessones i l’Home prehistòric, també hem pogut observar i llegir un llibre sobre la prehistòria.\nEntre tots i i basant-nos en tot el que hem vist, hem anomenat tot el què hem vist que menjaven aquell temps i com aconseguien aquest menjar. Cada equip s’ha encarregat d’una part, que ha escrit i dibuixat. Finalment ho hem compartit amb els companys/es.\n1a i 2a setmana\nJa fa dues setmanes que hem iniciat el nou projecte que vam escollir entre tots. Després de pensar el què en sabem i què en volem saber, vam dibuixar per parelles com ens imaginavem que podien ser aquests primers homes i dones.\nAquesta setmana hem treballat per equips l’evolució d’aquests primers humans i n’hem fet un mural. La Carme ens ha explicat el conte de’n Crominyó i també hem jugat a comunicar-nos sense paraules com feien ells.\nPROJECTE NOM CLASSE\nACABEM EL PROJECTE DEL LLOP\nAquesta setmana hem finalitzat el projecte del llop. Després de fer un repàs de tot el que hem après i de fer una valoració individual i per equips del nostre treball, hem fet un titella.\nEns ha agradat molt descobrir coses del llop i ara ja en sabem moltes més!!!\nON VIUEN LLOPS\nAquesta setmana hem après coses noves sobre on viuen els llops. Gràcies a la informació que hem recollit entre tots i totes, i que hem pogut transmetre a la classe a través vídeos, ara en sabem moltes més coses.\nCOM NEIXEN I QUAN MEDEIXEN\nAquesta setmana hem treballat com neixen els llops. Primer de tot hem anat dient tot el que ja sabíem i després hem pogut veure un vídeo del naixement i hem buscat informació de coses que encara no coneixíem. Ara ja en sabem moltes coses més.\nTambé em buscat quan medeixen els llops de llargada i alçada i també quan eren molt petits.\nQUÈ MENGEN ELS LLOPS\nAquesta setmana hem treballat el què mengen els llops, hem après paraules noves i ara ja sabem com cacen. Tot això ho hem pogut fer gràcies a la informació que heu aportat tots i totes.Us donem les gràcies per la vostra ajuda.\nCOM SÓN ELS LLOPS\nAquesta setmana curteta hem aprofitat per endinsar-nos a esbrinar coses referents a com són els animals de les nostres classes. A partir d’una pluja d’idees per equips tot observant imatges, van apuntar les coses més rellevants de com són, i després ho vam posar en comú amb la resta de companys/es de classe. Després, cada equip va anotar alguna característica de les parts més importants. També vam pintar un mural entre tots i totes i un títol ben xulo i divertit. Finalment fem un muntatge a la classe.\nAquesta setmana seguint amb el projecte dels gira-sols, hem anat al pati dels nens/es grans per veure on era el camp de girasols de l’escola i ens hem fet una foto tots junts. També hem fet un mural amb els gira-sols que vam fer la setmana passada. Ja tenim el nostre camp de gira-sols!! =)\nCom ja sabeu aquest curs l’escola fa 50 anys, per tant el nostre primer projecte està relacionat amb la història de l’escola.\nEl terreny on hi ha l’escola fa cinquanta anys era un camp de gira-sols, per tant nosaltres hem treballat aquesta planta.. Hem observat imatges antigues de l’escola; la construcció, el camp de gira-sols i l’evolució al llarg de tot aquest temps. També hem pogut observar, tocar i olorar gira-sols reals. Hem dibuixat i pintat el nostre gira-sol i hi hem enganxat boletes de paper simulant les pipes. També hem confegit la paraula gira-sol entre tots/es.\npots deixar aquí el teu comentari\nEI5B ELS PORQUETS\nEI4A ELS ANEGUETS\nEI4B ELS TABALETS\nEI3A LES CABRETES\nEI3B ELS PATUFETS\nEI5B ESTRELLES DE MAR\nEI3A TORTUGUES MARINES\nEI5A LES PRINCESES I ELS CAVALLERS\nEI5B LES TORTUGUES\nEI4A ELS COALES\nEI4B ELS RATOLINS\nEI3A ELS TAURONS\nEI3B ELS CARGOLS\nEI-5A LES GRANOTES\nEI-5B ELS PIRATES\nEI-4A ELS BARRUFETS\nEI-4B ELS DRACS\nEI-3A ELS PLÀTANS\nEI-3B ELS ELEFANTS\nAv. Girona, 44-73 Sant Fruitós de Bages 08272\n(clica l'enllaç que vulguis)\nEl pelux del llop\nEl llop negre\nLa bruixa Frog i els ous de Pasqua\nLa llegenda de Sant Jordina\nHISTÒRIA DE LA MEVA ESCOLA\nEL CATALÀ ARA I SEMPRE\nescola Paidos. Amb la tecnologia de Blogger.


L'Ajuntament bonificarà a les empreses que facilitin transport col·lectiu als treballadors - Ajuntament de Rubí\nL'Ajuntament bonificarà a les empreses que facilitin transport col·lectiu als treballadors\nL'Ajuntament bonificarà a les empreses que facilitin transport col·lectiu als treballadors Les ordenances fiscals s’han aprovat per una àmplia majoria. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/lajuntament-bonificara-a-les-empreses-que https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nLes ordenances fiscals s’han aprovat per una àmplia majoria.\nLes ordenances fiscals que s’aplicaran a Rubí l’any 2009 s'han aprovat en un ple extraordinari amb el vot favorable de totes les formacions polítiques locals, a excepció del grup d’ACR que s'ha abstingut.\nAlgunes de les propostes presentades inicialment per l’equip de govern s’han millorat en favor de les butxaques dels contribuents i d’altres són noves.\nCom a millores a la proposta inicial hi ha una major rebaixa del tipus de l’IBI que passarà al 0,89 en comptes del 0,90 % inicialment previst. Això suposarà que l’Ajuntament deixarà d’ingressar 471.000 €, en comptes dels prop de 236.000 € inicials. En aquest mateix impost, el govern ha acceptat ampliar el nombre de famílies nombroses que es beneficiaran del 50 % de bonificació amb límit de 250. Així mateix, l’equip de govern, estudiarà ampliar la subvenció, de fins a un 25 %, que actualment reben les persones grans amb ingressos baixos. Aquesta ampliació afectaria en el futur a famílies monoparentals i a famílies amb pocs recursos econòmics.\nTambé hi haurà beneficis fiscals en l’import de l’IBI, d’un 10 %, per aquells que, sense ser obligatori, instal•lin energies alternatives en els seus habitatges. Actualment, aquestes persones ja poden descomptar-se de l’impost de Construccions (ICIO) el 95 % del cost de la instal•lació.\nEn la taxa d’escombraries, l’equip de govern s’ha compromès a estudiar un increment d’un 5% en la bonificació que reben les famílies nombroses.\nTambé s’ha aprovat un increment en les bonificacions de la Plusvàlua. Per mortis causa, la bonificació serà del 85 % en comptes del 75 % actual, mentre que per incorporar un habitatge heretat dins la borsa d’habitatge de lloguer municipal durant 5 anys, la bonificació serà del 95 % en comptes del 85 % actual.\nUna de les novetats que s’incorporen a les ordenances fiscals del pròxim any són les bonificacions a les que es podran acollir les empreses que posin a disposició dels seus treballadors una forma de desplaçar-se col•lectivament. Per aquesta circumstància, les empreses que estiguin subjectes a l’impost d’Activitats Econòmiques, IAE, tindran un descompte del 20 % en l’import d’aquest impost.\nEn la seva intervenció, el regidor d’Hisenda, Josep Castro, ha dit que totes i cadascuna d’aquestes bonificacions i subvencions “representen una aportació social que fa l’ajuntament, renunciant a uns ingressos necessaris per donar serveis”.\nCastro ha destacat l’”etapa de contracció econòmica” en la qual ens trobem actualment i que “fa necessari el paper de l’administració pública per respondre a les demandes dels ciutadans amb l’objectiu principal de no augmentar la pressió fiscal ni la càrrega que els provoca la crisi”.\nA l’acabament del ple en sessió extraordinària, l’alcaldessa de Rubí, Carme García, va avançar que en la pròxima junta de portaveus, prevista per dijous 23 d’octubre, es lliurarà a tots els grups polítics un document amb l’objectiu de “consensuar plegats les línies generals que ens portaran a elaborar els pressupostos municipals per a l’any 2009”. García va destacar que serà un procés “molt complicat”, tenint en compte que “hem d’augmentar els serveis a la ciutadania i conservar els mateixos recursos”.


La vacunació de la segona dosi a la Regió Sanitària de Cerdanyola començarà el dia 20\nVacunació contra la Covid. FOTO: Salut\nLa segona dosi s’ha de posar a partir dels 21 dies d’administració de la primera\nper Redacció 19 de gener de 2021 08:38\nEl dimecres 20 de gener s’iniciarà l’administració de la segona dosi a les residències de la Regió Sanitària Metropolitana Nord, on s'hi inclou Cerdanyola del Vallès. La segona dosi s’ha de posar a partir dels 21 dies d’administració de la primera i es començarà pels primers centres que van rebre la visita dels equips vacunadors: a Sabadell Gent Gran la vacunació està prevista per dimecres al matí.\nEl Departament de Salut ha vacunat fins ara a la Regió Sanitària Metropolitana Nord un total de 36.250 persones: 9.608 residents i 26.642 professionals sanitaris, tant de residències com d’hospitals i Centres d’Atenció Primària. Aquests col·lectius són els considerats prioritaris en la primera etapa de vacunació.\nLes primeres vacunes es van administrar el diumenge 27 de desembre a la residència Sabadell Gent Gran i aquest cap de setmana ha finalitzat l’administració de la primera dosi a pràcticament totes les residències del territori. Només resten pendents algunes residències vermelles que es vacunaran durant els propers dies


Sobre El Brot – El Brot\nProductes a dojo\nProductes de pot\nSobre El Brot\nCooperar és construir\nSom un conjunt plural de persones de procedència diversa, amb una opció i una perspectiva crítica sobre el malbaratador i espoliador sistema de producció, distribució i consum convencional i alhora preocupades i compromeses per aturar i revertir els constants nivells de degradació i contaminació del nostre territori que, des d’un medi urbà, decidim consumir organitzats democràticament, productes sans i naturals de forma crítica, responsable i solidària, alhora que ajudem a mantenir una relació harmònica amb el nostre entorn, incloent-hi les persones que formem part d’aquest cicle de producció-consum, tot participant activament d’un moviment social transformador i solidari.\nCom a Organització específica de Consumidors de productes eco-biològics podem garantir l’origen i la qualitat dels productes i queviures que subministrem, ja que amb la nostra participació directa, triem i supervisem des de la nostra proximitat com es produeixen i comercialitzen aquests aliments, alhora que coneixem també qui són els que els elaboren i com ho fan.\nEL BROT no és només una botiga, és una empresa cooperativa autogestionada conjuntament pels seus propis socis i sòcies. Per nosaltres, els socis, COMPRAR COL·LECTIVAMENT TAMBÉ ÉS VOTAR PEL MÓN QUE VOLEM: perquè el que mengem, comprem, llencem, cultivem, fabriquem o malbaratem pot marcar la diferència entre un futur necessàriament just i ecològic per a tothom o una profunda pertorbació o declivi de la natura, el nostre propi entorn, a escala planetària. Plantegem un consum individual i col·lectiu no elitista, arrelat al territori, amb compromís i coresponsabilitat entre la seva gent, per a què s’utilitzin i es generin recursos renovables i es preservin i restitueixin els existents per a les generacions futures.\nEntenem que organitzacions d’aquesta mena, fonamentades en la nostra participació activa i directa i la democràcia social i econòmica, són un mitjà indispensable per a la defensa i millora dels interessos que tenim com a ciutadans i ciutadanes en qüestions d’alimentació, salut i medi ambient. Amb la nostra activitat promovem i donem suport a un desenvolupament selectiu de l’agricultura ecològica, sense transgènia ni agroquímics, facilitant una conversió duradora i estable de terres, tot buscant una estreta col·laboració entre persones productores i consumidores que ens beneficiï mútuament, mitjançant aquella pagesia preocupada i sensibilitzada de la nostra zona. Així, minimitzem la nostra petjada ecològica i enfortim la Sobirania Alimentària de la gent del nostre entorn més proper i, de retruc, la de la resta de pobles.\nCada compra és un vot. Comprar al Brot és votar salut, sostenibilitat, sobirania, igualtat, democràcia i justícia.\nSóm al C/Pròsper de Bufarull 27, Reus\nDilluns, dimecres, divendres i dissabtes: de 9 a 15h\nDimarts: de 9 a 20h\nDijous: de 9 a 15h i de 17h a 20h


Conquestes, intrigues, misèries, glòries i passions amoroses de quatre grans figures de l’antiguitat.\n¿No heu volgut mai establir semblances entre les vides de dues persones que no eren família ni tan sols no es varen conèixer? L’autor clàssic Plutarc, al segle II dC ja ho va fer. Plutarc és un ...\nCalafat Vich, Pere\nRecull dels mots relacionats amb el món dels vinaters i vinyaters.\nVinyòvol és el pagès que té cura del vinyet i també és el títol que aplega aquest recull de mots vinaters i vinyaters, que ha estat confegit durant anys per un pagès vinater que trepitja els vinyets ...\nVisca Mallorca lliure!\nMartí Florit, Tomeu\nMallorquinisme, autonomia, estat, confederació, nació catalana, república, independència, Països Catalans... són alguns dels seus referents.\nVisca Mallorca lliure! és el crit històric, la divisa que uneix les persones i col·lectius que treballen amb l’objectiu de fer de Mallorca un país de gent lliure i feliç. Tomeu Martí converteix ...\nVidal Carrasco, Blanca Llum; Joan, Rafel\nUn llibre que fa miracles, una poesia que ve sola, que és elegant i bruta de fang\nÉs un llibre fet de trinxes, fet de bombolles, fet d’espurnes. I també és un llibre que fa miracles, que fa fer somnis, que fa fer esglais. Si te’l llegeixes tot i si te’l mires de ...\nViure, escriure i reviure la festa\nVives Riera, Antoni\nL’evolucio de la festa de Sant Antoni a Artà, la seva màgia, la disbauxa i la protesta popular.\nEn aquesta obra l’autor analitza l’evolució de les festes de Sant Antoni a Artà des del final del segle XIX fins als anys seixanta del segle XX; contrasta la representació del rit ...\n«La idea és infinita»\nFlaquer Servera, Miquel\nLes ambicions d’un poble per construir una alternativa política a la dreta i al caciquisme.\nCapdepera és un municipi del Llevant mallorquí que ha presentat singularitats respecte als altres pobles mallorquins: la presència continuada dels metodistes des del 1879, la influència espiritista, l ...\n<< < 32 33 34 35 > >>\nUn món que s'esbuca\nBalle Cruellas, Pedro\nUn dels darrers testimonis d'una Mallorca rural en els anys 20.


Des dels Campanars 109 | Parroquia Canals\nDes dels Campanars 109\nFins que avisem l’Església s’obrirà per la vesprada a les 18’30 h.\nDe moment qualsevol necessitat que hi haja respecte a la sagristia s’heu de posar en contacte amb Vicent i Encarna en el despatx parroquial\nR/ Senyor, ¿qui podrà estar-se a casa vostra?\n¿Qui podrà viure a la muntanya sagrada? El qui obra honradament i practica la justícia,\ndiu la veritat tal com la pensa; quan parla, no escampa calúmnies. R/\ncompten poc als seus ulls els descreguts,honra i aprecia els fidels del Senyor. R/\nNo es desdiu de promeses oneroses, no fia els seus diners a interès,\nni es ven per condemnar cap innocent. El qui obra així, mai no caurà. R/\nLectura de l’evangeli segons sant Lluc 10, 38-42\nEn aquell temps, Jesús entrà en un poblet, i l’acollí una dona que es deia Marta. Una germana d’ella, que es deia Maria, asseguda als peus del Senyor, escoltava la seua paraula, mentre Marta estava molt atrafegada per obsequiar-lo. Marta vingué i digué: – «Senyor, ¿no us fa res que la meua germana m’haja deixat sola per a servir? Digueu-li que m’ajude.» El Senyor li respongué: – «Marta, Marta, estàs preocupada i neguitosa per moltes coses, quan només n’hi ha una de necessària. La part que Maria ha escollit és la millor, i no li serà presa.»\n5.- Entrevista a Blanca Tormo Morales\n← Segona setmana a l’Escola d’Estiu del Col·legi Parroquial\nGran setmana a l’escola d’estiu del Col·legi Parroquial Sant Antoni Abat →


L’associacionisme i el voluntariat al Tarragonès\nEl Tarragonès és una comarca de la província de Tarragona, que rep el seu nom per acollir en el seu interior a la capital de la província.\nLa Comarca del Tarragonès es troba al sud de Catalunya arran de costa, a la zona meridional, entre el Baix Penedès, al nord-est, l'Alt Camp, al nord, i el Baix Camp al sud-oest. Es troba situada en la zona que conjuntament amb l’Alt Camp, el Baix Camp, el Baix Penedès, la Conca de Barberà, el Priorat, formen la depressió del Camp de Tarragona.\nEl Tarragonès destaca per les seves platges d’interès paisatgístic ben divers. Les seves costes configuren part de la costa daurada que atrauen cada any milions de turistes, tant nacionals com internacionals.\nEl paisatge coster del Tarragonès alterna indistintament llargues platges i petites cales rocoses insertes entre penya-segats, com és la cala de la Móra o la platja de Tamarit.\nDonat el clima àrid i la seva situació geogràfica a moltes platges de la comarca s’han format zones de petites dunes naturals, com les que trobem a la platja de Creixell o al Cap Gros.\nTanmateix, el Tarragonès es troba flanquejat per dos rius, el Francolí i el Gaià, que donen nom a molts dels seus municipis i que han estat molt important per a l’economia tradicional agrícola del territori.\nNo destaca per ser una zona de gran vegetació, ja que l’activitat urbanística i agrícola han fet que aquesta minvés de forma substancial. No obstant, encara podem trobar algunes petites zones de boscos mixts de pins i alzines.\nEn quant a població destaca per ser una de les comarques més poblades de Catalunya, com a conseqüència de la ciutat de Tarragona que acull en el seu interior a més de 130.000 habitants, més del 50 per cent de la població de tota la comarca.\nCom a enclavament important trobem les runes romanes de l’antiga ciutat de Tarraco que permet que ens fem una idea molt aproximada del dia a dia de la civilització romana, gràcies a l’alt grau de conservació en el que es troba el jaciment.\nL’associacionisme i el voluntariat al Tarragonès:\nAssociació Micològica de Tarragona:\nL’Associació Micològica de Tarragona és una associació sense ànim de lucre constituïda el 2004, a partir d’un grup d’aficionats als bolets i a la micologia. Des de la seva creació l’associació ha anat creixent i evolucionant, i actualment no només centra la seva activitat en la recollida de bolets sinó que també dediquen molts esforços en fomentar l’estudi i la recerca micològica.\nCom a fita a destacar, cal dir que l’any 2015 van trobar al terme municipal de La Febró una espècie de bolet, la Donadinia helvelloides, que no s'havia trobat en cap altre lloc apart de la zona de Montpeller, configurant-se així com la segona localització a nivell mundial.\nL’Associació Mediambiental la Sínia és una entitat ambientalista que desenvolupa bàsicament la seva activitat en l'entorn natural del riu Gaià. L'entitat va néixer l'any 1997 a Altafulla i és membre de diferents entitats de segon nivell com la Xarxa de Custòdia del Territori (XCT), la Xarxa de Voluntariat Ambiental de Catalunya (XVAC) i entitat adherida a l’Obrador del Tercer Sector Ambiental de Catalunya (TSAC).\nEls principals projectes de l'entitat són el programa de custòdia del territori i conservació del riu Gaià i el seu àmbit fluvial, sobretot centrat en la seva biodiversitat, l’educació ambiental i el foment del voluntariat.\nAlguns dels principals projectes destacats de l’entitat són la recuperació del bosc de ribera, l’estudi i seguiment de les poblacions de peixos del riu Gaià i la consolidació de la tortuga de rierol.\nL’origen dels Xiquets de Tarragona actuals es remunta al segle XIX, però no és fins el 1926, que un grup d’aficionats tarragonins funden els Xiquets de Tarragona. Des de llavors, la ciutat sempre ha comptat amb colla castellera pròpia, amb l’excepció obligada dels tres anys de la Guerra Civil.\nEls Xiquets actuals és la colla degana de la ciutat, la sisena més antiga de les actualment existents i va celebrar el seu 45è Aniversari durant el 2015. Entre d’altres reconeixements, la colla té atorgada la Medalla d’Argent de la ciutat i la Creu de Sant Jordi el 2001.\nLa colla compta actualment amb més de 600 castellers inscrits i rep els suport d’incomptables simpatitzants. Aquest fet demostra l’alt grau d’implantació que els Xiquets de Tarragona tenen a la ciutat.\nLes darreres temporades han estat molt profitoses pels Xiquets amb assoliments molt importants. A més, es tracta d’una entitat viva, la qual organitza actes i activitats al llarg de tot el cicle festiu de la ciutat de Tarragona. També cal remarcar que l’entitat ha editat tres llibres sobre els castells a Tarragona i un documental, L’Herència millorada.\nL'Agrupació de Balls Populars de Torredembarra és una entitat sense ànim de lucre que té com a objectiu la potenciació i el desenvolupament del caràcter festiu i tradicional de les festes de Torredembarra i fomentar l'afecció per la cultura popular i el folklore en el seu sentit més ampli, mitjançant publicacions, l’organització de diferents actes relacionats amb la Festa Major i gestionant diferents elements del seguici.\nAgrupació de Músics de Tarragona\nL'Associació de Músics de Tarragona (aMt) és un entitat que va néixer fa més de 16 anys amb la finalitat de treballar per la música i la cultura al territori.\nEs tracta d’una associació dedicada a la producció, difusió, exhibició, creació i formació de música i de músics a Tarragona.\nEntre els seus projectes, s’ha de remarcar La Capsa de Música, que pretén ser un espai obert a la ciutadania que acull diferents activitats com concerts, sessions formatives, un cicle de cinema rock o taules rodones.\nL’Associació d’Intercanvi Cultural Puentes és una entitat sense ànim de lucre dedicada a la promoció de les diverses expressions que conviuen a Tarragona.\nL’objectiu de l’entitat és la unió dels pobles a través de l’art i la transmissió de les manifestacions folklòriques, a fi d’aconseguir ponts de connexió entre cultures.\nL’associació pretén impulsar el desenvolupament sociocultural inclusiu enfocat a l’intercanvi i a l’enriquiment mutu. Per aconseguir-ho, s’organitzen cursos, tallers, xerrades, concerts, esdeveniments i activitats lúdiques que potencien la creativitat.\nEntre les seves activitats destaquem el projecte Saund S’estima, en el qual col·laboren amb altres entitats i que té per objectiu difondre una vida més ecològica i independent.\nL´Esplai Campiquipugui és una associació juvenil sense ànim de lucre de la Riera de Gaià que treballa com a entitat educativa en el temps de lleure amb infants i joves, i que forma part de la Federació Catalana de l’Esplai.\nL’Esplai realitza una tasca educativa i social mitjançant activitats de cap de setmana, excursions a la natura i colònies. A més, l’esplai també participa activament en accions mediambientals amb l’Associació Mediambiental de la Sínia\nLa Fundació Topromi- Taller Ocupacional Promoció de Minusvàlids és una entitat sense ànim de lucre, creada l'any 1982 que té com a objectiu fonamental millorar la qualitat de vida de les persones adultes amb discapacitat Intel·lectual, facilitant als seus usuaris i treballadores una atenció diürna de tipus rehabilitador integral a través d'un conjunt d'activitats en què participen directament i que possibiliten la integració social i laboral d'aquestes persones a la comunitat a la qual pertanyen.\nEl Centre, que acull i atén a unes 80 persones diàriament, té com a repte respondre de forma òptima a les necessitats vitals dels usuaris i treballadors, contemplant la seva individualitat i facilitant l'adquisició de noves competències personals, socials i laborals.\nFundació Privada la Mar Blava\nLa Mar Blava, Fundació Privada és una entitat social sense ànim de lucre que té com a objecte l'atenció a persones amb discapacitat intel·lectual amb la finalitat de potenciar la seva qualitat de vida en totes les seves dimensions ( benestar emocional, relacions interpersonals, benestar físic, desenvolupament personal, autodeterminació inclusió social) i vetllar perquè els seus drets com a persones siguin respectats.\nLa Mar Blava gestiona dos serveis d’acolliment residencial per a persones amb discapacitat intel·lectual i que porta més de 10 anys en funcionament a Tarragona.\nUn dels principals objectius de la Mar Blava és aconseguir la integració i normalització del col·lectiu de persones amb discapacitat intel·lectual, potenciant la seva autonomia social i el seu desenvolupament personal, tenint en compte les seves característiques individuals.\nDes del 2006, la Fundació Bonanit desenvolupa un projecte d’atenció integral a les persones en situació de desemparament i sense llar.\nL’objectiu principal de l’entitat és evitar l’empitjorament de la situació de les persones sense sostre. Per aconseguir-ho, l’entitat incideix especialment en garantir un lloc per que les persones puguin dormir i mantenir la seva integritat física, proporcionar acompanyament social, garantir la higiene personal i l’alimentació, i proporcionen informació sobre serveis i recursos.\nL'Associació Provincial de Paràlisi Cerebral de Tarragona (APPC) és una entitat sense ànim de lucre fundada a l’any 1977, la qual es dedica a l'atenció integral d'infants i adults afectats de paràlisi cerebral o altres encefalopaties de tractaments afins.\nL’entitat defensa els drets i facilita el desenvolupament de les persones amb discapacitat, cobrint les seves expectatives mitjançant diferents serveis i atenent les seves necessitats, al mateix temps promouen la seva participació a la societat.\nPrabhat és una organizació sense ànims de lucre que té per objectiu promoure i recolzar els esforços d’educació i de desenvolupament de les parts oblidades de la Índia.\nEl principal objectiu de Prabhat consisteix en promoure una educació alternativa i consciència en persones del sector rural.\nAlguns dels projectes destacats de l’entitat es centren en la construcció d’escoles alternatives a les zones rurals, en programes de suport a l’estudiant a través de beques, en la potenciació de les habilitats personals, i l’impuls del paper de la dona en la societat.\nAgua de Coco és una fundació que es dedica a la cooperació internacional, a la sensibilització i a l’educació per al desenvolupament.\nL’entitat treballa a Àfrica, Àsia i Amèrica Llatina. Els seus programes estan relacionats amb l’escolarització – tant la obligatòria com les activitats extraescolars -, la inclusió social, la promoció de la salut i la lluita contra la malnutrició, així com l’educació mediambiental i la recuperació de l’entorn.\nPrincipals activitats i festivitats associatives a la comarca:\nMuda’t és la mostra de les entitats de dansa i música tradicional catalana de Tarragona, la qual es celebra durant el mes de juny. Aquesta mostra pretén una programació que vol crear punts de trobada i relació entre les entitats i la ciutadania.\nLa mostra dura quatre dies i té per objectiu omplir la ciutat de cultura popular, oferint actes per a tots els públics. Les entitats organitzadores (l'Agrupació Tarragona Dansa, el Casal Tarragoní, l'Esbart Dansaire, l'Associació Balls a Plaça i l’Esbart Santa Tecla) proposen un ampli ventall d’activitats per apropar a tothom a les parts més desconegudes i curioses de dansa i la música popular.\nLa festa de Sant Magí es celebra del 15 al 19 d’agost, en els quals, es fan activitats tradicionals i espectacles al carrer.\nLa vinculació de Sant Magí amb Tarragona es remunta a inicis del segle IV dC i a Tarragona es celebra aquesta festa en el seu honor des de finals del S. XIX.\nAlgunes de les activitats remarcables d’aquesta festivitat són la Sindriada que és una vetllada amb música i talls de síndria, la Revetlla Remullada on els assistents són ruixats d’aigua sota el ritme de la música, la representació de les Contalles de Sant Magí, i l’exhibició castellera.\nEl Correllengua és una iniciativa popular que es celebra anualment en els territoris de llengua catalana amb l’objectiu de mostrar la vitalitat de la llengua catalana i fomentar-ne l’ús social.\nEl Correllengua a Tarragona l’organitza el Casal i l’AAVV Progressista de Torreforta, conjuntament amb diverses entitats de la ciutat.\nLa celebració consisteix en diversos actes de caràcter lúdic, festiu, pedagògic i reivindicatiu. Entre d’altres, destaquen la cercavila, les actuacions musicals, les activitats per a la canalla, els parlaments, i les paradetes.\nEl Concurs de Castells és una actuació de les millors colles castelleres del país, la qual es celebra cada dos anys, a l'inici de la tardor dels anys parells, esdevenint el principal aparador del món casteller.\nUn dels principals atractius del certamen és que és l'única diada de tota la temporada en què tots els castells reben una puntuació segons la seva dificultat. Aquest fet propicia que les colles punteres competeixin per aconseguir el primer lloc en la classificació final.\nProp de 7.000 persones gaudeixen com a públic d’aquesta mostra cultural catalana declarada patrimoni cultural i immaterial de la Humanitat per la UNESCO.\nPunts de Voluntariat al Tarragonès:\nVoluntaris Tarragona 2017\nAl 2017 s’acollirà a la ciutat de Tarragona els XVIII Jocs Mediterranis, que requerirà un important nombre de voluntaris i voluntàries.\nEn aquest sentit l’equip de voluntaris i voluntàries de Tarragona 2017 és una de les peces fonamentals d’aquests jocs i la seva existència és imprescindible per tal d’organitzar uns Jocs d’èxit organitzatiu i participatiu. A més, aquest equip de voluntariat es convertirà en un dels grans llegats per la ciutat més enllà de la cita esportiva\nL’Ajuntament de Cambrils posa a l’abast un punt de Voluntariat, gestionat per la Federació Catalana del Voluntariat Social, mitjançant el qual informar i promocionar el voluntariat, al torn que capta nous membres.\nDes d’aquest enclavament s’assessora a les persones que volen realitzar tasques de voluntariat però no saben on adreçar-se.\nEl servei consisteix en donar a conèixer els projectes de les entitats que hi ha en el territori per a que les persones interessades puguin escollir, entre les diferents opcions, la que més s’adeqüi a les seves pretensions.\nAltres punts del voluntariat:\nEspai d’entitats i voluntariat de l’Ajuntament de Tarragona\nPunt Omnia Torreforta\nComarca Protagonista, associacions, tarragonès\nCom fer una campanya de màrqueting des de les associacions\nEl jovent s’obre pas a través dels Centres de Noves Oportunitats


«La Paula no estava bé mentalment quan em va trucar. No disfrutava. Depenia totalment dels resultats», diu el tècnic madrileny\n07 de de juny del 2021. 21:21\nPaula Badosa s’enfronta a Roland Garros a un somni que tenia des que amb 9 anys venia amb la seva mare a veure el torneig. Una il·lusió que semblava més real quan va guanyar el títol júnior el 2015, però després d’aquest èxit, tot va fer un tomb inesperat i les expectatives que es tenien en ella es van esfumar fins al punt que va ser molt a prop de llançar la tovallola i abandonar el tennis.\n«Era una joguina trencada», deia Xavier Budó, que la va acollir per ajudar-la. El treball amb l’extècnic de Carla Suárez li va permetre remuntar fins a entrar al top 100 i sentir-se professional de veritat.\nAquesta relació va acabar fa un parell d’anys. «La Paula no estava bé mentalment quan em va trucar. No disfrutava del procés. Depenia totalment dels resultats. Ser professional tots els dies és difícil i, de vegades, angoixa», explica Javier Martí, el seu entrenador actual des de l’any passat, quan es va estrenar amb ell a Roland Garros, on Badosa va arribar als vuitens de final.\n«Aquest resultat no era real. Va ser més l’aire fresc que dona tenir un nou entrenador», valora el tècnic madrileny que, per la seva experiència com a jugador, quan amb 16 anys l’assenyalaven com l’hereu de Rafael Nadal, ha passat per moments complicats en la seva carrera. «Afrontava amb massa tensió els partits i després una lesió al colze em va impedir seguir», explica el tècnic, de 29 anys.\n«És una experiència que m’ha fet madurar. Valorar els moments dolents. Veient gent de la meva generació a dalt. La Paula ha vist que podia ajudar-la des de la meva humil opinió i sota la meva experiència bona o dolenta», comenta sobre la bona connexió que manté amb la tennista catalana.\nNadal i Sharapova\nAls partits Badosa no deixa de mirar-lo. «Miro el Javier per buscar seguretat. Ell sap el que em passa en cada moment i això em tranquil·litza. El Javi i jo hem passat per trajectòries semblants quan ens comparaven amb Nadal i Sharapova. Això no és fàcil. M’entén al 100% en moments de tanta tensió», comenta Badosa del seu nou entrenador.\nI aquesta pressió ha aparegut gairebé de cop a Roland Garros, després que Badosa hagi arribat als quarts de final i comencin a assenyalar-la com una de les principals candidates al títol.\n«Capaç de tot»\n«És difícil afrontar això. És una cosa nova per a ella. La Paula abans no jugava sota el paper de favorita. Ara cal ajudar-la, aquesta és la meva feina. Entenem les bones expectatives, però la nostra filosofia és el dia a dia. La veig capaç de competir amb qualsevol igual que pot perdre», explica Martí.\nMartí intenta donar-li el millor entorn perquè disfruti del tennis. «Tenir temps lliure, desconnectar», diu el tècnic, que encara veu molt potencial de millora en Badosa. «Al pla físic i, també mental, li costava defensar i encara ha de treballar la seva segona sacada», explica. Aquest dimarts, a les 12.00 hores, buscarà contra l’eslovaca Tamara Zidansek continuar somiant un dia més a París.


Ramon Casas: la modernitat anhelada | Xavier Gimeno\nL’obra de Ramon Casas ha estat des de ja fa molts anys objecte de culte per part d’institucions i gestors culturals. L’atenció a la seva pintura deu haver generat d’ençà de la seva mort l’any 1932 més exposicions que la dedicada a qualsevol altre artista català. Josep Pla, gairebé de passada, ja es va referir a una primera mostra que es va portar a terme durant la immediata postguerra. Tot i la passió per la pintura de l’escriptor empordanès, la quantitat de pàgines que dedica al pintor barceloní és significativament inferior a la que va dedicar a l’obra de Santiago Rusiñol, Sunyer, Joaquim Mir o Salvador Dalí. Alguna incompatibilitat electiva deu explicar aquesta desproporció que no ha impedit de sotmetre la pintura de Ramon Casas a l’exigència del judici dels experts de cada generació. D’envit en envit, Casas ha esdevingut un emblema de la pintura catalana contemporània.\nRamon Casas. L’Avenç\nAmb el títol de Ramon Casas: la modernitat anhelada s’acaba d’inaugurar al Museu de Maricel de Sitges l’exposició central de l’Any Ramon Casas. Més enllà del retrobament amb quadres coneguts, tot i que els comissaris ens han sorprès amb la presentació d’una pintura fins ara inèdita, la mostra neix d’un ambiciós i instructiu diàleg de les obres de Casas amb les d’altres artistes contemporanis. Assistim a un revelador joc de mirades on cada obra és a la vegada el reflex i el mirall d’un gest que situa el nostre pintor al centre del combat per la plena modernitat. L’exposició s’estructura en diferents estadis temàtics que incorporen aquesta lògica del reflex i que revelen la insubornable llibertat amb què Casas crearà la seva pintura. Des dels anys de formació a França que manifesten una actitud provocativa i una mica arrogant fins a la creació d’ambients ordenats per una feminitat íntima gairebé exclusiva, el recorregut per la mostra no es distreu en cap lliçó magistral sobre les tècniques utilitzades sinó que les incorpora amb la mateixa naturalitat que va inspirar la seva pinzellada. Quadre a quadre el visitant segueix la cristal·lització d’una curiositat pictòrica que descobrirà els engranatges que van articular una ànima individual i col·lectiva la qual s’acararà a si mateixa per més que al final no serà capaç d’aguantar-se la mirada. Però no per això ell tancarà els ulls, sinó que els obrirà amb la voluntat de no dissimular cap detall, igual que una imatge fotogràfica, tot i que el tremp amb què es capaç de generar pintura li permetrà de transcendir-ne la servitud.\nUna de les virtuts de l’exposició de Maricel és que dibuixa ella mateixa el retrat de l’artista. Conscient del fet que el que s’interroga és l’obra d’aquest, defuig el parany de la grandiositat i situa al mig del relat la seva personalitat, el nervi de la seva vitalitat creadora. Per una vegada, rere les pintures que han guarnit els salons de la burgesia catalana descobrim la personalitat artística d’un home que va clausurar definitivament les convencions del segle XIX i inaugurà les del segle XX. Un trànsit, aquest, difícil perquè a aquella burgesia li va costar d’acceptar la llibertat creadora del seu pintor, una llibertat que els convidava a penjar al costat d’una pintura romàntica el retrat d’una noia nua o l’escena de l’execució a garrot vil d’un reu.\nEl Museu Maricel de Sitges pertany a la Xarxa de Museus Locals de la Diputació de Barcelona\nModernisme Museu Maricel Ramon Casas Vinyet Panyella Xavier Gimeno


Cao Yu - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n13 desembre 1996 (86 anys)\nQianjiang (RP Xina)\ndramaturg, actor de teatre, escriptor, guionista, polític\nLi Yuru (en)\nFang Rui (en)\nWan Fang (en)\n( Fang Rui (en) )\nCao Yu (xinès tradicional: 曹禺, xinès simplificat: 曹禺, pinyin: Cáo Yǔ; Wade-Giles: Ts'ao Yü) (Tianjin, Xina; 1910 - Beijing; 13 de desembre del 1996) va ser un escriptor xinès contemporani, al que s'ha considerat com el millor dramaturg en llengua xinesa del segle xx. Les seves obres més conegudes són La tempestat, amb la qual es va donar a conèixer com a autor, L'alba i L'home de Pequín.\n1.2 Inicis literaris\n1.3 La tempestat\n1.4 L'alba i La selva\n1.5 Producció literària durant l'ocupació japonesa\n1.6 Viatge als Estats Units i regrés a la Xina\n1.7 L'obra de Cao Yu després de la proclamació de la República Popular\nNascut a Tianjin en el si d'una família adinerada, el seu nom real era Wàn Jiābǎo (xinès tradicional: 萬家寶, xinès simplificat: 万家宝). La seva família procedia originalment de Qianjiang en la província de Hubei, però els negocis familiars havien dut als pares de Cao Yu a Tianjin, ciutat amb un ambient cosmopolita i forta influència occidental. Durant la seva infància, la seva mare el portava habitualment a veure representacions d'òpera xinesa tradicional, així com de les obres de teatre d'estil occidental que es començaven a escriure i representar a la Xina. El teatre segons models occidentals, per al qual es va encunyar el terme xinès huàjù (話劇 / 话剧) havia començat a penetrar en la Xina en el marc de la renovació cultural promoguda per intel·lectuals com Chen Duxiu i Hu Shih, i que va cristal·litzar l'any 1919, en el dit Moviment del Quatre de Maig.\nEscola de Nankai, on va estudiar Cao Yu.\nEntre 1920 i 1924 Cao Yu va estudiar en l'escola secundària de Nankai, escola que impartia un programa d'estudis d'estil occidental. A més, Nankai comptava amb una societat d'art dramàtic en la qual els estudiants representaven obres occidentals, especialment les de Henrik Ibsen i Eugene O'Neill, els autors més coneguts a la Xina gràcies a les traduccions de Hu Shih. Cao Yu en va participar com a actor en moltes d'aqueixes representacions, arribant a assumir el paper femení de Nora en l'obra La casa de nines d'Ibsen. També va participar-hi en la traducció de l'obra Strife de John Galsworthy.\nDesprés de la seva etapa a Nankai, Cao Yu va ingressar en la prestigiosa universitat pequinesa de Tsinghai, on es graduaria en Llengües i Literatura Occidentals el 1934. Durant els seus estudis universitaris, Cao Yu va millorar els seus coneixements de rus i anglès, i va haver de llegir obres d'autors de llengua anglesa com Bernard Shaw i Eugene O'Neill, i d'autors russos com Anton Txékhov i Maksim Gorki, així com, en traducció, clàssics grecs com Eurípides i Èsquil. Aquesta formació en literatura occidental marcaria el seu estil en un gènere, el teatre parlat, que tot just tenia tradició a la Xina. Durant el seu últim any en la universitat, Cao Yu completà la seva primera obra, La tempestat, que marcaria una fita en el teatre xinès del segle xx.\nMentre que les obres escrites pels dramaturgs xinesos anteriors a Cao Yu tenen un interès fonamentalment històric i tot just no han gaudit d'èxit crític ni popular, les obres de Cao Yu rebrien un gran èxit de públic i convertirien al seu autor en el primer dramaturg xinès de fama internacional.\nLa tempestat és sens dubte l'obra dramàtica xinesa més popular del període anterior a la invasió japonesa. Va ser publicada per primera vegada en una revista literària dita Publicació Quadrimestral Literària, que havia estat fundada pels intel·lectuals Zheng Zhenduo i Jin Yi, el 1934. Poc després de la seva publicació en eixa revista, seria representada en la ciutat de Jinan i posteriorment en funcions de gran èxit a Xangai i a Tòquio en el 1935. El 1936, es va estrenar a Nanquín amb el mateix Cao Yu actuant en el paper protagonista. Després de l'èxit d'aquestes representacions, l'obra va ser duta al cinema en dues versions quasi coincidents en el temps produïdes a Xangai i Hong Kong el 1938. D'una altra versió, aquesta del 1957, en va ser un dels protagonistes l'actor Bruce Lee molt conegut per films d'arts marcials. La trama de l'obra gira entorn d'una família que es veu abocada a la destrucció psicològica i física per la depravació moral dels seus membres, dominats per la figura corrupta de Zhou Puyuan, el patriarca. L'escàndol que va acompanyar al tractament del tema de l'incest en l'obra va contribuir sens dubte a la fama assolida per aquesta obra que, malgrat que molts veuen en ella grans imperfeccions tècniques, és considerada la fita que va marcar la maduresa del gènere teatral modern a la Xina. Fins i tot aquells que han posat en dubte la qualitat literària de Cao Yu, com el famós crític C. T. Hsia, reconeixen que la popularització i consolidació del gènere teatral a la Xina es deu fonamentalment a les primeres obres de Cao.\nL'alba i La selva[modifica]\nLa temàtica de la progressiva degradació moral de persones enfrontades a una societat hostil continuaria en la segona obra de Cao Yu, L'alba, publicada el 1936. En aquesta obra, es narra la història de diverses dones a Xangai la vida de les quals es desintegra enmig d'una falta d'afecte i de comprensió de la societat que les envolta, abocades a una destí tràgic del que no poden escapar. En el 1937, es va estrenar la seva tercera obra, La selva, títol també traduït com El bosc o El camp, que va tenir menys èxit que les anteriors i que narra una història d'assassinats i venjances en un bosc. Els elements sobrenaturals i fantàstics en aquesta obra no van ser del gust dels crítics del seu moment, en una època que es valorava més el realisme social com el retratat en les dues primeres obres de Cao Yu. En els anys 1980, això no obstant, l'interès per formes narratives no realistes va recuperar l'interès gràcies a aquesta obra de Cao Yu, i el mateix autor va col·laborar en la producció d'una nova posada en escena. L'obra va ser portada al cinema el 1987.\nProducció literària durant l'ocupació japonesa[modifica]\nDesprés de la invasió japonesa de la Xina el 1937, Cao Yu es va refugiar en la ciutat central de Chongqing, al costat del govern de Chiang Kai-shek. Allí va escriure la seva quarta obra La metamorfosi, molt diferent de les anteriors al tractar-se d'una obra d'exaltació patriòtica. Representada per primera vegada en el 1939, aquesta obra està ambientada en un hospital militar que pateix els bombardejos aeris de l'exèrcit japonès. Aquest tipus de literatura dedicada a una causa política va esdevenir l'estil afavorit per la major part dels escriptors xinesos en l'època de guerra. Mentre en les zones controlades pel govern de Chongqing s'escrivien obres d'exaltació nacionalista, al nord, en la zona controlada pels comunistes de Mao, es desenvolupava un tipus de literatura al servei de la causa comunista.\nEn l'any 1940, Cao Yu va completar l'escriptura de la seva cinquena obra de teatre, L'home de Pequín, considerada la seva obra més profunda i aconseguida. Ambientada en el Pequín (llavors Beiping) de l'època, sorprenentment l'obra no al·ludeix a la guerra amb el Japó i narra la història d'una família acomodada vinguda a menys, que veu com el seu món tradicional s'enfonsa enmig de canvis socials als quals no és capaç d'adaptar-se. El títol de l'obra fa al·lusió a l'homínid anomenat home de Pequín, que va viure al nord de la Xina fa diversos centenars de milers d'anys. Amb aquest símil, Cao Yu destaca la incapacitat d'adaptar-se a la societat moderna de les famílies tradicionals ancorades en els usos i costums del passat.\nEl 1941, encara a Chongqing, Cao Yu va completar una adaptació teatral de la famosa obra La família del novel·lista Ba Jin. La seva última obra escrita durant l'ocupació japonesa va ser El pont, publicada en el 1945 i que seria estrenada en el 1947, després del final de la guerra.\nDurant la seva estada a Chongqing, Cao Yu va fer classes en l'escola d'art dramàtic de la ciutat i va completar una traducció de l'obra Romeu i Julieta de William Shakespeare.\nViatge als Estats Units i regrés a la Xina[modifica]\nDesprés de la fi de l'ocupació japonesa, Cao Yu va viatjar als Estats Units al costat de Lao She, altre escriptor xinès de gran prestigi. Ambdós es passarien un any viatjant pel país. Després del seu retorn a la Xina, va ser contractat per uns estudis cinematogràfics de Xangai com guionista i director de la pel·lícula Dia de sol radiant (艷陽天 / 艳阳天 Yànyángtiān), estrenada en el 1946.\nL'obra de Cao Yu després de la proclamació de la República Popular[modifica]\nDesprés de la proclamació de la República Popular de la Xina el 1949, Cao Yu va esdevenir director del Grup de Teatre de l'Art Popular de Beijing, càrrec que conservaria fins a la seva mort. A pesar que en la seva joventut no s'havia mostrat proper a la ideologia comunista, les seves primeres obres, amb el seu retrat de la decadència i crueltat de la societat burgesa, admetien una interpretació en clau marxista, la qual cosa les va fer molt populars en la societat xinesa dels anys 1960, època en la qual la ideologia de Mao Zedong exigia que la creació literària estigués al servei de la causa comunista.\nAl costat de les repetides posades en escena de les seves obres antigues, Cao Yu va continuar escrivint. En el 1956, es publicà i es va representar la seva obra Cel resplendent, i en el 1961, en la seva època de major reconeixement públic, va fer una incursió en el terreny del drama històric amb l'obra El coratge i l'espasa. Aquesta obra, encara que ambientada en l'època dels Regnes Combatents, al final de la dinastia Zhou, contenia al·lusions clares al fracàs de les polítiques de Mao Zedong, com el Gran Salt Endavant. Les crítiques a Mao i la lluita pel poder en la cúpula del buró polític de la República Popular desembocaria en la Revolució Cultural, campanya llançada per Mao per a reafirmar el seu poder i lluitar contra els elements burgesos i capitalistes tant en la política com en la cultura. Els atacs contra intel·lectuals durant la Revolució Cultural van afectar a Cao Yu, que seria marginat fins a la seva rehabilitació després de la mort de Mao i la pujada al poder de Deng Xiaobing.\nLa seva última obra va ser Wang Zhaojun, estrenada l'any 1979. El 13 de desembre del 1996, a l'edat de 86 anys, Cao Yu transia a Beijing.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Cao Yu\nLa tempestat (雷雨 Leiyu), 1934.\nL'alba (日出 Richu), 1936.\nLa selva (原野 Yuanye), 1937.\nLa Metamorfosi (蛻變 / 蜕变 Tuibian), 1940.\nL'home de Beijing (北京人 Beijing ren), 1940.\nEl pont (橋 / 桥 Qiao), 1945.\nCel resplendent (明朗的天 Minlang de tian), 1956.\nEl Coratge i l'Espasa (膽劍篇 / 胆剑篇 Dan jian pian), 1961.\nCCNT.com.cn (2006) Cao Yu and His Trilogy Arxivat 2009-01-14 a Wayback Machine.. Consultat l'1 de maig de 2006.\nBonnie S. McDougall i Kam Louie, The Literature of China in the Twentieth Century, Columbia University Press, 1999. (ISBN 0-231-11085-5)\nC. T. Hsia, A History of Modern Chinese Fiction, Indiana University Press, tercera edició, 1999. (ISBN 0-253-21311-8)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cao_Yu&oldid=26393618»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 feb 2021 a les 17:31.


Territori ajorna tres mesos la rebaixa dels preus als usuaris habituals del tren | NacióRipollès\nTerritori ajorna tres mesos la rebaixa dels preus als usuaris habituals del tren\nEl col·lectiu «Perquè no ens fotin el tren» surt sense cap proposta concreta de la reunió amb la conselleria però optimistes perquè s'ha establert un canal de comunicació estable\nper Arnau Urgell/Pere Pratdesaba, 13 de gener de 2014 a les 13:45 |\nEls passatgers hauran d'esperar rebaixes a la tarifa. Foto: Adrià Costa\nEl 30 d'octubre una representació d'alcaldes del nord d'Osona i el Ripollès es van reunir amb el conseller Santi Vila per abordar les deficiències del tren. Una de les conclusions de la trobada és que abans de final d'any hi hauria una proposta per rebaixar les tarifes dels usuaris habituals de la línia. Dos mesos i mig més tard el més calent és a l'aigüera i els responsables de Territori van comunicar als responsables del col·lectiu “Perquè no ens fotin el tren” que encara s'haurà d'esperar tres o quatre mesos més.\nEl divendres passat membres de l'entitat que lluita pel futur de la línia –amb nuclis a Torelló i Manlleu- es van entrevistar amb Ricard Font, secretari de Transports i Mobilitat. Font, segons expliquen des del col·lectiu, els va exposar les diverses iniciatives que s'han engegat conjuntament amb Foment per dignificar la infraestructura. Tanmateix, no va transmetre cap novetat sobre la rebaixa tarifària als usuaris més freqüents, una de les reivindicacions de “Perquè no ens fotin el tren”. Montse Ayats, representant de la plataforma, explica a ElRipollès.info que no hi haurà cap proposta “abans de tres o quatre mesos”. Cal recordar que tot plegat havia de ser una alternativa mentre no arribava la integració tarifària al conjunt del país.\nA la reunió de divendres també hi van assistir l'alcalde i el tinent d'alcalde de Torelló, Santi Vivet i Jordi Casals. Casals es va queixar perquè no s'ha complert el termini que s'havia anunciat a la reunió de finals d'octubre. En aquest sentit explica que una possibilitat que s'està treballant des de Territori és la que s'ha implantat al Berguedà i a l'Alt Urgell, la denominada T-10/120. Es tracta d'una targeta amb deu tiquets amb descomptes, que s’han d’utilitzar en un màxim de 120 dies. Des del col·lectiu es veu amb bons ulls però esperen que es concreti aviat.\nUn canal de comunicació estable\nMalgrat que de la reunió no es va concretar res en ferm els representants de “Perquè no ens fotin el tren” van sortir amb un moderat optimisme. En aquest sentit Ricard Font es va comprometre a repetir aquest tipus de trobades cada dos o tres mesos. “Serà una manera que sàpiguen de manera directe el què passa a la línia” explica Montse Ayats.\nDes de Torelló, a més, un altre motiu per l'optimisme és que Territori es va comprometre a evitar l'entrada en servei de les màquines de venda automàtiques que s'havien instal·lant en aquesta i altres estacions. A banda que no permetien pagar amb monedes ni gaudir dels descomptes des de “Perquè no ens fotin el tren” es denunciava que suposaria l'eliminació del personal.\nEls usuaris de la línia es coordinen\nEl col·lectiu “Perquè no ens fotin el tren” va néixer inicialment a Torelló i posteriorment es va estendreu a Manlleu. Ara treballen per coordinar-se amb usuaris de Centelles, Vic i Ripoll. En aquest sentit el proper 15 de febrer es farà una primera reunió per veure si es creen grups locals de la plataforma en aquestes poblacions. A banda de l'estat de la infraestructura i de les estacions, una de les queixes són els preus dels bitllets que els darrers anys han augmentat molt per sobre de l'IPC.\nEl futur del tren al Ripollès, Societat, Departament de Territori i Sostenibilitat, Rodalies, tren, Ricard Font\noptimistes perquè s'ha establert un canal de comunicació estable....................\nPer Anònim el 19 de gener de 2014 a les 18:54\nQue significa? Crec que el que val són els resultats, la comunicació ha d'existir si o si, ja que són els nostres empleats ja que així els votem (Tot està enquadrat en la política). No són Déus. Però el dolent és que poden subornar.


Lliurament de les creus de Sant Jordi - Arquebisbat de Barcelona\nLliurament de les creus de Sant Jordi\n[Gabinet d’Informació de l’Església a Catalunya] El P. Lluís Duch, la gma. Maria Dolors Bassols i la Congregació de les Germanes Carmelites de la Caritat Vedruna, entre d’altres persones i entitats, guardonats amb la creu de Sant Jordi Ahir a la tarda, al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat, el Molt Hble. President [...]\nEl P. Lluís Duch, la gma. Maria Dolors Bassols i la Congregació de les Germanes Carmelites de la Caritat Vedruna,\nentre d’altres persones i entitats, guardonats amb la creu de Sant Jordi\nAhir a la tarda, al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat, el Molt Hble. President Sr. Artur Mas va lliurar la Creu de Sant Jordi a vint-i-nou personalitats i quinze entitats que s’han destacat en el servei a Catalunya en el pla cívic i cultural.\nEl P. Lluís Duch Álvarez, monjo del monestir de Montserrat, és antropòleg i expert en fenomenologia de la religió, i ha estat guardonat perquè “ha excel·lit singularment en l’estudi dels llenguatges dels universos simbòlics i mítics i la seva concreció en la vida quotidiana del nostre temps. Professor de teologia i d’antropologia, la seva obra es posa encara més en valor a mesura que n’augmenta la projecció internacional.”\nLa Gna. Maria Dolors Bassols i Teixidor, de la Congregació de Germanes Carmelites de la Caritat-Vedruna, mestra, ha estat guardonada “en reconeixement a la seva valuosa trajectòria, posada al servei de la formació i del creixement personal de la infància i de la joventut, i dedicada també a la formació de les persones educadores.”\nAixí mateix, ha estat guardonat el Sr. Jordi Cots i Moner, escriptor, advocat i pedagog, “per la seva producció literària i una trajectòria pionera al nostre país a favor de la infància i de les famílies. Publicista, referent de renovació pedagògica i director de destacats centres d’ensenyament, ha estat directiu de l’Oficina Internacional Catòlica de la Infància.”\nEntre les entitats, ha rebut la Creu de Sant Jordi, en forma de placa, el Pessebre Vivent de Castell d’Aro, “per la continuïtat de més de cinquanta anys d’una manifestació molt arrelada al Baix Empordà i ben representativa d’aquesta tradició nadalenca.”\nEl Col·lectiu de Dones en l’Església ha rebut el guardó en el seu vint-i-cinquè aniversari, com a “grup de reflexió i d’acció que treballa per aconseguir una major presència de les dones en els òrgans de direcció de l’Església Catòlica.”\nTambé ha rebut la Creu de Sant Jordi la Confraria de Sant Sebastià, “en reconeixement a un col·lectiu fundat el segle XVI i vinculat a una de les tradicions més arrelades al Pont de Suert. En el marc de les festes de Sant Sebastià, els confrares celebren cada mes de gener una trobada de tres dies que relliga el sentiment religiós amb la cultura tradicional.”\nLa Congregació de Germanes Carmelites de la Caritat-Vedruna ha estat guardonada “per la destacada tasca que, des de fa cent vuitanta-cinc anys, realitzen a Catalunya, singularment en el sector educatiu. En tot aquest temps, diverses generacions s’han beneficiat de la línia pedagògica de la institució –continuadora de l’obra de la religiosa santa Joaquima de Vedruna- i del seu compromís amb les persones.”\nEl president Mas, en cloure l’acte, ha assegurat que els guardonats amb la Creu de Sant Jordi són “una mostra de gent que ha tingut un esperit de servei molt clar, de ment oberta i capacitat de relacionar-se portes enfora”. Ha destacat també que són “fars que il·luminen en els moments en què segurament no tot està clar” i ha demanat a tota la població catalana que s’emmiralli en aquestes trajectòries d’èxit i que aquestes esdevinguin “un estímul per fer les coses millor”.


\_ El termini per lliurar les sol·licituds comença avui i romandrà obert fins al 15 de juliol\nEn el BOIB número 83, de 24 de juny de 2021, s’ha publicat la Resolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 17 de juny 2021 per la qual es convoquen ajudes de promoció de l’excel·lència acadèmica per a alumnes que hagin finalitzat estudis oficials d’ensenyaments artístics superiors durant els cursos acadèmics 2018-2019 o 2019-2020.\nL’objecte d’aquesta Resolució és aprovar la convocatòria i el procediment de concessió de tres ajudes d’excel·lència acadèmica per a alumnes de les Illes Balears que hagin finalitzat estudis oficials d’ensenyaments artístics superiors a qualsevol centre espanyol durant els cursos acadèmics 2018-2019 o 2019-2020.\n1. Poden beneficiar-se de les ajudes previstes en aquesta Resolució les persones que hagin finalitzat estudis oficials d’ensenyaments artístics superiors a qualsevol centre espanyol durant els cursos 2018- 2019 o 2019-2020.\n2. En el marc d’aquesta convocatòria no es pot atorgar més d’una ajuda per sol·licitant.\n1. Per poder obtenir una de les ajudes d’aquesta convocatòria, s’han de complir els requisits generals següents:\nb) Tenir el domicili a les Illes Balears. A aquest efecte, s’entén que tenen el domicili a les Illes Balears les persones que tenen veïnatge administratiu a qualsevol dels municipis de les Illes Balears.\nc) Haver finalitzat estudis oficials d’ensenyaments artístics superiors en algun centre espanyol durant els cursos acadèmics 2018-2019 o 2019-2020. Als efectes d’aquesta convocatòria, s’entén que un estudiant ha finalitzat els estudis si ha superat tots els crèdits que componen el pla d’estudis i ha abonat, si escau, les taxes corresponents per a l’expedició del títol.\n2. Per poder obtenir l’ajuda, els sol·licitants han d’acreditar una nota mitjana igual o superior a 9,00 punts, expressada en una escala de l’1 al 10 amb dos decimals.\na) Les persones que hagin cursat ensenyaments universitaris de grau.\nb) Les persones que hagin cursat estudis corresponents a títols propis de les universitats.\nc) Les persones que hagin obtingut el títol dels ensenyaments artístics superiors a partir d’adaptacions de títols corresponents a ordenacions anteriors (LOGSE).\nd) Les persones que hagin obtingut el títol dels ensenyaments artístics superiors pel reconeixement de crèdits mitjançant l’acreditació d’assignatures superades en altres plans d’ensenyaments artístics oficials, així com pel reconeixement de crèdits procedents d’ensenyaments artístics conduents a l’obtenció d’altres títols, o per l’experiència laboral o professional, sempre que el nombre de crèdits reconeguts excedeixi els 30 crèdits ECTS.\ne) Les persones en les quals es doni alguna de les circumstàncies establertes en l’article 10 del Text refós de la Llei de subvencions, aprovat pel Decret legislatiu 2/2005, que prohibeixen ser beneficiàries de les subvencions que regula aquesta Llei.\n1. Els sol·licitants d’aquestes ajudes han de presentar l’imprès de sol·licitud que figura en l’annex 2 emplenat i signat adequadament. En la sol·licitud s’hi han de fer constar les subvencions o els ajuts obtinguts o sol·licitats per a la mateixa finalitat procedents de qualsevol administració o ens públic o privat nacional, de la Unió Europea o d’organismes internacionals, o hi ha de figurar una declaració expressa de no haver-ne sol·licitat cap. El sol·licitant ha de declarar les situacions noves que es puguin produir pel que fa al cas mitjançant un escrit presentat a la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors en el termini de quinze dies comptadors des de la data en què se li concedeixi la subvenció o presenti noves sol·licituds d’ajuts.\n2. El model de sol·licitud està a disposició de les persones interessades a la pàgina web de la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors. Els altres impresos també estan a disposició dels interessats en aquesta pàgina web.\n3. Les sol·licituds s’han de presentar, juntament amb la documentació requerida en el punt vuitè d’aquest annex, al Registre de la Conselleria d’Educació i Formació Professional o a qualsevol de les dependències que determina l’article 16.4 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. La sol·licitud s’ha d’adreçar al conseller d’Educació i Formació Professional i s’ha d’enviar a la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors de la Conselleria d’Educació i Formació Professional.\n4. Si la sol·licitud s’envia per correu, s’ha de presentar dins un sobre obert perquè l’exemplar destinat a la Conselleria d’Educació i Formació Professional es dati i segelli, d’acord amb el que disposa l’article 31 del Reial decret 1829/1999, de 3 de desembre, pel qual s’aprova el Reglament que regula la prestació dels serveis postals (BOE núm. 313, de 31 de desembre, i suplement en català núm. 1, de 20 de gener de 2000). En el cas que l’oficina de Correus no dati i segelli la sol·licitud, s’entén com a data vàlida de presentació la d’entrada al Registre de la Conselleria d’Educació i Formació Professional.\n5. El termini per presentar les sol·licituds s’inicia el 25 de juny i finalitza el dia 15 de juliol de 2021.\n1. Per tramitar la sol·licitud, s’ha de presentar la documentació següent:\na) L’imprès de sol·licitud degudament emplenat i signat per la persona sol·licitant (annex 2).\nb) En el cas d’alumnes estrangers, una fotocòpia del passaport i del número d’identitat d’estranger (NIE).\nc) En el cas d’alumnes estrangers no comunitaris, una fotocòpia de la targeta de residència.\nd) En el cas que no s’autoritzi l’Administració a comprovar les dades d’empadronament, un certificat d’empadronament que acrediti el veïnatge administratiu de la persona sol·licitant a un municipi de les Illes Balears.\ne) Un certificat acadèmic complet —original o fotocòpia compulsada— en què constin totes les assignatures cursades durant la titulació, amb el nombre de crèdits, les qualificacions obtingudes, la nota mitjana de l’expedient acadèmic i la taxa d’eficiència definida en el Reial decret 861/2010, de 2 de juliol, pel qual es modifica el Reial decret 1393/2007, de 29 d’octubre, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments universitaris oficials. La nota mitjana s’ha de calcular d’acord amb el sistema de qualificacions establert en el Reial decret 1614/2009, de 26 d’octubre, pel qual s’estableix l’ordenació dels ensenyaments artístics superiors regulats per la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació (BOE núm. 259, de 27 d’octubre).\nf) Una declaració responsable de la veracitat de les dades bancàries del compte del qual l’alumne és titular o cotitular degudament emplenada i signada pel sol·licitant (annex 3).\ng) Qualsevol altre document que l’Administració sol·liciti perquè el considera necessari per verificar el compliment i l’efectivitat de les condicions de concessió de l’ajuda.\n2. Els exemplars impresos de documents electrònics únicament són vàlids si tenen el corresponent codi segur de verificació (CSV), que permet comprovar la integritat i la veracitat del document.\n07/12/2021 - Publicació de la Resolució del conseller d’Educació i Formació Professional de 29 de novembre de 2021 per la qual es concedeixen ajudes per a la promoció de l’excel·lència acadèmica per a alumnes que han finalitzat estudis oficials d’ensenyaments artístics superiors durant els cursos acadèmics 2018-2019 o 2019-2020.\n18/10/2021 - Proposta de resolució per la qual es concedeixen ajudes de promoció de l’excel·lència acadèmica per a alumnes que han finalitzat estudis oficials d’ensenyaments artístics superiors durant els cursos acadèmics 2018-2019 o 2019-2020.\n10/09/2021 - Publicació de l'informe referent a la documentació de les sol·licituds presentades a la convocatòria.\nResolució del conseller d'Educació i Formació Professional de 17 de juny 2021 pdf - 766Kb\nANNEX 2. Sol·licitud d'ajudes a la promoció de l'excel·lència otros - 66Kb\nANNEX 3. Declaració de veracitat de dades bancàries otros - 67Kb\nANNEX 4. Model de renúncia de l'ajuda de promoció de l'excel·lència acadèmica otros - 60Kb\nInforme referent a la documentació de les sol·licituds presentades a la convocatòria pdf - 112Kb\nProposta de resolució per la qual es concedeixen ajudes de promoció de l'excel·lència acadèmica per a alumnes que han finalitzat estudis oficials d'ensenyaments artístics superiors durant els cursos acadèmics 2018-2019 o 2019-2020 pdf - 743Kb\nResolució del conseller d'Educació i Formació Professional de 29 de novembre de 2021 pdf - 161Kb


Novembre | 2003 | Salms\nMonth: Novembre 2003\nPP i fem\nQue ningú no s’escandalitze en llegir la palabra “fem” tan a prop d’aquestes sigles. El PP és el gestor i el fem és l’objecte de la gestió. De vegades, tant el discurs polític com el periodístic és abstracte en temes tan concrets com aquest: res més concret que la merda, tot siga dit amb perdó de la taula. Per tant, en un tema tan trascendental, també tractaré jo de ser concret.\nDes que, per fi, a la ciutat de Castelló es poden trobar contenidors de reciclatge, la meua persona tracta de fer-los servir un dia a la setmana, però únicament quan pot, és a dir, sempre que els contenidors no estan desbordats de bosses que s’amunteguen al seu voltant. I aixó succeix perquè o bé els camions de recollida no passen amb la freqüència contractada o bé perquè fan falta més contenidors. Pero, sobretot, aquesta situació tan repugnant com la merda, és producte de l’absoluta presa de pèl als ciutadans per part del govern del Partit Popular en l’Ajuntament de Castelló, del que ja nomès em cal pensar que es gasten els diners que tots paguem per aquest servei en assumptes del tot inconfessables.\nL’any 2001, el PP s’inventà aquesta taxa quan aquesta ja estava integrada dins de l’impost de l’IBI, i l’equip de govern no va fer cas a les més de 1.500 reclamacions presentades pels castellonencs en les oficines de l’ajuntament. Però és que, a més de pagar doblement la recollida, per a l’any 2003 s’incrementà en quasi un 3% la taxa, així que enguany hem tingut que pagar quasi 60 euros… I ja està aprovat que l’any que ve en seran 63.\nSenyor alcalde José Luis Gimeno: els castellonencs –i siga dit en una popular expressió– a més de putes no volem pagar el llit. Paguem entre tots més de 12 milions d’euros per aquest servei. Els ciutadans li exigim que, com a mínim, s’ens done el servei que paguem.\nEnguany s’està celebrant el centenari del naixement de l’extraordinari filòsof alemany Theodor W. Adorno, autor d’obres tan imprescindibles com Justificació de la filosofia, Dialèctica de la il·lustració o Minima moralia. El fet és que aquest centenari no ha gaudit per ací de massa ressò. En general, no n’ha tingut molt més enllà dels cercles acadèmics i algun que altre racó de lletres dels mitjans de comunicació. I és una vertadera llàstima. Cert és que al seu país, i també a Francfort, la sea ciutat natal, sí que l’han honorat tant com cal, i li han fet estàtues, li han reeditat tota mena de papers i s’han reimprès i exportat traduccions per tot el planeta.\nLa grandesa i la fragilitat d’Adorno es troba en la seua malaltissa debilitat per a detectar amenaces on encara no s’albira el conflicte i en una extraordinària capacitat per a mostrar amb tota mena de detalls les estructures de domini moral i social. De fet, la seua obra beu bàsicament de Hegel i Marx; no és estrany, per tant, que insistica en l’anàlisi profund de les maniobres del poder econòmic i polític, un treball que en moltes ocasions va dur a terme en col·laboració amb els seus companys de viatge amb la finalitat d’edificar la comuna teoria crítica.\nEl projecte filosòfic principal d’Adorno, i per extensió, de l’esmentada escola, era comprendre per què no s’havia produït la revolució social esperada, i per què justament en el moment en el qual l’ésser humà disposava de tots els instruments per a l’emancipació individual es produïa tot just el contrari, és a dir, la seua anihilació. Música i filosofia marcaren la seua vida. La idea d’una societat lliure, sense dominació, sense violència ni ressentiments, conformaren l’eix central dels seus estudis. Com a homenatge i agraïment, recomane des d’ací la lectura de la seua Teoria estètica, una obra formidable.\nArticles al Levante-EMV, Filosofia\tImprimir Enviar PDF\nMisteris i vivenda\nHi ha misteris encara més difícils d‘explicar que el de la Santíssima Trinitat. Perquè, si no estem cecs, podem veure, amb els nostres ulls, que les ciutats estan plenes de vivendes buides anys i anys; que actualment se n‘edifiquen més que mai; i en tercer lloc, que els qui necessiten comprar-les, els joves i les famílies de renda escassa preferentment, no poden fer-ho. I conste que detectar l‘existència d‘aquesta absurda trinitat propiciada pel joc dels interessos immobiliaris, no implica cap abstracció del qui la detecta ni tampoc és una observació tendenciosa de ningú; és pura experiència, d‘un empirisme tan ras com el que pot practicar vosté mateix, contemplant, cada nit a les nou, per una finestra de sa casa, quantes de les finestres de l‘edifici veí es troben enceses… Molt poques, no?\nEl Banc Central Europeu fa temps que ve alertant al govern, als bancs i als constructors sobre l‘excessiu endeutament de les famílies i repetidament s‘han referit a la sobrevaloració del preu de la vivenda, que oscil·la entre un 8 i un 20%, de forma que ha pujat quatre voltes més que els sou mitjà d‘un jove i ha provocat que les hipoteques augmenten per damunt del 13%. Tot i les adevertències, al misteri de la trinitat immobiliària, s‘hi afegeixen les estimacions dels experts del gremi, que creuen probable que l‘exercici en curs es tanque amb un creixement del 15% en els preus.\nPerò no hi ha més misteri que el que no vol ser desvelat, i el qui especula i especularà no solament és l‘intermediari del sól, o el propi constructor. Cal remarcar que han contribuït tots aquells ciutadans que ja disposaven d‘una o més vivendes i que jugaven a guanyar, amb l‘augment de preus, un plus en la revenda. Per això, sense el contrapès de la vivenda protegida, els joves sempre viuran en casa dels pares, en la familiar o en la llogada, que és igual.\nThe moon is a stone that floats.\nA mesura que ens acostem com una resposta, creixem com una pregunta.


Suïcidi en família – A prop de l'Onyar\nSuïcidi en família\nFrancesc Brunés 10 Juliol 2015 10 Juliol 2015 Cultura,Espiritualitat\nEn un poblet d’una comarca de Catalunya s’ha produït un fet difícil de pair. Una família ha acordat matar la seva filla de vint-i-nou anys, que patia una greu disminució i, a continuació, suïcidar-se. El matrimoni vorejava la seixantena, com es ara jo. Des que he sentit la notícia, no puc deixar de pensar-hi. Conec, per experiència personal, el que pot significar per a una família, viure dècada rere dècada sota l’ombra de la malaltia, d’un fill o filla que pateix patologies més o menys greus, que li provoquen una diferència tan estimada com cruel. Per això, res més lluny de la meva intenció, emetre qualsevol bri ni de justificació, ni de judici.\nEncara que ho volgués, seria incapaç de posicionar-me en relació al fet. Cosa que, d’altra banda, seria tan imprudent com inútil. Només un pensament em ve al cap: quina societat estem construint? El dolor humà pot arribar a nivells inimaginables, especialment si el vivim sols. Per això la vida està dissenyada per viure-la junts, en societat, en família. En el lloc més profund de la nostre profunditat personal, hi portem inscrita la necessitat de conviure, de compartir, de fer camí junts. La família n’és un bon model.\nEn el sí de la família, s’hi viuen els moments més joiosos i també els més dolorosos. El naixement i la mort. La salut i la malaltia. El progrés i la misèria. L’amor i l’odi. La comunió i la solitud. La unitat i la divisió. Totes les expressions de la vida humana, les trobem recloses i custodiades dins els lligams de la família. De totes les famílies, de qualsevol tipus de família. Per això les quatre parets de la llar familiar són quelcom molt més valuós que una protecció, són també l’embolcall de l’essència de la vida. Aquestes quatre parets però, no poden ser mai un sepulcre tancat on s’hi podreixen les amargors més fètides. Les quatre parets han de tenir sempre portes i finestres que es puguin obrir i tancar. Espais per on entrar i sortir.\nEstem construint una societat que “diu que fa”, però massa sovint, només ho fa veure. Hi ha institucions, organitzacions i entitats que treballen per a la família. La seva tasca és lloable. Com també n’hi ha que ho fan per a les persones necessitades, sense sostre, sense recursos. I … tot plegat. Autodestrucció personal i familiar. Les estructures sense ànima són com esquelets sense carn i sense cor. Les institucions fan el que poden, a vegades més. Algunes de nou a dues, d’altres d’una forma més propera. Però amb això no n’hi ha prou. Les persones i les famílies continuen estan soles. El dolor, viscut en soledat, reclama a crits company de viatge. És necessari que ens acompanyem els uns als altres, que la gent, les famílies, no se sentin soles davant les situacions de tota mena que han d’enfrontar. La indiferència que fa que ens creuem sense veure’ns, és possiblement una de les malalties més greus i profundes d’aquesta societat.\nAl poble, quan jo era petit, les cases restaven amb les portes obertes. Els veïns anaven d’una casa a l’altra diverses vegades durant el dia. La gent sortia al carrer a prendre la fresca a l’estiu. Les festes, eren celebracions comunitàries. Els que no teníem televisor, anàvem a veure-la a casa dels veïns. A les botigues, pel carrer, tothom s’interessava per l’àvia malalta, pel nen que havia caigut. S’anava a visitar a qui estava malalt, … Potser jo, petit com era, no me n’assabentava, però aquestes coses tan tràgiques passaven menys, o no passaven. Ens trobàvem tots plegats molt més acompanyats. No és nostàlgia, és necessitat. Per conviure no cal tornar enrere.\nAnterior Temps i fets\nSegüent Deixem nu el #27S


Sèries PD-39X - Catsensors\nEn aplicacions en què la pressió diferencial és més del 5% del rang màxim estàndard de pressió, els transmissors PD-39X de Keller AG amb dos sensors absoluts tenen certs avantatges respecte als clàssics sensors diferencials (per ex. La Sèrie PD-10).\nLa Sèrie 39X incorpora, igual que la 33X, un microprocessador d'última generació XEMICS amb un convertidor A / D de 16 bits integrat. Els errors de linealitat i temperatura es compensen amb un model matemàtic, aconseguint errors típics del 0,05% FE en el rang complet de pressió i temperatura.\nInterface digital: Els transmissors tenen una interfície bus compatible RS485-2 fils / half duplex que està modelat en el "MODBUS RTU". Keller ofereix interfícies K-102...K-114 per a convertir a USB o RS2332 i el programari Control Center Series 30 (CCS30) així com el protocol de comunicació està disponible sense cap cost addicional.\nLa interfície ofereix les següents posibillidades:\nEscalat de la sortida analògica a diferents rangs de pressió o unitats.\nAjustaments de configuració com ara freqüència de lectura, filtre passa-baix (LP), direcció del bus, etc.\nConnexió elèctrica Connectores: Binder 723 (5 pin), DIN 43650 y MIL C-26482 (6 pin)


Enxampen una agent i un administratiu dels Mossos robant Enxampen una agent i un administratiu dels Mossos robant – El Món\nEnxampen una agent i un administratiu dels Mossos robant\nS'enduia roba valorada en més de 500 euros del centre comercial Hipercor de Girona\nACN 09/12/2020 4:15 pm\nEls vigilants de seguretat de l’Hipercor de Girona han enxampat una agent dels Mossos d’Esquadra enduent-se roba del centre comercial valorada en més de 500 euros. L’acompanyava un expolicia que actualment treballa de tècnic de suport al cos. Els fets han tingut lloc aquest dimarts a la tarda, dia de la Puríssima. Segons ha pogut saber l’ACN, l’agent no fa carrer perquè porta temps de baixa. El personal de seguretat va aturar la parella quan ja es dirigia cap al seu cotxe amb les peces de roba que havien agafat. Els Mossos d’Esquadra els han denunciat per un delicte de furt i, en paral·lel, el cos ha obert un expedient disciplinari. De moment, però, aquest últim s’ha deixat en suspens en espera de com evoluciona el procés penal.\nEl furt que la parella va cometre a l’Hipercor de Girona va tenir lloc aquest dimarts a la tarda. El personal de seguretat del centre comercial va atrapar-los als dos quan ja anaven cap al seu cotxe. Provaven d’endur-se diferents peces de roba valorades en més de 500 euros.\nDesprés de rebre l’alerta per part dels vigilants, els Mossos d’Esquadra els han denunciat per un delicte de furt. Tot i que ella és membre del cos, porta temps de baixa. Ell, per la seva banda, havia estat policia, però actualment és funcionari de la Generalitat. Té reconeguda una invalidesa i treballa d’administratiu als Mossos (en concret, ocupa una plaça que es coneix com a tècnic bàsic de suport).\nAra, la parella haurà d’anar a declarar davant del jutjat d’instrucció que s’encarregarà de la causa de furt. En paral·lel a aquest procés penal, els Mossos d’Esquadra han obert un expedient disciplinari. De moment, però, aquest ha quedat en suspens en espera de com evolucioni la denúncia per furt.


Desigual Wanda Multicolor comprar i ofertes a Dressinn\nTutti Fruti Tutti Fruti Tutti Fruti Tutti Fruti\nDescripció Desigual Wanda\nCompra de manera totalment còmode i des de casa a la botiga online de moda . Compra Desigual Wanda amb la garantia del preu més baix. No esperis més i troba al catàleg una àmplia selecció de material de moda de la categoria de Roba dona per completar la teva comanda. dressinn t’ofereix un servei d’entrega ràpid i eficient.\nCaracterístiques Desigual Wanda\nTecnologias Desigual Wanda


Llum, música i color a la Seu d’Ègara - Diari de Terrassa\nLa plaça del Rector Homs acollirà la tarda-nit de l’11 de desembre una lightmob experience consistent en pintar amb llum una fotografia mitjançant llarga exposició\nL'activitat es durà a terme davant de la Seu d'Ègara\nLa plaça del Rector Homs acollirà la tarda-nit del dia 11 de desembre una “lightmob experience” consistent en pintar amb llum una fotografia mitjançant llarga exposició.\nL’Ajuntament de Terrassa ha inclòs en la programació d’aquest Nadal la creació d’una obra lumínica amb art, llums, música i colors en què es compta amb la participació de la ciutadania. L’esdeveniment, una lightmob experience anomenada «Pintem amb llum el Nadal!», tindrà lloc el dissabte dia 11 de desembre, entre les 19 i les 23 h, a la plaça del Rector Homs.\nL’activitat, basada en el “lightpainting”, consistirà en la creació col·laborativa d’una obra artística a partir de diversos tipus de llums, mitjançant una fotografia de llarga exposició i una càmera instal·lada en alçada. El llenç serà la pròpia plaça del Rector Homs, un dels llocs més emblemàtics i històrics de la ciutat que conforma l’avantsala de la Seu d’Ègara.\nLa creació resultant es projectarà en directe a la façana de l’Església de Sant Pere, per tal que el públic pugui veure en directe els efectes visuals de les seves accions. L’esdeveniment es durà a terme amb la direcció artística dels “lightpainters” internacionals Frodo DKL i Sfhir i proposa una acció plena de creativitat. El públic participant disposarà d’una llanterna que usarà com a pinzell de llum seguint les indicacions de l’equip artístic. El resultat serà una obra feta en col·laboració entre l’equip artístic expert i la ciutadania participant per pintar amb llum el Nadal a Terrassa. L’acció es repetirà a les 19, 20 i 21 hores.\nTemes:Nadal 2021, Seu d'Ègara, Terrassa


Rajoy cessarà Colomines i la cap d'Exteriors - El triangle\nEn aplicació de l’article 155 de la Constitució, el Consell de Ministres aprovarà demà dos decrets, un del Ministeri d’Hisenda i Administracions Públiques, i un altre del Ministeri d’Afers Exteriors, pels quals es disposen els cessaments de dos alts càrrecs de la Generalitat. Els cessats seran Agustí Colomines i Companys, director de l’Escola d’Administració Pública de Catalunya; i Marina Borrell i Falcó, fins ara directora general de Relacions Exteriors.\nColomines, persona molt propera a l’expresident Carles Puigdemont i un dels actuals ideòlegs de Junts per Catalunya, serà cessat per alguns comentaris polítics realitzats en el seu compte de Twitter.\nD’altra banda, la participació de l’exconseller Lluís Puig en un acte dimecres a la delegació de la Generalitat a Brussel·les està darrere del cessament de Falcó.\nEl ministre espanyol d’Afers Exteriors, Alfonso Dastis, ha qualificat aquest matí l’acte “d’incident desagradable” i ha anunciat que tindria conseqüències. Així, una de les repercussions serà el cessament de la directora general.\nTambé s’està estudiant la possibilitat de prohibir tota mena d’actes públics en la delegació. Fins al moment, i des de la intervenció de la Generalitat, està prohibit realitzar actes polítics, però no un altre tipus d’esdeveniments de tipus cultural o social.\nPrev1-O: Cs pide dimisiones en caso de malversación


Sol·licitud de Justícia Gratuïta\nQUINS ADVOCATS O ADVOCADES FORMEN PART DEL SERVEI DEL TORN D'OFICI I ASSISTÈNCIA JURÍDICA GRATUÏTA?\nQualsevol advocat o advocada exercent pot formar part d'aquest servei si així ho sol·licita i si compleix els següents requisits suplementaris:\n- Tenir despatx obert a la zona geogràfica on es pretén actuar\n- Acreditar haver exercit durant un mínim de tres anys abans de l’inscripció en la matèria en la que es vol inscriure.\n- Haver superat els cursos de l'Escola de Pràctica Jurídica (EPJ) o curs equivalent degudament homologat pel Consell de Col·legis de Catalunya o curs especialitzat equivalent.\n- No incórrer en causa d'incompatibilitat\n- Trobar-se al corrent de pagament de les quotes col·legials\n- No estar subjecte/a a sanció disciplinària o mesura cautelar ni estar inhabilitat/da per a l'exercici de l'advocacia.\n- No patir cap malaltia ni tenir cap limitació física o psíquica incompatible amb les funcions corresponents a l'exercici de l'advocacia\nL'ADVOCAT O L’ADVOCADA DEL TORN D'OFICI TÉ DRET A COBRAR?\nSí, en els casos en què:\na) L’usuari o l’usuària no hagi tramitat o obtingut el benefici de justícia gratuïta\nb) La part contrària es veu obligada, per sentència judicial, a abonar les costes causades en defensa de qui va obtenir el dret a l'assistència jurídica gratuïta.\nc) Si dins dels tres anys següents a l'acabament del procés la persona beneficiària de justícia gratuïta obté millor fortuna.\nd) Quan venç en el plet la persona beneficiària de justícia gratuïta i obté un benefici econòmic, sempre que els honoraris no excedeixin d'una tercera part del que s'ha obtingut.\ne) Quan procedeix la petició de litis expensas i aquestes han estat reconegudes en resolució ferma a favor de la part que litiga amb reconeixement del Dret a justícia gratuïta, fins a l'import total de la partida aprovada judicialment.\nQUINS DRETS TINC DAVANT DE L'ADVOCAT O ADVOCADA DESIGNATS D'OFICI?\nEls mateixos que davant l'advocat o advocada de lliure designació, atès que la normativa que els és d'aplicació és la mateixa. Consulti-ho a Informació general.\nCOM PUC OBTENIR ASSESSORAMENT I DESIGNACIÓ D'ADVOCAT O ADVOCADA?\nCaldrà dirigir-se prèviament al Servei d'Orientació Jurídica (SOJ), un servei públic i gratuït d'atenció personalitzada i de caràcter presencial que té com a finalitats proporcionar un primer consell orientador sobre el tema plantejat per l’usuari o la usuària i informar sobre la viabilitat d'acudir als tribunals i de recórrer a les vies alternatives de resolució de conflictes. Els usuaris i les usuàries seran atesos de forma presencial per un advocat o una advocada del servei. Es pot obtenir dia i hora de consulta:\nTelefònicament: 93 422 15 45, de 9 a 14 hores\nPresencialment: Consultar tots els Serveis d'Orientació Jurídica oberts a l'enllaç següent.\nOn-line: accedir a SOJ ON-LINE\nHaurà d’adreçar-se al Servei d’Orientació Jurídica, sense sol·licitar dia i hora de consulta, si es troba en qualsevol de les següents situacions:\nSi ha rebut qualsevol citació judicial, notificació administrativa o requeriment.\nSi es troba en situació de violència masclista o violència dins de l'àmbit familiar.\nSi es troba en una situació en la què la persona en risc sigui menor d'edat.\nSi la seva consulta està relacionada amb el Dret Laboral o de la Seguretat Social.\nQUI POT SOL.LICITAR EL RECONEIXEMENT DEL DRET A JUSTÍCIA GRATUÏTA\nEn termes generals, qualsevol persona física, les entitats gestores i serveis comuns de la Seguretat Social, les associacions d'utilitat pública i les fundacions inscrites en el Registre administratiu corresponent.\nQUINS REQUISITS ECONÒMICS S’HAN DE COMPLIR?\nDe conformitat amb el que disposa la Llei 1/96, de 10 de gener, d’assistència jurídica gratuïta, per tenir dret al reconeixement de la justícia gratuïta es computen els ingressos econòmics, per tots els conceptes, de la unitat familiar de la persona sol·licitant.\nPel que fa a la determinació del concepte d’unitat familiar s’estarà al que disposa la Llei de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, equiparant les unions estables de parella constituïdes segons la normativa aplicable als cònjuges no separats legalment.\nEls mitjans econòmics seran valorats individualment si s’acredita l’existència d’interessos familiars contraposats en el procediment en el que es vol fer servir el dret a justícia gratuïta .\nPel que fa al llindar d’ingressos econòmics per l’any actual queda configurat segons el següent quadre:\nLÍMITS PER AL RECONEIXEMENT DEL DRET D’AJG\nCIRCUMSTÀNCIES EXCEPCIONALS ART. 5\nQUATRE O MÉS\nIPREM de 12 pagues\nSi NÒMINA = 14\nSi NÒMINA = 12\nSI NÒMINA= 14\nSI NÒMINA= 12\nLlei 3/2017, de 27 de juny, de Pressupostos Generals de l’Estat\nA més dels ingressos, per tal de comprovar la insuficiència de recursos es tindrà en compte l’existència de béns immobles que no constitueixen l’habitatge habitual de la persona sol·licitant, i els rendiments de capital mobiliari.\nTenen també dret a justícia gratuïta, per a la defensa en judici, els treballadors i les treballadores i les persones beneficiàries de la Seguretat Social.\nLa llei reconeix el dret a justícia gratuïta, amb independència dels recursos econòmics, a les víctimes de violència de gènere, de terrorisme, de tràfic d’éssers humans en els procediments relacionats amb la condició de víctimes, i als/les menors i persones discapacitades psíquiques víctimes d’abusos o maltractaments, i als seus hereus i hereves, en cas de mort (sempre que no sigui la persona agressora) , durant el temps en que està vigent el procediment o hi hagi sentència condemnatòria.\nFinalment, també la llei preveu el reconeixement del dret, amb independència dels recursos econòmics, a aquells que com a conseqüència d’un accident acreditin seqüeles permanents que els impedeixi la realització de la seva ocupació laboral o professió habitual i necessitin l’ajuda d'una tercera persona per a les activitats més essencials de la vida diària, quan l’objecte del litigi sigui la reclamació d'indemnització pels danys personals i morals soferts.\n08014 Hospitalet de Llobregat, Barcelona - España\nT. 93 432 90 09 T. 93 432 90 08 F. 93 296 62 59 E. sertra@icab.cat\nT. 93 389 12 04 F. 93 464 05 40 E. badalona@icab.cat\nc/ Can Rosés, 1-3\n08940 Cornellà , Barcelona - España\nT. 93 474 52 54 F. 93 377 23 41 E. delegacio_cornella@icab.cat\nT. 93 601 12 64 F. 93 633 63 43 E. delegaciogava@icab.cat\nSeleccionar... Anglès Castellà Català Francès Italià Alemany Portuguès Gallec Rus Xinès Neerlandès Àrab Euskera Romanès Japonès Polonès Suec Llatí Grec Ucraïnès Danès


Petons amb gust: d’octubre 2009\nTortada de Tona\nTinc moltes fotos endarrerides.\nUna d'elles és la que ens serveix de record de les tortades de Tona. No qualsevol tortada, no. Les millors que he provat, les de Can Cors. No cal que els hi posin data de caducitat perquè a casa no duren més d'un dia. Són tendres i suaus, es desfan a la boca.\nPublicat per Anna a 19:44 2 comentaris:\nGaspatxo de xocolata\nAvui he hagut de fer una transferència i m'he trobat una sorpresa. No, la sorpresa no és que La Caixa et cobri comissió per tot i tot. No. La sorpresa no és que et facin creure que pensen molt i molt en el teu bé i que fins i tot t'ofereixen uns fantàstics motlles de silicona, estupendíssims i exclussius, només per uns quants mils punts. Que jo penso: això és una entitat bancària o són els punts del Capitol de quan jo era petita i que la mare enganxava en una cartolina verda i quan en tenia unes quantes les anava a canviar per una carmanyola o qualsevol altre estri de cuina de l'época (calia anar a Barcelona, als Magatzems Capitol i que estàven a la cantonada de Plaça Universitat i carrer Pelai). Tampoc és aquesta la sorpresa! Això passava als anys seixanta i ara els temps han canviat ! Ara La Caixa t'ofereix motlles de silicona ultra moderna i fins i tot bandoleres fashion de la Kitty i els punts no cal enganxar-los amb saliva a la cartolina; nooo, on vas a parar !! Ara per "internete" i ja està !\nÉs fàcil endevinar que em tenen una mica cansada dels de La Caixa i qualsevol altra entitat de les que miren pel nostre bé i que ens ofereixen uns "productes de qualitat", com diuen ells, i ,és clar, ens els han de cobrar. Jo me'n he cansat de pagar per tot, de trobar-me amb horaris incompatibles per fer consultes personalitzades i d'haver de donar les gràcies per tot, amb càrrec al meu compte. N'hi ha d'altres, l'oferta és gran, i es pot triar !\nAixò si, els hi reconec que la seva web és atractiva i sorprenent fins hi tot pots trobar-hi "postres diferents per sorprendre a les teves visites" i altres receptes en una secció de títol "Endulza el otoño.Cocina tu mismo".\nLes coses com siguin. La recepta no està mal, per això l'apunto. No la provaré aviat, però no serà per falta de ganes. Continuo de dieta i només me la salto si s'ho val molt i molt. Però només de llegir-la ja faig salivera.\nGaspatxo de xocolata amb fruits secs\n1 pot de crema de cacau\n1 got de crema de llet\n2 beines de canyella\n1 estrella de badiana (anís estrellat)\nFruits secs variats\nBull la llet, la crema de llet, el sucre, la canyella i l'anís i deixa-ho reposar una nit.\nAl dia següent, escalfa-ho i incorpora la crema de xocolata, removent fins que assoleixi una textura llisa.\nServeix en tasses o bols acompanyat de petites safatetes de fruits secs i fruita confitada.\nTemps de preparació: 15 minuts.\nPublicat per Anna a 16:26 1 comentari:


La importància d’estar preparats - SUBMON\nLa importància d’estar preparats\nDesafortunadament, el passat mes de febrer ens ha portat dues notícies que van posar de manifest la importància d’estar ben preparat quan es treballa en la recuperació de fauna marina, en aquest cas concretament de tortugues marines.\nFoto: Sea Turtle, Inc.\nLa primera noticia arribava des de la illa de South Padre, a Texas. Moltes tortugues passen l’hivern a les seves costes. La temperatura del mar en aquesta zona descendeix ràpidament a finals de l’hivern, provocant que algunes tortugues marines, pel fet de regular la seva temperatura corporal depenent de la temperatura ambient, arribin a les platges sense poder moure’s atordides pel fred. Aquest fet es coneix en anglès com cold-stunning.\nNo obstant, enguany el descens de les temperatures a la costa va ser extrem i molt, molt ràpid: de 25°C a 5°C en 4 dies! Aquest fet va causar el succés de cold-stunning més gran de la història. Si el 12 de febrer començaven a baixar les temperatures, el 21 de febrer el principal centre de recuperació al sud de Texas, Sea Turtle Inc., havia rebut més de 5.000 tortugues. A tot l’estat de Texas es van rescatar al voltant de 11.000, principalment tortugues verdes.\nAfortunadament, la xarxa de varament de tortugues marines en aquesta costa, junt amb NOAA, té desenvolupat un protocol de resposta davant aquest tipus de successos, fet que va facilitar (tot i que es compliqués la situació per la falta d’espai i pels talls en l’electricitat durant dies) una resposta molt eficaç que els permetia ja en pocs dies poder alliberar milers de tortugues recuperades, un cop la temperatura del mar va ascendir a nivells adequats.\nFoto: Yaniv Levi-Israel Nature & Parks Authority\nLa segona notícia arribava de molt més a prop: des de les costes d’Israel, el 17 de febrer impactava un greu vessament de petroli d’origen desconegut. El centre de recuperació nacional va registrar l’arribada d’onze tortugues vives cobertes de petroli, a les quals van tractar i netejar sense problemes, totes elles tortugues babaues juvenils. No obstant, en casos de vessaments d’hidrocarburs, algunes experiències prèvies semblen indicar que les tortugues no acostumen a arribar a les costes quan es veuen afectades pel vessament, si no que es queden a alta mar sense poder moure’s. Per tant, mai es podrà saber l’impacte real d’aquest vessament sobre la població de tortugues marines en aquelles aigües.\nAmbdós casos posen de manifest la importància de desenvolupar protocols de resposta davant successos amb una gran arribada de fauna marina afectada. És evident el perill de vessaments d’hidrocarburs que existeix al mar Mediterrani, a la qual cosa es pot sumar l’efecte del canvi climàtic, que podria multiplicar els esdeveniments meteorològics extrems, com el que ha passat a Texas. Des de SUBMON, portem alguns anys formant part de la Xarxa Europea EUROWA de resposta davant la fauna afectada per petroli, i actualment hem desenvolupat, junt amb personal de Royal NIOZ, Sea Alarm i WWF Findlàndia, un protocol de resposta davant esdeveniments amb tortugues afectades per petroli a Europa, dins el projecte EUROWA2.\nReconeixements del projecte VIRTUE-s\nAleta a la vista! El sorprenent peix lluna\nA l’abril es va celebrar el primer taller de formació...\nAl llarg de l'any 2021 vam realitzar la segona edició...