Determinants - Servei Lingüístic - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)\nEl compromís de la UOC amb l'accessibilitat per a la inclusió social de les persones amb discapacitat. Política d'atenció a la diversitat funcional.\nEl lo castellà\nIndefinits i quantificadors\nmasculí el davant de consonant (també i i u consonants): el gos, el iogurt, el uombat. els\nl' davant de vocal (també precedida de h muda): l'indicador, l'enyor, l'hexàgon.\nfemení la davant de consonant (també i i u consonants): la dona, la hiena. les\ndavant de i i u àtones: la universalitat, la intenció.\ndavant de noms de lletra: la ema, la hac.\ndavant de certs mots: la host, la una (hora), la ira.\nl' davant de vocal, fora de i i u àtones (i els casos anteriors): l'alba, l'única.\nL'article masculí (el + consonant i els) es contrau amb les preposicions a, de i per i el mot ca si el precedeixen.\nLi agrada passejar pels jardins [però: Ho ha sabut per l'índex de publicacions].\nHa entrat al firal [però: Ho han dit a l'autor de l'obra].\nVe del palau de Pedralbes [però: Ve de l'hort].\nVan a cal metge [però: Viu a ca l'enterramorts].\nEn les enumeracions, si els substantius designen elements diferents (és a dir, quan el segon no és l'explicació del primer o no designa la mateixa cosa), es posa article davant de cada substantiu o no se'n posa cap.\nS'empraren també materials més resistents, com ara pedra, maons, teules, etc.\nS'estudiaven a fons les lleis, els costums, el dret.\nLes divisions i les heretgies provocaren...\nPerò: Les necessitats de l'empresa o organització (perquè és un sol concepte)...\nDavant els dies de la setmana es posa article quan fan de substantiu, però no pas quan fan d'adverbi.\nDiumenge va venir / vindrà ('el diumenge passat' / 'el diumenge vinent').\nEl diumenge fa excursions ('cada diumenge').\nEl suplement del diumenge és interessant ('de cada diumenge').\nNo es posa article davant d'infinitiu amb valor verbal.\nNedar és l'únic que li agrada.\nBeure tant no és bo per a ningú.\nNo es posa article davant de numerals cardinals referits a una quantitat no coneguda anteriorment en expressions numèriques de temps (anys, mesos, etc.), d'espai i gradació (metres, graus, etc.), de preus, estadístiques, etc.\nA nou anys ja vaig veure Dràcula [i no pas Als nou anys].\nLa seva àvia va morir a noranta-dos anys, després d'haver passat la vida bevent dos gots de vi a cada àpat [i no pas als noranta-dos anys].\n...nens i nenes d'edats compreses entre nou mesos i dotze anys [i no pas els nou mesos i els dotze anys].\nA les comarques de Lleida, les ràfegues de vent poden arribar a setanta-cinc quilòmetres per hora [i no pas als setanta-cinc].\nDavant de numerals amb sentit de totalitat, si s'han esmentat abans els termes que aquests numerals determinen i si no porten altres determinants, es fa servir tots/totes i no pas l'article.\nAl segle XIV es destaquen les empreses de Jaume II i de Pere el Cerimoniós. Tots dos reis van afavorir [i no pas Els dos reis]...\nHem vist els dos professors de la UPF i les tres professores de la UPC, i tots cinc [i no pas els cinc]...\nEs fa servir tots/totes sense article en certes expressions.\nHi ha polítics dirigents de tots colors [i no pas de tots els colors].\nLa invasió comporta una profunda ruptura en tots sentits [i no pas en tots els sentits].\nS'ha d'evitar l'abús de demostratius en comptes d'articles, que són molt més usuals. Això a part, s'ha de tenir en compte que els demostratius impliquen proximitat o llunyania, mentre que l'article és més neutre.\nEl missatge sobre les ONG va dirigit a totes les persones que hi estiguin interessades [i no pas aquelles].\nEstem a la vostra disposició per a tots els aclariments que us calguin [i no pas aquells].\nTot seguit us explicarem els motius pels quals el treballador o treballadora es pot absentar [i no pas aquells].\nAmb això us volem donar la informació que pensem que us pot ser útil [i no pas aquella].\nConté un directori de totes les biblioteques públiques de la comarca, amb enllaços a les que tenen pàgina web [i no pas aquelles].\nAlgunes locucions van sense article.\n...munts de fletxes apilades a terra [i no pas al terra].\nEn cas que es produís una discrepància [i no pas En el cas]...\nCada dia para taula [i no pas para la taula].\nJugar a pilota / a futbol / a bales [i no pas a la pilota / al futbol / a les bales].\nS'ha de tenir en compte que alguns noms de lloc (totes les comarques llevat d'Osona, alguns països, poblacions, muntanyes, rius, etc.) van amb article quan són en un context (en enumeracions, quadres, mapes o quan es posen entre parèntesis se'n pot prescindir).\nL'Urgell, el Baix Camp, el Segrià, el Baix Vinalopó, els Ports, la Garrotxa.\nLa Xina, el Líban, el Iemen, la Gran Bretanya, l'Azerbaidjan, el Brasil, els Estats Units.\nLa Pobla de Mafumet, l'Alguer, l'Hospitalet, els Hostalets de Balenyà, les Borges.\nEl Montseny, el Canigó, el Puigmal, el Puigsacalm.\nLa Muga, la Tordera, el Güell, l'Ebre, el Francolí, el Brogent, la Tet, el Xúquer.\nEn català no existeix l'article neutre lo del castellà, el qual no es pot traduir sempre per el, sinó que s'ha de fer amb estructures diferents segons el valor que tingui.\nEn aquest cas, la construcció en català es fa amb el, la, allò, això, el que, la cosa que, convertint l'adjectiu en substantiu o recorrent a altres construccions (la construcció article + adjectiu no és gaire genuïna).\nEl que no m'ha dit és [i no pas Lo que]...\nAra ve la bona [i no pas lo bo].\nEl que té d'interessant el cas [i no pas Lo que]...\nLa difícil senzillesa del que és variat i decoratiu [i no pas del variat].\nÉs més interessant que no em pensava [i no pas de lo que].\nSempre està amb la mateixa (cosa) / igual [i no pas amb lo mateix].\nAixò que dibuixa [i no pas Lo que dibuixa].\nAllò que deien [i no pas Lo que deien].\nAmb valor intensiu, la construcció correcta en català és amb com més, tan com, com [...] de, tan que, tant que, tant com, que.\nHeu de tenir aquests mòduls tan aviat com pugueu / com més aviat millor [i no pas\nlo més aviat possible].\nI tan intel·ligent que era [i no pas lo intel·ligent que].\nUs contestarà tan aviat com podrà [i no pas lo més aviat que].\nEstudia tant com puguis [i no pas tot lo que].\nI que n'és, de pesat! [i no pas lo pesat que és].\nNo saps com era d'innocent [i no pas lo innocent que era].\nQue bonic que és! [i no pas Lo bonic que].\nI tant que corria [i no pas Amb lo que].\nAquí no hi ha norma general: cada un es fa a la seva manera.\na la babalà [i no pas a lo loco];\na la millor, si molt convé [i no pas a lo millor];\na tot estirar, pel cap alt [i no pas tot lo més, a lo més];\naixò rai! [i no pas això és lo de menys];\nla resta, les altres coses [i no pas lo restant, lo altre];\nper tant [i no pas per lo tant];\npel que es veu [i no pas per lo vist];\nprou [i no pas lo suficient], etc.\nUn, una indeterminat o indefinit\nS'ha de vigilar de fer servir correctament l'indeterminat o indefinit un/a, tant en singular com en plural, especialment en aquests casos:\nEn plural s'ha de mirar si hi ha determinació o no n'hi ha i, d'acord amb això, es posa article indeterminat davant el substantiu o no se n'hi posa (per exemple, Han comprat uns llibres molt interessants, amb substantiu vagament determinat, és diferent d'Han comprat llibres, sense determinar gens; en aquest darrer cas no podem dir *Han comprat uns llibres).\nAneu a comprar iogurts i bastonets, que berenarem [i no pas uns iogurts\ni uns bastonets].\nEn aquest bar és corrent demanar olives i patates fregides per aperitiu [i no\npas unes olives i unes patates fregides].\nNo s'ha de confondre uns, unes amb alguns, algunes ni amb el quantitatiu uns quants, unes quantes.\nEs van trobar fa algunes [o unes quantes] setmanes [i no pas unes].\nDes de fa uns quants [o alguns] anys es dediquen a fer conscients els habitants de la seva pertinença al barri [i no pas uns].\nLes aposicions no s'introdueixen amb article, ni indeterminat ni determinat, fora que hi sigui necessari.\nLa UOC ha obert les portes de diversos centres presencials a poblacions de les\ncomarques barcelonines, àrea a la qual pertanyen més del 50% dels estudiants\n[i no pas una àrea].\nEn aquesta conferència es parlarà de les implicacions que els nous mitjans\nd'informació i comunicació tenen en l'educació, tema clau per a entendre\ni aprofitar aquest nou marc [i no pas un tema].\nS'han de distingir els cardinals un/una, dos/dues dels ordinals u, dos, invariables.\nAquest curs es començaran dues noves especialitats [i no pas dos].\nTrobareu l'índex i l'explicació introductòria a les pàgines u i dos del dossier [i no\npas un o una ni dues].\nQuan hi ha més d'una quantitat, s'ha d'escriure cada una completa.\nHan encarregat entre cinc-cents i set-cents coberts per a la festa [i no pas cinc i set-cents].\nPer a numerals amb guionet o sense, vegeu l'apartat Ortografia / Guionet en mots compostos; per a numerals precedits de tots/es o d'article, correcte o incorrecte, vegeu l'apartat Article definit / Observacions d'aquesta mateixa pàgina.\nTot/a i mig/mitja davant de topònims\nEs fan servir els determinants tot i mig invariables, en masculí, quan precedeixen topònims. Ara bé, si el topònim comença amb l'article femení, llavors s'ha de feminitzar el determinant.\nLi van concedir un premi i ha pogut viatjar per tot Europa.\nAmb aquestes pluges hi ha hagut inundacions a tot Catalunya.\nMig Osona i tota la Garrotxa participaran en aquesta empresa.\nCosa (o persona) posseïda\nPersona m. sing. f. sing. m. pl. f. pl.\nPosseïdor singular 1a. el meu\n(mon) la meva\n(ma) els meus\n(mons) les meves\n2a. el teu\n(ton) la teva\n(ta) els teus\n(tos) les teves\n3a. el seu\n(son) la seva\n(sa) els seus\n(sos) les seves\nplural 1a. el nostre la nostra els nostres les nostres\n2a. el vostre la vostra els vostres les vostres\n3a. el seu la seva els seus les seves\nllur llur llurs llurs\nQuan els possessius forts es posposen al nom no van precedits de l'article.\nAquesta dona és amiga meva.\nL'ús dels possessius àtons (mon, ma, etc.) en la llengua habitual ha quedat reduït a relacions de parentiu.\nComparteix despeses amb son pare i ses germanes.\nEl possessiu llur, poc usual en el nivell estàndard però que a vegades va bé per a desfer alguna ambigüitat, no va precedit per l'article i solament és correcte quan el posseïdor és plural.\nEls historiadors convidats han exposat llurs idees durant mitja hora [però: La historiadora convidada ha exposat les seves idees].\nEn algunes expressions el possessiu va posposat i no pas anteposat: a càrrec meu, en poder vostre, a casa seva, de part teva, etc.\nVaig acomiadar el dol en nom meu i de la família [i no pas en el meu nom i en el].\n...la qual cosa comporta retirar tots els tríptics que estiguin en poder seu [i no pas en el seu poder].\nTothom pot estudiar des de casa seva [i no pas la seva casa].\nVan guanyar perquè el tribunal estava a favor seu [i no pas al seu favor].\nPer molt que aquest canvi ens afecti, no és problema nostre [i no pas el nostre problema].\nS'ha d'evitar l'abús de possessius; a vegades simplement s'han d'eliminar, a vegades s'han de substituir per una oració de relatiu o per un pronom personal i a vegades s'ha de canviar l'estructura de la frase. Malgrat això, no s'han d'eliminar si són necessaris per a entendre la frase.\nA partir d'avui, la biblioteca comença els horaris normals [i no pas els seus horaris].\nEnsenyaran totes les eines que l'aprenent té a l'abast [i no pas al seu abast].\nUn dels paràmetres més significatius del rendiment d'un processador és la velocitat [i no pas la seva velocitat].\nEn el primer cas l'objectiu serà establir la rendibilitat que proporciona cada títol, mentre que en el segon cas ens centrarem a determinar el cost de l'operació en conjunt [i no pas en el seu conjunt].\nEl dret de subscripció, per la importància que té, mereix una atenció especial [i no pas la seva importància].\n...del material didàctic concret de l'assignatura i del material que hi ha / hi va associat [i no pas seu material associat].\nHavia començat estudis de teologia, que li van despertar l'interès per la natura [i no pas van despertar el seu interès].\nEns mostra les possibilitats que té la xarxa per a conèixer bé la llengua i millorar-ne l'ús [i no pas millorar el seu ús].\n...la navalla que, segons sembla, els caps rapats havien llençat quan fugien [i no pas en la seva fugida].\nEn els anys de la introducció dels ordinadors, els economistes nord-americans es van trobar amb la paradoxa que utilitzar-los no comportava més rendibilitat econòmica [i no pas la seva utilització].\nConeix el Servei Lingüístic\nSubstantius i adjectius\nPreposicions i locucions prepositives\nRedacció i comunicació eficaç\nGuía práctica de español (PDF)\nPractical Guide to English Usage (PDF)\nde l'IEC (2016)


La Coral La Lira, 'molt satisfeta' de l'estada a Alba.\nLa Coral la Lira ha tornat 'molt contenta i emocionada'\ndesprés de l'estada de tres dies a la ciutat d'Alba, agermanada amb Sant Cugat. Els cantaires han actuat en diversos punts emblemàtics del municipi i han estat rebuts per les autoritats locals. L'expedició santcugatenca ha comptat amb la presència de l'alcaldessa, Mercè Conesa, i el regidor de Cultura, Xavier Escura.\nEntre la Coral la Lira i l'acompanyament dels cantaires locals més de 70 veus masculines han actuat a la ciutat Piemontesa. Els membres de la coral han visitat, a més, llocs emblemàtics de la població com unes caves, l'ajuntament i la catedral.\nEl president de la Lira, Josep Garrell, ha explicat a Cugat.cat que ha estat tot un 'èxit'.


INNOVI reuneix a més de 40 empreses i entitats del sector vitivinícola a l’Empordà per reflexionar sobre el sector - Innovi\n2017-06-08 / Mònica Monera / Leave a comment\nEls dies 1 i 2 de juny, a l’Hotel Wine, Spa & Golf Peralada, INNOVI ha organitzat per segon any consecutiu, les jornades d’Immersió Estratègica, per a que les empreses i entitats vitivinícoles treballin conjuntament els reptes que presenta el sector.\nLa tipologia d’assistents de les jornades comprenen tota la cadena de valor del sector vitivinícola: des de viticultors i cellers; passant per empreses relacionades amb el sector, com proveïdors, consultories externes, etc.; centres tecnològics i universitats, i administracions.\nEl 38% dels assistents eren representants de cellers, mentre que el 16% eren proveïdors de components. Per altra banda, les universitats i els centres tecnològics ocupaven el 16% dels assistents, les empreses auxiliars i les associacions coincidien en l’11%, i el 8% restant era d’administracions públiques.\nLa II Immersió Estratègica va iniciar-se el dijous 1 a les 15h amb la benvinguda del President d’INNOVI, Jaume Mata, Director General de Gramona. La primera ponència va anar a càrrec de l’empresa IPSOS, la qual va presentar l’estudi d’orientació al consumidor encarregat per INNOVI.\nAquest estudi ha identificat oportunitats rellevants de creixement en el consum de vi i cava.\nAmb la finalitat de treballar l’estudi, la consultoria We Question Our Project, va realitzar un workshop d’innovació amb els assistents amb l’objectiu de pensar nous productes i serveis adaptats als perfils de consumidor identificats en l’estudi encarregat per INNOVI.\nEl dia 2 de juny, Marta Marsé, Cap de detecció i anàlisi d’oportunitats en clústers i innovació de la Unitat d’estratègia i intel·ligència competitiva d’ACCIÓ, va fer la presentació anomenada Macrotendències i nous paradigmes per inspirar projectes.\nSeguidament va ser el torn de la ponència “Innovación y vino” de Juan Park, Director de la zona ibèrica i sud-americana de l’empresa Wine Intelligence, líder en consultoria, màrketing, estratègica, desenvolupament de marca i estudis de mercat de la indústria del vi a nivell global.\nA continuació, la presentació “Por qué la sostenibilidad está en la agenda del sector” va anar a càrrec de José Luís Blasco, soci responsable de govern, riscs i compliment de KMPG, xarxa global d’empreses de serveis professionals que ofereix serveis d’auditoria, fiscalitat i d’assessorament financer i de negocis.\nFinalment, els assistents van assistir a la visita a les vinyes i el celler de Caves Peralada maridat amb un tast dels seus vins i caves de l’Empordà.\nTags: ACCIÓ, Hotel Wine, II Immersió Estratègica, Innovació, innovi, IPSOS, KPMG, Sector Vitivinícola, Spa & Golf Peralada, We question our project, Wine Intelligence


Trobar-se per compartir\nTomàs arribarà a creure quan es trobarà reunit amb els altres apòstols\nActualitzada 23/04/2017 a les 06:59\nEn aquest diumenge després de Pasqua continuem manifestant els sentiments d’alegria i de joia per la festa de la resurrecció del Senyor. Avui, coincidint amb la diada de Sant Jordi, també veiem expressat l’amor en comprar el llibre i la rosa per a les persones estimades. Necessitem mostrar allò que sentim a les altres persones i transmetre allò que portem al cor.\nAquesta experiència ens és narrada avui en les lectures de la Paraula de Déu. Veiem com els deixebles i les primeres comunitats cristianes tenien la necessitat de trobar-se habitualment. Encara que el context d’aquestes trobades és ben diferent. En un primer moment, els deixebles de Jesús, després de la mort del seu mestre, estan reunits a casa. L’evangelista ens diu que “eren a casa amb les portes tancades per por dels jueus” (Jn 20,19). En canvi, en el llibre dels Fets dels Apòstols, on se’ns descriu la vida de les primeres comunitats cristianes, se’ns detalla en què consistien les seves trobades: “Els germans eren constants a assistir a l’ensenyament dels apòstols, a posar en comú els seus béns i a reunir-se per partir el pa i per a la pregària” (Ac 2,42).\nLa tristesa i la incertesa que embolcallaven la vida dels deixebles abans que Jesús Ressuscitat se’ls aparegués el diumenge després de Pasqua es transformaran en alegria i en una certesa que no podran deixar d’anunciar. Tindran tant la necessitat d’anunciar la gran notícia de la Resurrecció del Senyor com de reunir-se per pregar, per celebrar l’Eucaristia, per escoltar com el Senyor Jesús els parla novament.\nÉs precisament quan els deixebles estan reunits que Jesús se’ls apareix. I l’Evangeli d’avui ens recorda que Tomàs no hi era amb ells. Ell arribarà a creure quan es trobarà reunit amb els altres apòstols el diumenge següent i Jesús, de nou, se’ls apareixerà. Podem veure aquesta presència de Tomàs com un element important en la seva vida de fe. Potser no és només una casualitat ser-hi o no ser-hi amb els altres apòstols. Compartint amb la comunitat és quan farà experiència de Jesús Ressuscitat.\nAvui també, els cristians necessitem reunir-nos per celebrar la nostra fe, per alimentar-nos tant de la Paraula de Jesús com del seu propi Cos. Som conscients que participant en la celebració dominical anem enfortint la nostra fe i, a la vegada, la compartim amb d’altres cristians, perquè no podem viure-la de manera aïllada, sinó amb els altres i amb el desig d’anunciar-la.


Enquesta de CF Europe sobre l’accés als tractaments per a la FQ – Fibrosi Quistica\nNoticiesHome » Noticies » Enquesta de CF Europe sobre l’accés als tractaments per a la FQ\nDes de la CF Europe ens han fet arribar, mitjançant la Federació Espanyola de Fibrosi Quística, una enquesta que han estat desenvolupant durant l’últim any, juntament amb l’associació CF Trust del Regne Unit, sobre l’accés als tractaments i l’atenció de la Fibrosi Quística. Està dirigida a persones amb FQ i familiars cuidadors. El seu objectiu és tenir evidències per a reivindicar a nivell europeu i també que les organitzacions nacionals comptin amb les eines necessàries per a realitzar les seves reivindicacions a nivell nacional i regional.\nL’enquesta pot respondre’s en uns 10 o 15 minuts aproximadament.\nLes dades recopilades seran anònimes, s’emmagatzemaran de manera segura i només s’utilitzaran per a l’objectiu d’aquest projecte. A més, s’utilitzaran per a una publicació sobre la situació de l’accés al tractament de la FQ a Europa. Després d’això, les dades seran eliminades. En participar en l’enquesta, els enquestats accepten que s’emprin les seves respostes per a aquests objectius, explicats anteriorment.\nCom més persones completin aquesta enquesta, més dades es tindran que serveixin com a base per a reivindicar una millor atenció de la Fibrosi Quística a nivell europeu, però també a nivell nacional i regional.\nLes enquestes es poden respondre a través de SurveyMonkey en els següents enllaços:\nEnquesta a persones amb FQ: https://www.surveymonkey.com/r/QY5VXFS?lang=es\nEnquesta a familiars cuidadors: https://www.surveymonkey.com/r/Q2JXNVG?lang=es\nLa data límit per a completar les enquestes és el dimecres 31 de març de 2021.\nprevious post: Setmana Europea de Fibrosi Quística\nnext post: Dia Mundial Malalties Minoritàries 2021


Alfaro i Fuster, l’amor a un país\nL’exposició ‘Assaig amb els dits’, a la Universitat de València, s’endinsa en la relació de l’escultor i l’assagista\n4 min. València 25/11/2017 00:00\n651x366 Una de les sales de l’exposició 'Alfaro-Fuster. Assaig amb els dits', que es pot veure al Centre Cultural La Nau de la Universitat de València. / DANIEL GARCIA-SALA Una de les sales de l’exposició 'Alfaro-Fuster. Assaig amb els dits', que es pot veure al Centre Cultural La Nau de la Universitat de València. / DANIEL GARCIA-SALA\nEls ulls d’Andreu Alfaro espurnegen afecte, el seu somriure és ample, sincer, còmplice. No ha d’amagar l’admiració envers el mestre, a qui contempla fraternalment. Joan Fuster també somriu, fuma, xerra. Se’l percep alliberat. Per uns instants no ha de construir el país, tan sols ha de gaudir de la companyia d’un deixeble que ha esdevingut amic.\nAl cor d’aquesta imatge bateguen dues històries d’amor. No ens referim als encisos que s’inicien a les fosques i que caduquen quan les primeres llums esquitxen els llençols. Ni tampoc als enlluernaments efervescents que expiren al cap de poques setmanes. Aquesta fotografia de l’any 1980 ens narra la passió d’una vida, la que va sentir Joan Fuster pel País Valencià, el seu “vertader amor”, i la fascinació d’Andreu Alfaro pel seu pare intel·lectual, per qui “tot ho va canviar”.\nLa imatge pertany al catàleg 'Alfaro-Fuster. Assaig amb els dits', que han elaborat els comissaris de l'exposició que acull la Sala Martínez Guerricabeitia al Centre Cultural La Nau de la Universitat de València i que estarà oberta al públic fins al 14 de gener. Per a la seva confecció, el professor d’estètica i teoria de les arts Anacleto Ferrer i el pintor Artur Heras han comptat amb la col·laboració de l'escriptor Francesc Pérez Moragón i del cantant Raimon, amics personals dels autors. L'obra eixampla els horitzons de la mostra i aporta anècdotes, dibuixos, fotografies i escrits dels dos protagonistes, l'any que es compleixen 25 anys de la mort de Fuster i cinc de l'adeu d'Alfaro.\nLa voluntat modernitzadora\nL'exposició recorre l'amistat entre “el torsimany de metalls”, com Raimon va definir Alfaro en la cançó 'Andreu, amic', i el “seu mestre i confessor”. Per fer-ho, disposa d'escultures, imatges, textos i retrats que construeixen un diàleg entre les obres dels dos autors. Així ho explica Anacleto Ferrer, que considera que les seves creacions eren “complementàries”. “L'assaig de Fuster era una temptativa, una exploració de la realitat no conclusiva, i l'escultura d'Alfaro, una obra oberta”. Per al professor d'estètica, aquesta confluència neix de la seva voluntat “modernitzadora”, entestats a superar “el costumisme literari i el sorollisme plàstic”.\nLa relació entre Fuster i Alfaro, però, no ha d’entendre’s com un diàleg entre dos, sinó com una conversa col·lectiva, la que neixia a les tertúlies, la veritable escola dels intel·lectuals en les raneres del franquisme. A aquelles converses de cafè, però també de dinar i sopar -ja que, com explicava l’altre gran pare del valencianisme polític, el periodista Vicent Ventura, “hem parlat pels colzes”-, hi acudien el pintor Doro Balaguer, l’advocat Josep Garcia Richart i l’escriptor Josep Iborra, entre molts altres.\nAmb tot, el veritable santuari del mestratge de Fuster es trobava al número 10 del carrer Sant Josep de Sueca (Ribera Baixa), fins on les noves generacions de creadors peregrinaven per sol·licitar consell i benedicció. El van requerir, per exemple, Al Tall i Raimon en l'àmbit musical, i Manuel Boix, Rafael Armengol i Artur Heras en el pictòric. Així ho recordava Alfaro, meravellat: “[Fuster] ens escoltava a tots, i tots jo crec que ens n'anàvem convençuts, esperançats i amb els nostres pecats convertits”. Segons l'escultor, la disponibilitat de l'escriptor a apadrinar les noves generacions el va elevar a la categoria de “sant Joan Fuster, patró de la cultura moderna valenciana”. Tot i aquest afany per promoure l'obra dels nous creadors, Alfaro va explicar que per a Fuster l'art era “secundari”. “Li interessava, però com podien interessar-li la taronja o l'arròs [...]. Per a ell eren importants cadascun dels aspectes del país”.\n540x306 Un altre espai de la mostra, presidit per una foto d’Andreu Alfaro i Joan Fuster. / DANIEL GARCÍA-SALA Un altre espai de la mostra, presidit per una foto d’Andreu Alfaro i Joan Fuster. / DANIEL GARCÍA-SALA\nEls fruits de Fuster\nAquest esforç de l’escriptor valencià per millorar el futur de la seva terra, 25 anys després del seu comiat, genera una pregunta indefugible: quins fruits ha recollit? Traslladem-la als visitants de l’exposició. Per a l’Amparo, professora d’història i veïna de València, “l’obra de Fuster ha incidit només en els intel·lectuals; malauradament, no ha arribat als polítics, que sempre són més possibilistes”. Un judici que comparteix la Carmen, també docent, en aquest cas de dibuix, que admet que “el pensament de l’assagista és conegut només en certes esferes”. Ho corrobora la Mari Carmen, que es dedica a la restauració i que ha entrat a l’exposició perquè necessita fer temps: “Espere uns amics”. Aquesta veïna de Massamagrell (Horta del Nord) admet que “sap ben poc dels dos autors”, però afirma voler omplir aquest buit. Deu minuts més tard, l'Amparo continua recorrent l'exposició.\nSally Rooney traurà nova novel·la al setembre després del fenomen de 'Gent normal'\nVanessa Kirby i el repte d'interpretar un part 'autèntic' (i terrible)\nUna mezzo de primera i un contratenor de segona al Palau de la Música


Els mercats i la independència de Catalunya | Cathalonia\n« El rei Martí I\nAra ens diuen què Colom ja no va sortir de Palos sinó de La Ràbida »\nEls mercats i la independència de Catalunya\nDilluns, 25.10.2010. 05:00 h\nJoan Costa i Font professor d’Economia Política de la London School of Economics\n‘Si els mercats perceben la independència com la solució a un problema etern, podrien reaccionar a l’alça’\nTot i la gran contribució de Catalunya a les arques de l’Estat espanyol, una de les pors més utilitzades per l’espanyolisme per frenar les ànsies independentistes de Catalunya és la viabilitat econòmica de l’Estat català. En la penúltima entrevista de la sèrie L’endemà de la independència, el professor d’Economia Política de la London School of Economics Joan Costa i Font desmunta aquest argument assegurant que la independència pot ser beneficiosa econòmicament per al país. Costa i Font defensa que el trencament del sistema de pensions no seria problemàtic ‘si es fes al més aviat possible, abans que hi hagi dèficit’. Quant al temor a un boicot espanyol raona que l’anticatalanisme i els boicots que ja hi ha hagut han provocat que l’empresari català ja hagi orientat en bona mesura el seu mercat cap a Europa i afirma que ‘si els mercats perceben la independència com la solució a un problema etern, podrien reaccionar a l’alça’.\nCom es farà la repartició de béns en el ‘divorci’ entre Catalunya i Espanya? Què passarà per exemple amb infraestructures com la nova terminal del Prat que ha estat pagada per l’Estat?\nÉs difícil de dir, però en principi per l’experiència anterior i sabent que Catalunya pateix dèficit fiscal i està a la cua en termes d’inversió en infraestructures, el més probable és que es faci tabula rasa, atès que l’Estat espanyol tindria les de perdre si es fes un balanç de la inversió dels darrers vint anys.\nLa hisenda passarà a ser catalana, es pagaran més o menys impostos?\nDependrà del votant mig català, qui en termes generals és una mica més d’esquerres però també més liberal que a l’Estat espanyol. Si hagués d’apostar, diria que es pagarien els mateixos impostos per millors serveis públics.\nPodem ser autosuficients energèticament? Haurem de comprar l’energia a França? L’estat espanyol ens desconnectarà?\nNo sóc expert en energia, però el que tinc clar és que l’energia ha de ser regulada des de la UE, i sota criteris de mercat únic no en podríem ser exclosos igualment.\nCatalunya serà nuclear? Què passarà amb les centrals que són a Catalunya?\nDe moment l’energia nuclear és la principal font mentre no en sorgeixin d’alternatives. El que cal és regular-la bé i sobre tot despolititzar el debat, alguns sectors polítics han agafat l’energia nuclear com a eix del seu discurs per manca d’arguments.\nI pel que fa a l’aigua, continuaran els conflictes pel riu Ebre? Es tornarà a obrir el debat del transvasament del Roine?\nL’aigua segur que portarà conflictes, no només a Espanya vers Catalunya, sinó en altres llocs de la Unió Europea, perquè sovint els rius separen territoris. El que cal és acordar criteris a través dels quals se solucionin els conflictes.\nQuè passarà amb el fons de les pensions al qual hauran estat contribuint els catalans. Quin model desenvoluparà Catalunya en aquest sentit?\nSi no vaig errat, el sistema de pensions espanyol sembla estar prou equilibrat a dia d’avui. Així doncs, un trencament no seria molt problemàtic si es fes el més aviat possible, abans que hi hagués dèficit. Però per sort, els Països Catalans tenim nouvinguts relativament joves que presenten taxes de fertilitat superiors a les de les parelles catalanes i ens ajudaran molt si som capaços d’integrar-los a Catalunya, i per tant de convèncer-los que es quedin.\nHi haurà canvis en la borsa? Empreses catalanes sortiran de l’IBEX?\nDependrà molt del context internacional. Si es percep com a una forma de solucionar un problema etern, els mercats podrien reaccionar a l’alça. De tota manera és possible que la integració borsària converteixi l’IBEX en obsolet. Tampoc no hi ha massa empreses catalanes que participin actualment a l’IBEX, això és una assignatura pendent a Catalunya. Tot i que és cert, que l’empresa familiar és un avantatge per a algunes activitats, en d’altres calen processos de fusió on algunes empreses fins ara familiars esdevinguin més ambicioses\nSe suposa que Catalunya entra dins l’Euro… però i si no, quina moneda tindrà la Catalunya independent?\nCatalunya estaria sens dubte dins l’euro, o el que es el mateix, adoptaria l’euro coma moneda. Una altra cosa és que hauríem de crear un Banc Central de Catalunya, que faria de delegació del Banc Central i també faria feines d’inspecció etc.\nSi som dins l’euro, s’emetrà moneda catalana?\nNo, en tot cas tindríem un euro català.\nHi haurà representants catalans al BCE?\nEn poc temps Catalunya tindria un representant en el consell del Banc Central Europeu.\nCom s’hauria de reorientar el mercat català després del trencament amb l’Estat espanyol?\nNo és cap descobriment dir que no ser Estat espanyol no vol dir no estar a bones amb Espanya. Voldria dir una aposta clara pel mercat europeu per davant del mercat espanyol. Gràcies als boicots i l’estigma anticatalà alguns empresaris ja han orientat cada cop més la seva producció a Europa.\nLes empreses d’origen català esteses a l’Estat espanyol han de patir?\nPotser durant un període transitori hi hauria un trencament cultural que a la llarga es superaria, especialment perquè Catalunya tampoc renunciaria a l’espanyol com a segona llengua amb l’anglès. Quant al trencament econòmic, no crec que es produís perquè qualsevol discriminació dels productes catalans seria contrària al dret comunitari i perquè per raons de localització -Espanya és més perifèrica- tampoc no els interessaria un trencament.\nAl contrari, les empreses espanyoles que operen a Catalunya, quins canvis se’ls exigirà?\nNo crec que es fes cap mena de discriminació a Catalunya. Som tots europeus, i Europa és la nostra estat ‘nació gran’, i Espanya n’és una part molt propera. L’anomenada independència dins la Unió Europea voldrà dir ser igual que la resta d’estats però no pas ser realment independent.\nQuin pes tindria per a l’economia catalana un possible boicot econòmic de l’Estat espanyol?\nLa balança comercial entre Catalunya i Espanya ha estat força equilibrada, així doncs els espanyols també hi perdrien com a resultat d’un boicot.\nQuedarà normalitzat l’etiquetatge en català?\nSerà equivalent a l’etiquetatge en danès, grec o portuguès.\nLa indústria turística podria veure’s perjudicada? O els turistes espanyols continuaran venint?\nEl turisme ve principalment per Barcelona i a la platja. No veig per què hauria de canviar.\nQuins canvis hi pot haver al sistema bancari català? Com quedaran les caixes fusionades amb entitats espanyoles?\nIndependentment del lloc on operin, els bancs catalans seran els qui tinguin la seu principal a Catalunya.\nQuins incentius fiscals podria oferir Catalunya perquè s’hi instal·lin empreses internacionals?\nMenors impostos de societats i alhora millors serveis públics i accés a professionals de nivell.\nCom quedarà l’economia espanyola després que marxi el principal motor econòmic?\nTampoc és cert que Catalunya sigui el motor d’Espanya. Jo sóc dels que creu que la independència servirà a Espanya per guanyar cohesió, reduir heterogeneïtat i fer les reformes que volen fer al seu ritme. Perdran pes i una mica de poder a Europa però és un bon negoci. I qui ho sap, a la llarga ens podríem tornar a federar amb Espanya, si mai les elits espanyoles entenen què vol dir el federalisme.\nHo trobo molt bé, encara que tinc els meus dubtes : per aconseguir la independència és necessària una votació-referèndem i s’ha de tenir em compte l’extraorinari pes que la inmigració, procedent d’Espanya, tindria en el seu resultat. Val a dir que totes les associacions veïnals de Cornellà, han demanat per Internet que en cas d’una consulta sobiranista es voti “No”. I què faria l’exèrcit ?.\nper antoni moliné i roura Desembre 9, 2010 at 9:54 am\nEvidentment que caldrà fer una gran tasca amb la immigració de procedència espanyola que viu aquí però que es pot sentir catalana i espanyola o només espanyola. Cal fer-los adonar que no els obligarem a renunciar a la seva llengua i cultura i que representarà una millora importatnt de la seva qualitat de vida. Per tant, el tema de la nacionalitat també convindria estudiar-ho bé.\nNo comparteixo l’afirmació d’una possible federació amb Espanya després de la independència. De fet no conec cap estat independent que hagi tornar voluntàriament a la situació anterior, per molta federació que hi hagi. Si ens hem de federar ha de ser amb els diversos territoris del PPCC, i sempre que ells ho decideixin, és clar.\nL’exèrcit espanyol no en fa cap por. No crec que Europa tolerés la invasió d’un país per part d’un altre que es vol separar després de decidir-ho democràticament. La no intervenció da la UE que va esdevenir-se a la guerra civil, ja no es repetiria.\nper Joan Desembre 10, 2010 at 11:42 am\nHola! gràcies pel teu post! Jo he votat al laporta i sempre el votaré a ell o a ERC, el que més por em fa es la guerra. Estas segur que la EU no ho tolararia?\nsi us plau respon\nper Laia gener 29, 2011 at 7:41 am


Col·lecció: Azimut, núm. 42\nVa néixer a Barcelona el 1972. Treballa a l’Administració pública, tasca que compagina amb estudis de Geografia i Història a la facultat. Com molts altres excursionistes barcelonins, va començar a caminar de ben petit per Collserola de la mà del seu pare. Amb els anys va introduir-se en el món de la geografia, especialment de Catalunya, i aviat aconseguí un alt nivell de coneixement del territori. Nombroses travesses pel país en totes direccions, acompanyat dels seus amics i la seva companya, avalen aquest coneixement. El 1999 ingressà al Club Excursionista d’Esparreguera. L’any 2001 guanyà el primer accèssit del I Premi Vèrtex a un recull d’itineraris de muntanya, organitzat per la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya i Cossetània Edicions, amb l’obra 50 itineraris a peu per Catalunya. També és autor dels llibres A peu per Osona i A peu per la Garrotxa, i col·laborador habitual de la revista de muntanya Vèrtex.


Presentat el Sant Jordiet 2017, Tomás Pascual — Pagina 66, Noticias de Alcoy y de El Comtat\nNoticia clasificada en: Mig Any 2016\nLa presentació ha tingut lloc en el col·legi Salesians Sant Vicent Ferrer.\nTomás Pascual Cantó ha sigut presentat com a Sant jordiet de les Festes de 2017 en el teatre del col·legi Salesians Sant Vicent Ferrer.\nTomás ha rebut de mans de l'anterior Sant Jordiet, Juan Anduix Martínez, la bandera que l'acredita com a Sant Jordiet 2017. Ha sigut un acte molt emotiu on Tomás ha estat acompanyat per els seus companys de clase, professors, amics, familiars i autoritats.\nEn l'acte s'ha projectat un video presentant-nos al xiquet Sant Jordiet 2017. Els companys del jove fester de la filà Aragonesos li han dedicat unes paraules i li han fet entrega de uns regals. Després del relleu del càrrec, amb l'entrega simbòlica de la bandera, s'ha donat pas als discursos per part d'autoritats, que han felicitat al nou Sant Jordiet.\nLa presentació del Sant Jordiet és un dels actes centrals del Mig Any Fester.\nL'Olleta i el bon ambient es donen la mà en la Glorieta durant el Mig Any\nLa filà Almogàvers guanya el Concurs d'Olleta de Mig Any\nLes filaetes posen un brillant colofó al Mig Any\nSolemnitat i emocions contingudes en la presentació dels càrrecs 2017\nTomás Pascual, Sant Jordiet 2017, estrena el càrrec en la Processó del Corpus\nEl Portal de Riquer, perfecte escenari per a presentar l'Heràldica del Sant Jordiet


Subvenció: Ordre per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions destinades als ajuntaments de Catalunya que hagin completat les actuacions dels projectes d'intervenció integral a l'empara de la Llei 2/2004, de 4 de juny (actualitzada) - Inici - eSam\nSubvenció: Ordre per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions destinades als ajuntaments de Catalunya que hagin completat les actuacions dels projectes d'intervenció integral a l'empara de la Llei 2/2004, de 4 de juny (actualitzada)\nImprimeix Subvenció: Ordre per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions destinades als ajuntaments de Catalunya que hagin completat les actuacions dels projectes d'intervenció integral a l'empara de la Llei 2/2004, de 4 de juny (actualitzada)\n(La base 12a de la present Ordre ha estat modificada per l'Ordre TES/334/2013, de 19 de desembre, la qual podeu trobar adjunta a la zona d'informació annexa).\nDescripció: ORDRE PTO/79/2010, de 18 de febrer, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions destinades als ajuntaments de Catalunya que hagin completat les actuacions dels projectes d'intervenció integral a l'empara de la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial.\nObjecte: Aquesta línia de subvencions té per objecte, de conformitat amb les previsions de l'article 42.1 de la Llei 16/2008, de 23 de desembre, de mesures fiscals i financeres, donar suport als ajuntaments de Catalunya en el finançament de noves actuacions que han de realitzar els ajuntament que hagin completat projectes d'intervenció integral en barris a l'empara de la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial.\nBeneficiaris: Els ajuntaments de Catalunya que hagin completat projectes d'intervenció integral i hagin presentat l'informe d'avaluació que preveu l'article 19 del Decret 369/2004,de 7 de desembre, pel qual es desplega la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial.\nTermini: El termini de presentació de les sol·licituds serà el que, a aquest efecte, determini la convocatòria.\nPublicació oficial: DOGC núm. 5574, de 24 febrer de 2010.\nÓrgan Gestor: Departament de Política Territorial i Obres Públiques.\n(Trobareu l'enllaç a l'Odre a la zona d'informació annexa)\nData d´actualització: 30/12/13 Autor: Diputació de Tarragona » Servei d´Assistència Municipal SAM » Secretaria Intervenció Municipal Tipus de contingut: Subvencions » Altres subvencions Àrea temàtica: Obres i infraestructures Població i territori


Els 50 desallotjats per les fortes pluges a Figueres tornen a casa seva | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nEls 50 desallotjats per les fortes pluges a Figueres tornen a casa seva\nUna desena de carreteres secundàries tallades a la província de Girona\nGirona 19 NOV 2018 - 17:11\tCET\nLa C-66 a la Bisbal, inundada, aquest diumenge. Toni Ferragut\nLa cinquantena de veïns de Figueres que aquest diumenge van ser desallotjats de les seves cases i d’una residència de discapacitats del barri de Vilatenim, inundades pel desbordament del riu Manol, ja poden tornar a casa seva. Els serveis tècnics municipals han estat aquest dilluns al matí a l’interior de la vintena de cases que es van inundar per avaluar-ne l’estat i han determinat que no hi ha cap perill. A la resta de la demarcació de Girona, una desena de carreteres secundàries han estat tancades aquest matí, i els cabals dels rius que ahir estaven en estat d’alerta, en general, han descendit.\nFOTOGALERIA Les pluges a les comarques de Girona\nLa vintena de veïns desallotjats dels carrers Aduana i Mossèn Miquel Ayats van arribar a acumular un metre i mig d’aigua als seus garatges. Els seus amos han passat la nit a cases de familiars, en hotels o, fins i tot, a peu de carrer fent guàrdia, perquè les seves cases van quedar obertes. Ara els queda una feina important per fer: eliminar tota l’aigua i desfer-se de totes les pertinences irrecuperables. Des del Consistori sospiten que hi haurà força danys materials. Per aquest motiu, a partir de matí l’Ajuntament engegarà un punt d’atenció per canalitzar les reclamacions econòmiques dels afectats. L’alcalde de la ciutat, Jordi Masquef, ha explicat que disposarà “d’un advocat, d’una companyia asseguradora i d’una persona dels serveis socials per donar aquesta cobertura integral”.\nFonts municipals també han informat que les 41 persones que van ser desallotjades de la residència Les Acàcies també podran tornar al centre. Quan hagi comprovat que el camí que porta a la residència es pot transitar i que ja no hi ha perill d’inundacions pel riu Manol, els desallotjats podran tornar a la residència.\nA Figueres, la localitat de Girona més afectada per les pluges amb 244 litres per metre quadrat en un dia, la meitat del que cau a la ciutat durant tot l’any, també s’han obert a la circulació totes les vies afectades per les inundacions excepte tres vies del Polígon de Vilatenim, els carrers d’Itàlia, el carrer de Can Lel i el camí Vell de Vilatenim. A la resta de la província s’han obert totes les vies principals i continuen tallades una desena de secundàries a Vilafant, Borrassà, Sant Pere Pescador, Perelada, Vilabertran, Vilaür, Fortià, Albons, Bellcaire d’Empordà, Serra de Daró i Gualta, a l’Alt i el Baix Empordà, i a Mieres, a la Garrotxa, i l’accés a la Creueta, a Girona.\nQuant als centres educatius, la majoria han obert amb normalitat a tota la província. A Figueres s’han suspès les classes i s’han deixat serveis mínims, però al final, en millorar la situació, hi han assistit un 80% dels alumnes.\nDes de Protecció Civil han informat que els cabals de tots els rius de Girona que ahir estaven en fase d’alerta, com el Daró, a la Bisbal d’Empordà, o l’Onyar, a Girona (va passar de 0,5 a 300 metres cúbics) estan disminuint. Només queden en alerta el Ter, al seu pas per Torroella de Montgrí, i la Tordera, a Fogars de la Selva. El temporal de mar, que va arribar a deixar onades de quatre metres a la costa i d’altres superiors a cinc metres al Cap de Begur, també està remetent.\nMalgrat la retirada del temporal, Protecció Civil recomana extremar les precaucions. De les 541 trucades fetes a emergències entre les 20.00 de dissabte i les 20.00 de diumenge, 467 van ser a la província de Girona, on els Bombers van realitzar 275 serveis, principalment per inundacions.


Qui ha engegat la guerra química a Síria?\nPOLS A AL-ASSAD\nL'exèrcit i els serveis secrets estan dividits\nVÍCTOR PALLEJÀ Islamòleg i Arabista 30/08/2013 00:00\nHi ha consens en el fet que Síria no vol enfrontar-se amb els Estats Units i que Washington tampoc vol lluitar en un conflicte que pot empitjorar fàcilment. Com -es pregunten els analistes- s'ha pogut creuar la línia vermella traçada per Obama sobre l'ús d'armament químic? Perquè el règim de Baixar al-Assad, guanyant terreny en el front i desviada l'atenció per la crisi d'Egipte, tenia fins ara el vent de cara. El govern totalitari baasista, tot i que ha esdevingut una despietada dinastia, no ha pogut ficar el coll a la corda tan estúpidament. Les confrontacions i el caos interns de l'últim satèl·lit àrab de Rússia serien la resposta. Cal parar atenció en aquesta realitat, poc coneguda.\nSovint la impenetrabilitat del règim dels Al-Assad es confon amb l'aparença d'unitat i obediència cega, en contrast amb la diversitat que caracteritza els insurrectes. No endebades un grup ètnic de dos milions i mig de persones -amb doctrina i disciplina esotèrica pròpia- mana sobre vint milions. La fermesa de la seva repressió està confirmada per Amnistia Internacional (AI) des de fa dècades.\nAmb el temps, a Síria la família governant i els clans de la seva comunitat alauita han convertit el país en un botí gestionat feudalment. Internament, supremacia i dissidència s'expressen amb assassinats i atemptats amb bomba. L'exèrcit i els serveis secrets estan dividits d'una manera semblant. Ja abans de la guerra, fins a quatre cossos armats s'enfrontaven amb foc real. Tot rutinàriament atribuït a Israel. La present sagnia ha encès l'instint atàvic d'emulació, però també dissensions i, potser, el desafiament al líder.\nAl-Assad no ha estat mai l'home fort que va ser el seu pare o el seu difunt i idolatrat germà, a qui va haver de rellevar. Era oculista a Londres l'any 2000 quan se'l va cridar per ser cap de família i governar sobre tot Síria. Un germà més petit volia el lloc, Maher. Sempre ha volgut ser el més dur. Se'l fa responsable d'imposar a Baixar el sobtat rebuig a la primavera siriana i l'espiral de violència. Avui és el segon home del règim. El primer ministre turc, Recep Tayyip Erdogan, ha dit en públic d'ell que és "inhumà". És seva la Guàrdia Republicana, la temuda 4a Divisió al control de Damasc i el Golan: més de sis brigades per al seu ús personal i familiar!\nPerímetre de comandament\nQue els últims atacs amb gas hagin succeït dins del seu perímetre de comandament i després de moure tropes fa pensar. Les converses interceptades denoten expressions de consternació, cosa que redueix el marge de la premeditació. Els arsenals químics hi són. Quant gas separa la victòria de la derrota? De què depèn que molesti a Occident? Tirar verí amb contenció és impossible.\nSigui per acció, per omissió o per pura incompetència, Maher al-Assad o algun senyor de la guerra que sembla que va per lliure ha fet una barbàrie susceptible d'alterar el decurs dels esdeveniments. Sembla que el comandament i potser també la guerra s'han escapat de les mans de Baixar.


‘El camí de les aigües’ de Carme Martí, finalista del Premi Joaquim Amat-Piniella – Ara Llibres\nL’última novel·la de Carme Martí és finalista del Premi Amat-Pinealla al costat de les següents obres: Retorn de Carles Casajoana, Jo soc aquell que va matar Franco de Joan-Lluis Lluís i Els anys de la serp de Joan Rendé.\nCom ja s’ha fet els últims anys, les quatre presentacions de les obres es concentren en un únic acte a la sala d’actes del Centre Cultural del Casino. L’acte tindrà lloc el dimecres 16 de gener de 2019, a les 19h, en el marc del Club de Lectura de la Biblioteca del Casino, i comptarà amb la presència dels autors i autora finalistes. La presentació de les obres finalistes, a més, anirà acompanyada d’un tast dels vins d’algun celler de la DO Pla de Bages.\nEl jurat d’enguany està format per Llorenç Capdevila, escriptor; Montserrat Caus, bibliotecària de la Biblioteca del Casino; Jordi Estrada, escriptor; Toni Mata, periodista de Regió7 i Genís Sinca, escriptor i periodista.\nMés informació sobre el premi, aquí.


A les dues primeres dècades del segle XX l’Otorinolaringologia barcelonina està representada per les figures d’en Lluís Suñé (1852-1914) i Ricard Botey (1855-1927). El primer es va llicenciar el 1874. En el seu període d’estudiant ja havia donat mostres de les seves inquietuds científiques tot fundant, amb un grup de companys, "El Laboratorio", primer institut de fisiologia experimental d’Espanya, i que passats els anys es fusionaria amb l’Acadèmia de Ciències Mèdiques de Catalunya, de la qual, Suñé fou president durant el bienni 1890-92.\nAl 1911 es fundà la Societat Barcelonesa d’ORL amb Lluís Suñé Molist com a president; Ricard Botey com a vice-president; J. Masip com a tresorer; C. Casanovas, com a secretari i J. Santiñá, com a vicesecretari. Durant tres anys publica un butlletí amb les actes de les seves reunions.\nAquesta Societat va redactar uns Estatuts i un Reglament que resultarà la base dels primers Estatuts de la Societat Catalana d'Otorinolaringologia de l'any 1928.\nRicard Botey, llicenciat el 1881 es va interessar des del primer moment per les malalties de l’orella, el nas i la gola i fou el primer a Espanya que es va referir a elles amb el terme de Otorinolaringologia.\nEl segon president fou al 1912 Ricard Botey. El 16 de abril de 1926, un any abans de la seva mort i sota la seva presidència, la Societat Barcelonesa passa a ser la Societat Catalana d’ORL. Durant més de 20 anys fou l'única associació otorrinolaringològica a Espanya.\nAl 1929 es president V. Falgar i secretari Santiñá. Els primers estatuts són del 1929 i van ser aprovats en junta general extraordinària el 20-11-1928. Es van redactar uns Estatuts i al mateix temps un Reglament segons disposava l’article 20 dels Estatuts:\n"Para la aplicación de los presentes Estatutos y mejor marcha de la Sociedad se redactará un Reglamento interior, que deberá ser aprovado en Junta General de Socios".\nA l’article primer d’aquests Estatuts, deia:\n"La Sociedad Catalana de Otorrinolaringología" tiene por objeto el estudio y progreso médico en lo concerniente a las enfermedades del oído, fosas nasales, faringe y laringe, con sus regiones vecinas y favorecer las relaciones profesionales entre sus socios.\nAls Estatuts es descriuen tres classes de socis: "Numerarios (médicos que residen en Catalunya), correspondientes (médicos que residen fuera de Catalunya) y socios honorarios, como aquellos médicos que se hayan distinguido por sus publicaciones en otología, rinología y laringología o por su práctica meritoria en la especialidad".\nLes quotes eren de 36 pessetes anuals pels socis de número i de cinc pessetes pels "correspondientes".\nAl 1932 arriba a la presidència de la Societat Catalana, F. Casadesus.\nDesprés de la Guerra Civil totes les societats mèdiques catalanes s’agrupen a l’Acadèmia de Ciències Mèdiques de Catalunya i Balears. Al 1940 es reprenen les activitats científiques.\nDurant els anys 1949 a 1953 la Societat va organitzar uns cursos que es van transformar posteriorment en els "Cursos Internacionales de Novedades Médico-Quirúrgicas en ORL" que es van celebrar a Barcelona. El primer es va organitzar al 1956. Des de 1998 aquest Curs ha passat a anomenar-se Curso Internacional de Otorrinolaringología y Patología Cérvico-Facial.\nEls presidentes i secretaris de les primeres juntes que tenim constància van ser:\n1940: F. Casadesus (President) i F. Cavallé (Secretari)\n1950: F. Casadesus (President) i J. Perelló (Secretari)\n1952: J. Abelló (President) i J. Perelló (Secretari)\n1956: J.M. Roca (President) i G. Capellà (Secretari)\n(Les Juntes completes a partir de 1958, es poden veure a l’apartat de Juntes Antigues)


sedentaris.cat: Andorra: el país de l'ultratrail? Ultratrail Andorra 4-5/07/2009\nPublicat per Sedentaris.cat a 20:50\nAnònim 6 d’abril de 2009 a les 15:04\nSedentari de Mataró us saluda i felicita pel blog creat.\nEstic pensant de participar al ultra de Andorra però em trobo completament sol alhora de praparar-l'ho, si algú de la zona s'anima l'hi agraïria m'ho fes saber per realitzar alguna tiradeta llarga.....moltes gracies, el meu correu es carles@canadahouse.es\nsalut e courage!\nSedentaris.cat 7 d’abril de 2009 a les 23:13\nSedentari de Mataró,\nGràcies per les felicitacions :-)\nJo a vegades faig algun entrenament\ni alguna tirada llarga pel Maresme (Parc Natural del Corredor). A l'ultratrail no crec que vagi, tot i que té molt bona pinta però sí que m'apuntaria a un entrenament.\nEl que et recomano com a preparació és fer les caminades de resistència de la FEEC, així com Maratons de Muntanya.


FEVECTA - L'Economia Social ocuparà un lloc prioritari en l'agenda de les institucions europees\nL'Economia Social ocuparà un lloc prioritari en l'agenda de les institucions europees\nEl sector a Europa compta amb 2 milions d'empreses que donen feina a 20 milions de persones\nL'Economia Social ocuparà un lloc prioritari dins de la futura agenda de les institucions europees, així com en els plans del Govern d'Espanya, segons es va posar de manifest en la conferència internacional 'L'empresa social com a agent de l'Economia Social. La futura agenda de les institucions europees ', organitzada per CEPES en el Consell Econòmic i Social (CES) en col·laboració amb el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social.\nLes conclusions d'aquesta conferència serviran per fer propostes que l'Economia Social traslladarà a la UE per desenvolupar aquest sector econòmic, que suposa el 15% de l'ocupació comunitària després de la constitució de la nova Comissió i del Parlament Europeu.\nEl director general de Treball Autònom, l'Economia Social i la RSC de les empreses del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, Miguel Ángel García, ha manifestat que aquesta forma d'empresa "és un motor d'ocupació i innovació i, per això, és important que la situem en l'epicentre d'aquesta nova etapa de recuperació econòmica; a més de situar-la en un paper destacat dins de l'agenda europea".\nEl director general ha reconegut que "les cooperatives i la resta d'empreses d'economia social han tingut un millor comportament durant la crisi en termes d'ocupació", de manera que, segons ha dit, "s'haguera salvat més d'un milió de llocs de treball, si s'haguera traslladat aquest mateix comportament a la resta de sectors empresarials".\nSobre el suport del Govern al sector, García va declarar: "Entenem que l'Economia Social farà que aquest creixement econòmic siga sostenible i integrador i, per això, farem un programa d'impuls de l'Economia Social amb eixos importants, com desenvolupar la innovació, la internacionalització i buscar nous nínxols de mercat, alhora de situar el sector en l'avantguarda de l'escenari socioeconòmic".\nPer la seua banda, el president de CEPES, Juan Antonio Pedreño, ha afirmat que "l'Economia Social Europea s'està consolidant a Europa per la seua contribució a la generació i manteniment de l'ocupació. És un sector que compta amb 2 milions d'empreses i 20 milions de llocs de treball. Pedreño també va recordar que l'Economia Social és un referent a Europa, no només per la seua estructura associativa al voltant de CEPES, sinó per la diversitat d'entitats que la componen".\nA més, Pedreño ha recordat que l'Economia Social espanyola "ha estat capaç de crear prop de 14.000 nous llocs de treball en els últims quinze mesos".\n"CEPES visibilitza una força econòmica i social que contribueix no només a generar ocupació de qualitat, sinó també a promoure el desenvolupament territorial i local, a generar una major cohesió social, a atendre les necessitats socials de milions de ciutadans i a promoure un esperit empresarial que atén les necessitats de les persones", ha assenyalat Pedreño.\nIntergrup al Parlament Europeu\nSegons va manifestar Ramón Luis Valcárcel, Vicepresident del Parlament Europeu, en una intervenció des de Brussel·les, "durant la crisi moltes coses han caigut, però no l'economia social". Valcárcel, ha mostrat el seu suport per "aconseguir que l'Intergrup d'Economia Social siga una realitat" en aquesta institució, tal com ha defensat CEPES i el gruix de l'Economia Social europea.\nValcárcel ha assegurat que "en tot moment he tingut, tinc i tindré present en la meua agenda l'Economia Social". El vicepresident del Parlament Europeu també ha subratllat que "en temps de crisi, l'Economia Social ha sabut respondre als desafiaments del mercat, aportant valors com la sostenibilitat, la solidaritat i gràcies al seu compromís i el seu encert contribueix a construir un món millor i més solidari".\nPer la seua banda, el president del CES, Marcos Peña, ha destacat que "l'Economia Social és un instrument d'eficiència econòmica i social", i per això, "tots els països aspiren a promoure aquest sector per aconseguir harmonia entre eficàcia econòmica i cohesió ". Peña ha explicat que "hi ha un senyal d'identitat europea que és la conciliació de l'eficàcia econòmica i la cohesió social i on això es forma que és, evidentment, en l'Economia Social, a l'empresa social".\nA més del suport del Govern espanyol per potenciar el paper de l'Economia Social a l'agenda europea, un altre aspecte important de la conferència internacional ha estat analitzar el paper de les anomenades 'empreses socials'. En la conferència s'ha puntualitzat que la Comissió Europea defineix a les empreses socials com un agent de l'Economia Social que s'identifica d'acord amb tres grans criteris:\nL'acció comercial de l'empresa es dirigeix a aconseguir un objectiu social.\nEls beneficis de l'empresa es reinverteixen principalment en la consecució del seu objectiu social.\nEl model d'organització o règim de propietat es basa en principis democràtics o participatius o orientats a la justícia social.\nPedreño ha explicat que "aquests principis són similars o compartits per les empreses d'Economia Social i recollits en la Llei 5/2011 d'Economia Social Espanyola", per la qual cosa les empreses socials són part d'aquest sector representat per CEPES, tal com tots els grups parlamentaris van defensar recentment al Congrés dels Diputats".\nEl president de CEPES també ha advertit sobre la possible confusió terminològica, "en utilitzar indistintament el concepte d'empresa social i d'Economia Social per a definir una mateixa realitat socioeconòmica".\n"Hem entès que aquesta confusió terminològica podia venir provocada perquè el desenvolupament de l'Economia Social no és igual en tots els països de la Unió Europea i, per tant, l'aparició de nous conceptes, juntament amb el patrimoni comunitari que té ja l'Economia social en el seu conjunt, poden ser els orígens d'aquesta disfunció", va indicar Pedreño.\nDiferència entre empresa social i RSE\nPedreño també ha recordat que les 'empreses socials' són agents de l'Economia Social ja que les seues característiques de funcionament i valors encaixen amb els principis de la resta de les entitats que conformen l'Economia Social.\nEl president de CEPES ha subratllat que "defensem les polítiques de RSE i l'acció social empresarial, però aquestes iniciatives, benvingudes i molt lloables, no poden ser qualificades com a empreses socials ja que no compleixen amb els principis, valors i mecanismes que recullen els documents comunitaris".\n"Per tant, des de CEPES, com a màxim representant de l'Economia Social espanyola i, per tant, de les empreses socials, tal com les defineix la Comissió Europea, considerem que és una equivocació que accions de RSE o d'acció social d'algunes empreses siguen qualificades com 'empreses socials'", ha puntualitzat el president de la patronal de l'Economia Social.


Rosich i Soler - Traduint des de Calella\nIniciFamilia i AmicsTraduint des de Calella\nAfició pel tren\nGru Pa Vi Moltó\nCoses i Curiositats\nServeis de traducció tècnica i literària DE/EN > CA/ES\nTraduint des de Calella neix amb la intenció d’oferir contingut en llengua catalana relacionat amb el món de la traducció. Un recurs per a persones interessades en aquest àmbit, ja siguin professionals o aficionades, encara estudiants o ja graduades, catalanes o estrangeres.\nI per què des de Calella?\nEm presento. Sóc l’Anna Rosich i Soler i sóc de Calella (Maresme). Vaig néixer la nit d’un 23 de febrer i, després d’anys d’estudi i de passió per l’anglès i el català, en acabar el batxillerat vaig decidir que la traducció era allò en què tenia ganes de formar-me i d’especialitzar-me. Així doncs, l’any 2008 va començar la meva aventura a la Universitat Pompeu Fabra, a Barcelona.\nAllà vaig poder conèixer nous àmbits de la traducció i vaig començar a ser conscient de l’amplitud d’aquest món. També vaig començar a entendre què volia dir exactament, això de traduir, i es va reafirmar que tot allò… m’agradava.\nSí, volia ser traductora. Quatre anys de dedicació i hores de feina van fer que l’any 2012 em pogués graduar en Traducció i Interpretació.\nAra, un any després i amb una mica d’experiència sota el braç però també amb un document que certifica la meva situació d’aturada, crec que ha arribat el moment de tirar-me a la piscina i de començar el meu camí com a traductora autònoma. També és per això que he decidit obrir aquest blog. Per fer conèixer la meva feina, allò a què em dedico i els serveis de traducció que ofereixo. Al mateix temps, publicaré tot tipus de contingut en llengua catalana relacionat amb la traducció i altres aspectes que en derivin.\nEspero que gaudeixis del teu pas per aquí i… que tornis! Si tens cap dubte, suggeriment o consulta, no dubtis a escriure’m o a deixar un missatge en alguna de les entrades del blog. També pots contactar directament amb mi (més informació a Contacte). I, si vols estar al dia de totes les novetats, no oblidis subscriure’t al blog per rebre notificacions de contingut nou per correu electrònic.\nMoltes gràcies per la teva confiança i per dedicar una part del teu temps a llegir-me.\nTraduint des de Calella,\nTraduint des de Calella. Serveis de traducció tècnica i literària DE/EN > CA/ES


La Fira de Sant Jaume de Reus queda novament suspesa | Àngel Ullate\nLa Fira de Sant Jaume de Reus, suspesa per segon any consecutiu\nL'any vinent el certamen celebra 25 anys de trajectòria\nper Jordi Olària Gras 01/06/2021 11:40h\nLa Fira de Sant Jaume de Reus perdrà una altra edició. Com ja va passar l'any passat, 2020, l'organització ha decidit cancel·lar-la i comprometre's amb la d'aquí a un any. En aquest cas, a més, amb l'esperança de poder celebrar sense problemes l'edició del 2022, que servirà per commemorar els 25 anys d'història de la incorporació de la fira del cavall dins de la de Sant Jaume.\nL'esdeveniment l'organitzen entre l'Agència Reus Promoció, que depèn de l'Ajuntament, i l'Associació dels Amics del Cavall de les Comarques de Tarragona, que son les entitats que han decidit cancel·lar l'edició 2021 de la Fira de Sant Jaume. Com ja van expressar l'any passat, la decisió s'ha pres «després d’analitzar les circumstàncies i les característiques de la fira en relació amb la situació d’excepcionalitat que ha generat la pandèmia provocada per la Covid-19».\nUna decisió que s'hauria comunicat a entitats i empreses implicades en la Fira de Sant Jaume abans de fer-la efectiva i pública. Montserrat Caelles, regidora de Promoció de Ciutat, ha justificat amb les mateixes paraules que ara fa un any la cancel·lació, que s'ha pres pensant que «preservar la seguretat i la salut de les persones ens han motivat a prendre aquesta decisió».\nMirades posades en l'edició 2022, la dels 25 anys\nCaelles afegeix, enguany, que «estem convençuts que l’any 2022 Reus tornarà a viure amb intensitat aquest certamen firal, un dels més antics de Catalunya, que ens fa viure amb emoció espectacles de cavalls, les curses de sacs d'avellanes o les demostracions eqüestres en unes plàcides nits d’estiu».\nLa regidora destaca especialment el fet que, l'any 2022, farà 25 anys de la primera edició de la fira del cavall dins de la Fira de Sant Jaume, motiu pel qual «ja s’ha acordat amb els Amics del Cavall que comencin a preparar una edició molt especial». Es tracta d'una convocatòria que vol mantenir viva «una de les tradicions més antigues de Reus».\nLa Fira de Sant Jaume en general, segons es recorda des del consistori «té els seus orígens en l’any 1343, quan el rei Pere III va concedir a la ciutat el dret per organitzar-la. Des d’aleshores s’ha anat celebrant amb una notable continuïtat». Ara fa 25 anys s'hi va incorporar, dins de la programació, i com a part important, la fira del cavall.\nBones notícies: Reus busca pisos per convertir-los en lloguer social


Cocentaina estrenarà unes fanfàrries musicals el dia de l'Alardo — Pagina 66, Noticias de Alcoy y de El Comtat\nCocentaina estrenarà unes fanfàrries musicals el dia de l'Alardo\nComposades per José Francisco Molina i interpretades per la colla Mal Passet.\nCocentaina estrenarà el dilluns 13 d’ agost, coincidint amb el dia de l’Alardo i la festivitat litúrgica de Sant Hipòlit, unes fanfàrries musicals que acompanyaran als parlaments que declamen en aquesta jornada els Ambaixadors dels bàndols de la creu i de la mitja lluna.\nLes peces són obra del músic i compositor contestà José Francisco Molina i seran interpretades en diferents punts del Passeig del Comtat i del Pla, tant al matí com en la vesprada del dia Els Trons, per part de la Colla de Dolçaines i Tabals Mal Passet així com pel grup Raval Jussà d’ Albaida.\nMolina ha explicat que ha estat més de cinc anys treballant en aquest projecte per a fer-lo una realitat "Luis Reche, qui va coordinar les Ambaixades i va treballar per a posar-les en valor, fou qui em va proposar la idea de crear unes fanfàrries per a acompanyar cada moment concret de l’acte".\nPer la seua banda José Miguel López, actual coordinador de les Ambaixades, ha destacat que amb aquesta iniciativa culmina un llarg procés portat a terme en els últims anys per a fer valdre la representació de les citades Ambaixades “abans de compondre aquestes fanfàrries, es crearen les Ambaixades en Valencià, escrites per Iván Carbonell, i estrenades en 2006, i va començar a recrear-se la crema de Cocentaina per part dels moros aprofitant que en 2004 es compliren els 700 anys d’aquells fets”.\nDes de la Junta de Festes el seu president, Hipòlit Borràs, i el vicepresident musical, Francisco Valor, han acollit amb alegria aquest nou projecte musical que veurà la llum el dilluns a les 11 h, així com a les 18'30 h, coincidint amb les Ambaixades mora i cristiana.\nL'Alardo de 2013 serà més curt\nEn Express66 esperem el festiu amb una copeta de limoncello\nLes Festes gaudiran d'un bon oratge\nFotografies de l'Alardo enviades per Rosa Miralles\nEl PP vol que es destine una ajuda als joves músics contestans\nEls alumnes del Sent-me demostren el seu potencial\nL’alferes de la Magenta recopila tots els sons de les Ambaixades\nCocentaina llueix originalitat en les disfresses del Carnestoltes\nLa Nova, primera protagonista del programa 'Música a la llum'


Marlango encapçala el cartell de la V Mostra d'Arts Escèniques de Castelló\n7:48 pm - Friday, 14 August 2020\nMarlango encapçala el cartell de la V Mostra d’Arts Escèniques de Castelló\nEl festival oferirà més de 30 espectacles de música i teatre a l'aire lliure entre l'11 i el 13 d'octubre.\nLa V Mostra d’Arts Escèniques arriba a Castelló amb la intenció d’omplir els carrers de la ciutat de teatre i música amb una trentena repartits en un total de tretze escenaris a l’aire lliure. El plat fort d’aquest edició se servirà dissabte 12 d’octubre amb el concert de Marlango, en què la formació de Leonor Watling i Alejandro Pelayo presentarà al disc Tecnhicolor.\nLa programació del festival, però, s’iniciarà el pròxim divendres 11 d’octubre a les 18.30h i s’allargarà fins diumenge 13 a les 20.00h per tal “d’arribar a tota mena de públic i sensibilitats amb l’eclecticisme com a principal característica”. Així ho ha manifestat la regidora de Cultura, Verònica Ruiz, qui ha reiterat que “des de l’Ajuntament de Castelló tenim la vocació de convertir la Mostra en una referència en l’àmbit el teatre professional, no únicament a les nostres comarques, sinó de tot el País Valencià”.\nRuiz també ha lloat la feina fet per l’equip del departament de Cultura, amb qui ha presentat el cartell del festival. “La col·laboració entre el personal municipal i l’empresa organitzadora ha donat com a resultat una programació amb un alt nivell de qualitat que ja és part inseparable de l’agenda cultural de la ciutat”, ha assegurat.\nL’oferta musical de la Mostra la completaran Loretta’s, divendres 11 a les 19.00h a la plaça de la Pescateria. En aquesta mateixa localització actuarà el grup valencià Gener dissabte 12 a les 19.00h i la banda Leclerc ho farà diumenge 13 a les 13.00h a la plaça Vilanova d’Alcolea.\nUn any més es manté la iniciativa del Pentàgon Musical, una proposta en la qual es duen a terme de manera simultània cinc concerts en cinc localitzacions diferents: la plaça del Real, la plaça Rei en Jaume, la plaça de la Pau, la plaça Hernán Cortés i Quatre Cantons. Enguany posaran música al Pentàgon els artistes Ana Zomeño, Ed Tulipa, Marta Margaix, Ebanistas i La Pepa. Aquesta proposta musical tindrà lloc la vesprada de divendres 11 i dissabte 12 al migdia i a la vesprada.\nLa programació completa, així com els horaris i les ubicacions es poden consultar al web mostracastello.com.\nPrevious articleL’Ajuntament col·labora amb la labor social de Cáritas Interparroquial de Borriana\nNext articleCompromís per Vila-real condemna la interferència d’Hazte Oír en la llibertat educativa\nMés de 1.300 espectadors han pogut gaudir dels diferents espectacles programats, molts d'estos amb les entrades esgotades.


Suu publicarà el seu debut el 6 d'abril - Primera Fila\nSuu publicarà el seu debut el 6 d’abril\nLa jove cantautora SUU publica el pròxim 6 d’abril el seu primer disc, Natural (Halley Records, 2018) després de triomfar a xarxes socials com Instagram o a Youtube. Les xarxes socials han estat una alenada d’aire fresc per a la música. Un nou mitjà de comunicació entre seguidors i artistes ideal per a descobrir noves veus com la dolça i autèntica SUU, que darrere de l’àlies a Instagram i Youtube de @tontaca13, acumula gairebé 50.000 seguidors.\nLa seva frescor i sinceritat l’han dut a presentar el seu primer disc sense filtres, Natural, que ha estat enregistrat amb alguns dels músics més destacats del país.\nEl primer videoclip que presenta es titula “Lligar no és lo teu”, una cançó especial per a la SUU, ja que va ser la primera que va penjar a Youtube fa anys i la que posteriorment ha provocat que enregistri el seu primer disc.\nNatural es publicarà a les plataformes digitals l’1 d’abril i arribarà a les botigues el 6 d’abril i el divendres 13 d’abril, la SUU el presentarà en directe a l’Apolo, en el marc del Curtcircuit.\nSuu al Festival Portalblau de l’Escala


Pinten un grafit i danyen una teulada - Diari de Girona\nPinten un grafit i danyen una teulada\nEl grafit aparegut dalt de l´edifici. diari de girona\nUn veí de Girona va denunciar aquest divendres passat davant els Mossos d'Esquadra els danys produïts a la teulada d'un edifici de la seva propietat, a Girona, després que alguna persona hi pugés per pintar un grafit al lateral de la paret de l'edifici adjacent.\nEn concret, l'edifici afectat està situat al carrer de la Rutlla de Girona i és un dels habitatges també donen a la part del riu Onyar. Segons el denunciant, alguna persona (o persones) havien passat per sobre les teules del teulat de l'edifici de la seva propietat per poder pintar el grafit que havia aparegut en la paret de l'edifici del costat. L'acció dels autors de la pintada, va denunciar, va produir en el veí uns perjudicis en comprovar que havien provocat danys a les teules i que ara haurà de reparar.\nTot apunta que el possible autor o autors haurien accedit dalt l'edifici utilitzant la bastida (o bé pel carrer de la Rutlla o pel riu) que hi ha col·locada a l'edifici veí i que està totalment en obres.


Jazz Up reviu 40 anys de jazz a Terrassa Una ruta per Terrassa reviu la trajectòria dels 40 anys del Festival de Jazz – MónTerrassa\nUna ruta per Terrassa reviu la trajectòria dels 40 anys del Festival de Jazz\nLes actuacions tindran lloc en escenaris efímers que no es desvelaran fins a l'últim moment\nRedacció 16 d'Abril de 2021 8:30\nCompte enrere per l’inici d’una edició ben especial del Festival Jazz Terrassa. Poc a poc es van coneixent més detalls del certamen número 40 previst entre el 27 de maig i el 13 de juny.\nLa primera acció, d’avançada a la inauguració, arrenca ja dilluns vinent 19 d’abril. Batejada amb el nom de Jazz Up, es tracta d’un circuit artístic i musical per 40 punts de la ciutat: espais representatius, llocs singulars, emblemes del Festival… que al llarg de 12 dies seran l’escenari simbòlic i fugaç dels 40 anys de Festival. A través dels 40 cartells oficials de la seva trajectòria que inclou artistes, fotògrafs, il·lustradors o dissenyadors com America Sanchez, Octavi Intente, Radio Zurich, Quelot, Anna Clariana, Miquel Carol, Jordi Canyameres, Mercè Torres, Carlos Avallone, Nexe o Conrad Roset, entre d’altres.\nAmb prop de 60 musics participants i representants de l’escena jazzística local en les seves diferents etapes, l’organització vol reconèixer pioners del gènere i recolzar les noves generacions. Tanmateix, considerar la vessant pedagògica amb la implicació de les escoles de música i els vincles professor-alumne que també es traduiran en aliances musicals per l’ocasió.\nL’itinerari se succeirà entre el dilluns 19 i el divendres 30 d’abril, precisament la data en què se celebra el Dia Internacional del Jazz, quan es descobrirà el cartell d’enguany. Seran, doncs, un total de 12 dies, sota el factor sorpresa del moment i del lloc, i sense cap convocatòria prèvia per tal de mantenir el suspens fins a l’últim moment i els protocols socio-sanitaris vigents. Això sí, cada punt estarà recolzat per la transmissió en directe per les xarxes socials. Igualment, fragments d’aquestes filmacions seran l’eix de la campanya promocional en format vídeo-teaser de l’edició commemorativa de 2021.\nEn aquesta línea, la producció compta amb la col·laboració dels alumnes de Grau Mitjà de Vídeo discjòquei i So i els alumnes de Grau Superior de Realització de l’ Institut Santa Eulàlia de Terrassa, així com de l’Associació “Mil Campanas”.\nFestival de Jazz de Terrassa jazz jazz terrassa ruta Terrassa


SPEED NETWORKING: Conferència sobre com estendre i mantenir els contactes de negocis a Gild\nConferència sobre com estendre i mantenir els contactes de negocis a Gild\nGild International ha organitzat per al próxim dijous 4 de març a Barcelona una sessió sobre networking en la que Jordi Robert-Ribes, autor del blog Networking and Business, parlarà de com estendre i mantenir una bona xarxa de contactes de negocis.\nJordi Robert-Ribes té una àmplia trajectòria en el terreny del networking i de les finances acumulada al llarg de més de 20 anys d'experiència, "durant els quals ha posat les eines del networking al servei del progrès en nous territoris del coneixement", segons els organitzadors de l'acte.\nEntre altres càrrecs, ha estat Comissionat per la Innovació en Negocis del Primer Ministre d'Andorra i Gerent de Recerca i Dessenvolupament de la companyia Telecom Optus, de Singapur, a Austràlia. És enginyer en teleccomunicacions, però el seu curriculum acadèmic també inclou un postgrau en Gestió Financera de Companyies Tecnològiques, entre d'altres títols.\nEls participants en la sessió, que tindrà lloc de 12.00 a 15.00 del dijous 4 de març a la seu de Gild (Passatge Permanyer, 5 de Barcelona), podran aprendre:\n- Tècniques i eines per augmentar i mantenir la xarxa de contactes de negocis\n- Com expandir la xarxa de contactes en l'entorn professional i de les empreses en tres pasos\n- Els errors que cal evitar\n- Les limitacions del networking on line i tècniques i eines per poder superar-les\nEl cost per als interessats en assistir i no siguin membres de Gild és de 30 euros i poden demanar més informació a gildinternational@gildinternational.com.\nPublicado por Joan F. Domene en 3:08\nEtiquetas: Gild, Jordi Robert-Ribes, networhing\nConferència sobre com estendre i mantenir els cont...\nDOBLE Speed networking DE L'ANOIA SUD\nLes sessions de networking de Getting Contacts i G...\nSegon speed networking del 2010 amb l'AIJEC abans ...\nNou speed networking de l'AIJEC abans del dinar am...


Intercanvi intergeneracional a la Residència Mutuam Les Franqueses | Mutuam\nHomeIntercanvi intergeneracional entre la Residència Les Franqueses del Vallès i l’Escola Ana Mogas de Granollers\nIntercanvi intergeneracional entre la Residència Les Franqueses del Vallès i l’Escola Ana Mogas de Granollers\nJa fa alguns anys que la Residencia Les Franqueses del Vallès per a gent gran, col·labora en un projecte intergeneracional amb l’escola “Anna Mogas” de Granollers, que consisteix en organitzar quatre trobades l’any. En una d’aquestes trobades i en un primer moment l’educadora social del centre, juntament amb la treballadora social o psicòloga, es desplacen a l’escola on expliquen als alumnes com són les persones que viuen al centre residencial, com és la residència i com s’hi treballa. Ja més tard (aquests nois i noies) ja acompanyats pels seus tutors, visitaran el centre coincidint amb les festes de Nadal, on oferiran una activitat pensada i organitzada per ells mateixos i amb la que després de l’activitat sempre hi ha un temps de trobada dels alumnes amb els residents on el contacte és més personal i es poden conèixer una mica més.\nAquest projecte va presentar-se al concurs “Escuelas Primaria y Secundaria: Nuestros Abuelos”, de la Fundación SARquavitae, com a projecte d’aprenentatge que van dur a terme els alumnes de 3r d’ESO d’aquesta escola, sota el títol: “Viu intensament la música! Teràpia per a joves i grans“, que va rebre el primer premi del concurs i que van recollir al Teatre Goya de Barcelona, en una gala presentada pel Mag Lari. Moltes felicitats a l’Escola Anna Mogas!\nEncara no coneixes la Residència per gent gran Les Franqueses?Ampliar informació\ngent gran, Residència geriàtrica, Residència Les Franqueses


King Solomon Hotel Tiberias Tiberíades Israel - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a King Solomon Hotel Tiberias\nClassic Twin Room with Balcony and Lake View - Habitació\nHashomer 23, Alt Tiberias, Tiberíades, Israel, 85200 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nBarri Alt Tiberias Tiberias Centre Tiberias Centre Alt Tiberias Lakeside Centre Tiberias Centre\nMés informació sobre King Solomon Hotel Tiberias\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Tiberíades, King Solomon Hotel Tiberias és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nKing Solomon Hotel Tiberias també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Tiberíades. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen centre esportiu, sauna, piscina exterior, spa, massatge estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, King Solomon Hotel Tiberias és una selecció idònia per a la vostra estada a Tiberíades.\nL'allotjament estarà en procés de reforma del dis, 31 de des. de 2016 al dis, 01 de abr. de 2017. Durant aquest període, els clients poden sentir una mica de soroll o patir certes molèsties i algunes instal·lacions o serveis de l'allotjament poden no estar disponibles.


2015 febreroTren de llarg recorregut\n- 22/02/2015 - 12:03 h\n«El temps passa molt de pressa«. Més que una frase és com una sentència que fem servir amb freqüència. Pot tenir molts sentits, gairebé infinitat de traduccions que van íntimament lligades a moments o experiències que travessem, o fets viscuts en un altre temps però que ni el temps transcorregut ha estat capaç d’esborrar. Són poques paraules però poden acollir grans o petits episodis, transcendents o intranscendents, feliços o lamentables, tèrbols o enyorats. Moltes vegades es diuen en veu baixa, altres sense obrir els llavis perquè ningú pugui preguntar l’origen dels teus balbucejos. Continúa leyendo\n- 15/02/2015 - 13:07 h\nVaig tornar el diumenge al matí, portava la maleta plena de records i un regal indesitjat per apressant i molt molest; un constipat de proporcions gegantines. Ja feia dies que sentia aquell estrany pessigolleig que lentament va ascendint d’intensitat fins a culminar en un esternut que fa saltar pels aires la goteta del nas, els virus contagiosos, el tancament d’ulls i el sotrac de mig cos. Creguin-me, si esternuden no condueixin, se la juguen. Mai havia passat tant de fred a Madrid, i en el curs dels anys han estat moltíssimes les vegades que he visitat la capital del regne. Abrigat i tapat fins a les celles, es feia gairebé impossible poder passejar, el gèlid vent impactava de tal manera a la cara que treia les ganes de caminar. I tampoc estaràs tot el dia medicant-te amb dosis alternades d’ibuprofè i glop de whisky. Entre d’altres coses perquè no sóc addicte a tant medicament. Continúa leyendo\nLa neu i la Torre del Oro\n- 08/02/2015 - 11:43 h\nEn un passat no molt llunyà viatjava amb certa freqüència a Madrid, no sense batre’m el coure en una agresta i abonyegada carretera durant els llargs cinc-cents kmts i cinc hores de cul premsat al seient del cotxe. Els últims dos o tres anys ja vaig abandonar el cotxe per viatjar amb l’alta velocitat, un veritable plaer i un estalvi important de les situacions de risc a què et sotmet la carretera en recorreguts llargs. Si vols créixer i vigoritzar el teu negoci no et queda altre remei que viatjar i suportar llargues jornades de tedi, avorriment i pesadesa en moltes ocasions. Per no parlar de les llargues esperes, amb retards inclosos, i mortificants passejades per les impersonals terminals d’aeroports. Encara que sembli una incongruència, hi ha ocasions en les que viatjar és com un càstig. Quan aquestes línies vegin la llum tornaré a estar a Madrid. Continúa leyendo\n- 01/02/2015 - 12:04 h\nQuè entenem per crepuscle? Segons el Maria Moliner «és la claredat que precedeix la sortida del sol. Estat d’una cosa o una persona que camina a la seva desaparició o ruïna o que està ja en període de descens del seu valor, vigor o energies. Decadència, declinació «. Què poques vegades invoquem aquesta paraula amb el ganxo dels astres, de la llum solar. Ho fem gairebé sempre per raons més materials, més mundanes i menys poètiques. Crepuscle gairebé sempre és argumentat per motiu d’anunci de terme, d’inici del final d’alguna cosa que ens afecta, fa mal i fereix. Continúa leyendo


Tres israelians moren i una vintena resulten ferits en una nova jornada de violència - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTres israelians moren i una vintena resulten ferits en una nova jornada de violència\nDos dels agressors palestins perden la vida a causa dels trets de les forces de seguretat\nefe | jerusalem 14.10.2015 | 08:04\nTres israelians van morir i 22 van resultar ferits en quatre atacs registrats ahir, tres gairebé de manera simultània a Jerusalem i la ciutat de Raanana, que van acabar amb dos agressors palestins morts per trets de les forces de seguretat.\nL'últim dels atacs es va registrar a Raanana, al nord de Tel Aviv, on un home va apunyalar almenys sis persones, una de les quals va ser ingressada en situació molt greu, segons va informar l'Estrella de David Roja.\nMinuts abans, una persona va morir i set van resultar ferides en un succés que va incloure un atropellament suposadament intencionat al barri ultraortodox de Mea Shearim, a Jerusalem, en el qual el conductor va baixar del vehicle amb un ganivet per intentar apunyalar vianants, abans que arribessin forces de seguretat i el matessin a trets.\nEl succés més greu es registrava minuts abans a l'assentament israelià d'Armon Hanatziv, a Jerusalem Est, on dos atacants palestins de 22 i 24 anys van atacar la gent amb una arma de foc i un ganivet, segons imatges de la policia.\nAquest atac es va saldar amb almenys dos israelians morts, així com un dels agressors, mort per trets de les forces de seguretat, i una dotzena de persones van resultar ferides, entre elles el segon atacant. Un responsable de la policia del districte, Yasser Aroni, va explicar que "els joves de 22 i 24 anys de Jerusalem Est van pujar a l'autobús amb una pistola i un ganivet i dins el vehicle van ferir quatre persones de diversa consideració". Dos autobusos circulaven un darrere l'altre pel mateix carrer quan es va produir el succés i, segons testimonis que viatjaven en el segon, el conductor del primer va tancar les portes i va abandonar el vehicle per donar la veu d'alarma, el que hauria provocat el gran nombre de ferits l'interior.\nA primera hora es va registrar un atac a la ciutat israeliana de Ranana, al nord Tel Aviv, on l'agressor i la víctima van resultar ferits.\nSegons la policia, tres dels atacants, entre ells els de l'autobús, són oriünds de la població palestina de Yabel Mukaber, limítrofa amb Armon Hanatziv.\nEls autors de dos atacs amb dues hores de diferència són veïns de Kfar Aqued, al costat de la població palestina de Beit Hanina, també a Jerusalem Est.\nVenturós declara avui a Manresa i avisa que desobeirà si és inhabilitada


Pendents upcycling fets a mà - VELVET BCN Moda Sostenible\nAquestes arracades esmaltats, estan realitzats de forma...\nRoba>Dona>ACCESSORIS>Arracades>Pendents upcycling fets a mà\n> Roba>Dona>ACCESSORIS>Arracades>Pendents upcycling fets a mà\nAquestes arracades esmaltats, estan realitzats de forma artesanal, al taller de Singular Sisters a Guadalix de la Serra. Mitjançant l'upcycling, han transformat residus de la seva producció en aquests pendents únics. Estan esmaltats en fred per les dues cares i muntats en plata. El pes d'aquests pendents és de 4 gr. i el llarg de 6 cm.\nArracades artesanals triangle...\nArracades artesanals quadrats...\nArracades fetes a Barcelona


Apartment Mijas Costa Mijas Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n-, Riviera Sol, Mijas, Espanya, 29649\nSobre Apartment Mijas Costa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Mijas Costa està situat idealment a La Cala de Mijas; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Mijas Costa és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar. L'ambient de Apartment Mijas Costa es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Mijas Costa és una selecció idònia per a la vostra estada a La Cala de Mijas.


La Reineta i altres, encara en queden! « Malpolon.net\n« Primeres postes del gripau corredor 2011 – Castellbisbal\nI ja surten alguns rèptils – 2011 »\nLa Reineta i altres, encara en queden!\nPer Ramon Romeu Vidal, el 8 març de 2011, 11:56 pm\nEn una basseta, acabo de trobar una reineta (Hyla meridionalis) (foto), varis gripauets (Pelodytes punctatus) i vàries granotes verdes (Pelophylax perezi)… I tots cantant aliens als maleïts petards!\nNomés em queda veure els pobres gripaus corredors, tan comuns fa tan poc 🙁\nNOTA: aquesta fotografia i les dues anteriors són fetes amb el mòbil, ja que he publicat l’article mentre estava al mateix lloc. A partir d’ara, els articles publicats així (des del mòbil), portaran una avís al final del text o fotos 😉\ndia a dia, Herpetologia, Natura\n5 comments to La Reineta i altres, encara en queden!\n8 març, 2011 at 22:21\nJelen, ha estat improvisat quan passejava la Näuk… He sentit la crida de la natura 😉 la propera aviso!\n8 març, 2011 at 22:23\nClàudia, doncs no era buscat, però ja queda bé!\nEntre bitxos i tele la cosa està clara! Tot i els peus glaçats, l’alegria que tinc es sobreposa a tot 😉\n8 març, 2011 at 22:08\nJo vull anar amb tu d’excursiooo\n8 març, 2011 at 22:12\nm’agrada la buscada rima de basseta amb reineta 😛 ets dels poquets q no s’han passat el vespre enganxats a la tele!\n9 març, 2011 at 00:50\nAl final he trobat els gripaus corredors (Bufo calamita) 😀


(S'ha redirigit des de: Riu Galligants)\nEl Riu Galligants abans d'arribar a l'Onyar\nTé un pendent molt gran entre 12% i 14%, fet que sempre ha estat una amenaça per a la ciutat. L'any 1843 el Galligants fou el causant d'una de les pitjors inundacions de la ciutat fins a quatre metres, en la qual es negaren els barris de Sant Pere i de la Barca i moriren com a mínim 115 persones de la classe obrera o fins a 130 segons les fonts. El total de cases arrasades per l’avinguda del Galligants va ser de 22, entre la plaça de Sant Pere i els carres de Llop i Bellaire. A més, van quedar 150 cases en estat ruïnós a la zona dels carrers de la Barca, Pou Rodó, Sant Narcís, Llop, Rosa i Pujada de Santa Llúcia.\n↑ «Riuada del Riu Galligants a Girona 18-19 setembre 1843» (pdf). Fitxa informativa de les marques de l’aigua al territori p. 10. Agència Catalana de l'Aigua (ACA), s.d. [Consulta: 2 octubre 2019].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Galligants&oldid=22665508»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 gen 2020 a les 11:01.


El conseller Alcaraz presenta al Campello la proposta per a reformar la Constitució – Compromís per El Campello\nEl conseller Alcaraz presenta al Campello la proposta per a reformar la Constitució\nPublicat el 26 de Maig de 2018 en General, Nacional\nAlcaraz parlant de la Constitució al Campello\nEl conseller Manuel Alcaraz va intervindre ahir al Campello per a parlar de la proposta de reforma constitucional que planteja la Generalitat, ponència que va ser presentada i moderada per l’alcalde del Campello Benjamí Soler. A la ponència, que es va realitzar a la sala Ramón Llull de la Biblioteca Municipal, va acudir una nodrida representació municipal.\nUns 50 assistents van escoltar les explicacions del conseller de Transparència, Manuel Alcaraz, qui va defensar el document com un punt de trobada i de debat de tots els valencians dins dels paràmetres constitucionals. Alcaraz va defensar la vigència i la validesa de la Constitució del 78, a la qual no va vacil·lar a qualificar com excel·lent, però al mateix temps va defensar que tota Constitució, com passa en altres països amb una llarga trajectòria constitucionalista, ha de ser un document viu que s’adapte als reptes que presenten els nous temps.\nAlcaraz va afegir que el document només pretén ser un element més per al debat i, d’aquesta manera, intervindre en un procés de revisió i discussió que, encara que pot ser complex, és absolutament necessari i que, espera, resulte fructífer.\nAmb aquest document, des de la Generalitat es vol fer una aportació i participar en un debat polític en el qual les comunitats autònomes han de jugar un paper actiu i fonamental com subjectes polítics del sistema constitucional.\nEn la seua intervenció Benjamí Soler va destacar que “és un honor per al municipi comptar amb la presència del conseller per a parlar de la reforma de la Constitució i del paper actiu i fonamental que els valencians hem de jugar com a subjectes polítics del sistema constitucional”. Per a introduir la presentació de la ponència, l’alcalde va explicar que el document es basa en quatre blocs fonamentals com són la incorporació de nous valors, l’ampliació dels drets de les persones, les reformes per a incrementar la confiança de la ciutadania en les institucions democràtiques i el redisseny del model territorial des d’un punt de vista federal.\nArxivat en: General, Nacional alcaraz, constitucio, elcampello\n← El Campello torna a rebre 4 Banderes Blaves\nMónica Oltra defensa la moció de censura contra Mariano Rajoy en la celebració del tercer aniversari del Govern del Botànic a Alacant →\nMillorem el Campello\n2019 - Compromís per El Campello - Espai Web de Compromís pel Campello\nelcampello@compromis.net 966 37 49 79 (seu) · 965 637 200 Ext.2625 (grup municipal) Grup Municipal: Alcalde Oncina Giner, 7