Banner with woman fists in fight. International Day for the Elimination of Violence against Women. November 25. Feminism. 3d illustration. International Women’s Day. Pink background. March 8.\nLes Corts es prepara per a celebrar els avanços per la lluita dels drets de la dona. S’apropa el 8 de març i al districte hi han organitzats activitats de tots els gustos per a reivindicar el paper de la dona a la societat.\nExposició: “Nascuda el 31 de novembre”\nReflexions al voltant del pas del temps i l’existència amb un enfocament nihilista, quotidià i satíric amb un toc de feminisme, però amb la sensació que no tot està perdut. Il·lustració digital.\nProfessional: Helena Anillo\nExposició: “ALERTA. Estenedor contra la violència masclista”\nUs convidem a visitar l’Estenedor contra la violència masclista que la Taula de Dones va conceptualitzar i dissenyar pel darrer 25N. Un estenedor de protesta on pengen frases que són testimoni de la violència de gènere vigent a la nostra societat. La mostra permet anar afegint noves frases o expressions que les persones visitants coneguin.\nHo organitza: Taula de Dones de les Corts\nExposició: “En medio: María Salvo”\n“En medio” és un projecte de memòria històrica a través de la mediació artística dut a terme pel Col·lectiu Ilium. En aquesta edició i en homenatge a Maria Salvo, que va morir el passat 16 de novembre de 2020, es vol indagar en el seu record, lluitadora antifranquista durant la Guerra Civil i la dictadura franquista, militant feminista, presidenta de l’Associació Catalana d’Expresos Polítics del Franquisme, cofundadora de l’Associació Les Dones del 36 i veïna del barri de les Corts.\nHo organitza: Col·lectiu Ilium\nExposició: “Proyecto Tetas”\nExposició: “Violència Zero”\nExposició: A través de sus Ojos / Through Her Eyes\nCol·lecció d’obres pintades a l’oli en defensa de valors com: la inclusió, la diversitat, el Pro Feminisme i l’antirracisme.\nA càrrec de Daniel Zlota.\nExposició: La lluita contra les discriminacions\nRecorregut pels motius pels quals les persones o col·lectius són discriminats, avui en dia, a la ciutat. Mostrarem les problemàtiques que s’amaguen darrere les discriminacions i explicarem les eines que tenim a l’abast per fer-hi front. Perquè el dret a la ciutat passa per la defensa de la igualtat de drets de totes les persones que hi viuen, que hi passen, que la construeixen.\nA càrrec del Centre de Recursos en Drets Humans – CRDH.\nDijous 3, 10, 17 i 24 de març, a les 11 h\nBibliolab maker: Confecció d’un mural tèxtil reivindicatiu amb patchwork\nEspai de co-creació tèxtil, on les persones participants co-crearan un mural tèxtil de forma col·laborativa, experimentant, compartint coneixement i diferents tècniques de costura. La temàtica del mural serà feminista, entorn al 8M. S’aprendrà l’ús de la talladora làser. Les persones participants hauran de dur peces de roba que vulguin reciclar. A càrrec d’Experimenta Club.\nCal inscripció prèvia. A partir de 16 anys.\nDijous 3 de març, de 17 a 19 h\nTaller: Roba personalitzada amb làser\nPersonalitza alguna peça de roba, tote bag, etcètera mitjançant missatges inclusius per a la lluita per a una igualtat entre les persones. Aprofita aquest espai per transmetre valors d’igualtat amb aquelles peces que portes en el teu dia a dia perquè tothom les pugui veure.\nDijous 3 de de març, a les 17.30 h\nLlibres a escena. Dona\nUna sessió de contes pensada per trencar mites sobre les dones. Contes, on el paper del sexe femení és diferent dels cànons clàssics. Trobarem nenes que no volen portar vestits roses, princeses que es tiren pets, tortugues que volen viure segons els seus desitjos i no els del seu marit.\nA càrrec de Gisela Llimona.\nDivendres 4 de març, a les 19 h\nConcert del Dia de la Dona, dones compositores\nUn recorregut musical per tres segles de dones compositores, començant amb obres de M. Teresa Agnesi (1720-1795), gran compositora —malauradament encara desconeguda—, passant per obres de les germanes María Malibrán i Pauline Viardot (el 2021 es van complir 200 anys del naixement de la segona) i arribant al segle XX amb la figura de la gran Conxita Badia —però en la seva desconeguda faceta com a compositora—, Narcisa Freixas i Violeta Parra, l’obra instrumental de la qual encara és poc coneguda en comparació a les seves cançons, i finalment, Gloria Villanueva, compositora nascuda a Barcelona el 1953 que ha dedicat bona part de la seva obra a la guitarra i a la música de cambra.\nTaquilla inversa: al final de l’actuació cada persona aporta en una urna la quantitat que creu que es mereix l’espectacle. Cal reservar entrada al web del centre cívic.\nDissabte 5 de març, de 10.30 a 13h\nLa Taula de Dones de les Corts ha elaborat una gimcana feminista per visibilitzar espais i dones que han deixat una empremta rellevant al districte. Joves, famílies, escoles, hi esteu convidades per compartir un matí de proves que us permetran aprofundir en el coneixement de la nostra història feminista.\nEns trobarem a la plaça de la Concòrdia.\nInscripcions a: https://docs.google.com/forms/d/1NRXJCtHchfXKdZBAe6_Nlwjqx1VhuQ-r3sjnIkMcYwU/edit\nEspectacle: 10 mujeres & me\nQuè passa quan es descontextualitzen cançons de les obres de teatre musical original i són cantades des de les sabates de dones de més de 40 anys amb històries d’avui dia? Així va néixer la idea de “10 mujeres & me”, com un musical de petit format en el qual eVa_kts mostra què és ser una dona de quaranta i tants anys avui dia a través d’una selecció d’onze cançons de famosos musicals de Broadway. Deu històries vigents narrades a través de la música i l’ànima del teatre musical. Stephen Sondheim, J.R Brown, Kander & Ebb, Cole Porter o S. Bareilles componen la banda sonora i les inspiradores paraules que faran servir deu dones per narrar les seves vides.\nEntrada gratuïta. Reserva prèvia al web del centre cívic.\nSala d’actes del Centre Cívic Josep M. Trias i Peitx\nDilluns 7 de març, a les 18 h\nTaller de pancartes feministes i xerrada sobre mites de l’amor romàntic\nDimarts 8 de març, a les 17 h\nObra teatral: Dones lliures, d’Ivan Campillo.\nCompanyia La Voz Ahogada\nDones Lliures, descriu, partint del relat autobiogràfic de les seves protagonistes, la convulsa situació del tardofranquisme i la lluita per les llibertats i la democràcia per part de les dones que la van dur a terme. Aquelles dones valentes que, en el temps de la clandestinitat, van recollir el testimoni de les que, abans que elles, havien sofert pel sol fet de ser dona, per voler pensar lliurement i per creure en valors com la llibertat i la democràcia en una època de silenci, de repressió, d’injustícies i de falta de llibertats.\nHo promou: Plataforma Futur Monument Presó de Dones de les Corts\nAmb el suport de: EUROM (Fundació Solidaritat UB), Art Públic i Memòria (HAR2017-84322-P, UB) i Associació Catalana d’Expressos Polítics del Franquisme.\nEspai de Memòria, Monument Presó de Dones de les Corts (Joan Güell / Europa)\nMesures d’accessibilitat: Intèrpret de llengua de signes (LSC).\nDocumental: Por ser mujer\nJulia León, protagonista del documental Por ser mujer, arriba des del País Basc per oferir-nos les seves cançons, una història del passat que avui continua latent a través de la seva música.\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat, cal sol·licitar-lo en el mateix moment de fer la reserva al 93 291 64 62 o bé al centre cívic de dilluns a divendres de 16 a 20h indicant el nom i cognoms de la persona sol·licitant. El dia de l’espectacle cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva.\nDimarts 8 de març, de 18.30 a 22.30 h\nIl·luminació de la façana de la seu del Districte\nEn commemoració del Dia de la Dona.\nConcert en acústic: Julia León\nDues dones, la cantant Julia León i la professora Luisa Postigo, pioneres del feminisme a Madrid amb Franco encara en el poder, van trencar amb els codis familiars i socials del moment. Dues dones, dos testimonis vius d’una època de la nostra història, un exemple de consciència, l’activisme de les quals és motor per al canvi que encara ens ocupa. Direcció, producció i guió: Mercedes Resino.\nDimarts 8 de març, a les 19.30 h\nCol·loqui intergeneracional de dones\nMercedes Resino i Julia León ens explicaran el procés creatiu que han compartit juntes amb la voluntat de treure a la llum la força de la dona durant aquells anys repressius. El col·lectiu Ilium, resident durant aquest trimestre al CC Tomasa Cuevas, ens explicarà també el seu projecte artístic i conversaran amb Mercedes Resino i Julia León, intercanviant experiències de generacions diferents però amb un mateix objectiu: visibilitzar la sororitat i la lluita de tantes dones.\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat, cal sol·licitar-lo en el mateix moment de fer la reserva al 93 291 64 62 o bé al centre cívic de dilluns a divendres de 16 a 20h indicant el nom i cognoms de la persona sol·licitant. El dia de l’espectacle cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva. Si es requereix servei d’interpretació de llengua de signes (LSC), es pot sol·licitar en el mateix moment de fer la reserva com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació al 93 291 64 62 o bé al centre cívic de dilluns a divendres de 16 a 20h.\nDimecres 9 de març, a les 17 h\nVisita comentada en clau feminista a l’exposició “Memòria Roja”\n“Memòria Roja” proposa un recull de diferents treballs entorn de la memòria i el silenci centrant l’atenció en les vivències d’un col·lectiu doblement invisibilitzat: les dones republicanes.\nA càrrec d’Àurea Estellé Alsina.\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix el servei d’ interpretació en llengua de signes (LSC), es pot sol·licitar a perequart@lleuresport.cat com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació.\nDimecres 9 de març, a les 18.30 h\nBarcelonines que han fet història. Primers feminismes del segle XIX\nRecorregut per conèixer les primeres feministes de Catalunya: figures com Teresa Claramunt, Ángeles López de Ayala o Amàlia Domingo, anarquistes, o Dolors Monserdà, la considerada primera feminista de Catalunya.\nA càrrec d’Alba Vendrell, historiadora de l’art.\nConferència “Superant les dependències afectives”\nPer què si sé que la relació em fa patir, hi continuo? Amor o dependència? Com detectar una dependència emocional? Per què caic en relacions de dependència? Com puc afrontar i superar una dependència emocional? Reflexionarem sobre el fet de ser dones i la socialització del gènere i com afecta i ha afectat la nostra manera de pensar i viure les relacions. L’establiment de relacions sanes i igualitàries parteix d’un reconeixement i apoderament de les nostres identitats com a dones que afavoreix una trobada amb nosaltres mateixes i amb l’altre, lliure d’estereotips i normes prefixades.\nReserva prèvia al web del centre cívic.\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat, cal sol·licitar-lo una vegada formalitzada la inscripció a martacorcoles@lleuresport.cat indicant el nom i cognoms de la persona sol·licitant. El dia de l’espectacle cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva. Si es requereix interpretació en llengua de signes (LSC), es pot sol·licitar a martacorcoles@lleuresport.cat com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació.\nDijous 10 de març, a les 17.30 h\nConte en anglès. My Female Role Model\nUna activitat de sensibilització sobre la importància de les figures femenines que ens envolten. A càrrec de Big Ben Idiomes. A partir de 4 anys.\nCicle d’autodefensa i empoderament femení\nConcert. “Dones compositores: Fem sonar la seva música!”\nL’alumnat del Centre d’Estudis Musicals A Tempo interpretarà peces escrites per dones, reivindicant el seu important paper en la història de la música, malauradament silenciat fins als nostres dies. Encara és hora que obres escrites per aquestes dones siguin plenament reconegudes, tant en llibres de text com en repertoris o programacions de sales professionals de música.\nHo organitza: A TEMPO i Centre Cívic Josep Maria Trias i Peitx\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat, cal sol·licitar-lo després d’haver fet la reserva d’entrada i com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació a ccjosepmtriasipeitx@lleuresport.cat indicant el nom i cognoms de la persona sol·licitant. El dia de l’espectacle cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva.\nConcert: Clara Schuman i Teresa Carreño\nCelebrarem el Dia de la Dona amb un concert didàctic sobre les pianistes Clara Schumann i Teresa Carreño. Gaudirem de les seves obres i d’un petit esbós sobre les seves biografies.\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat, cal sol·licitar-lo com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació a ccjosepmtriasipeitx@lleuresport.cat indicant el nom i cognoms de la persona sol·licitant. El dia de l’espectacle cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva.\nDivendres 11 de març, a les 19.30 h\nLectura dramatitzada d’Aquell dia tèrbol que vaig sortir d’un cinema... d’Alicia Gorina\nLes actrius interpel·len directament a l’espectador sobre temes com el patriarcat, l’abús de poder, l’assetjament sexual, temàtica de gènere…\nMesures d’accessibilitat: Espai accessible per persones amb mobilitat reduïda. Interpretació de llengua de signes (LSC). Subtitulació en pantalla. Sala equipada amb anell magnètic.\nDissabte 12 de març, a les 11.30 h\nTorneig de futbol inclusiu\nEquips de cinc persones (màxim set) preferiblement mixtes, sense limitacions d’edats ni capacitats. Deixem fora de joc el racisme, el masclisme, el capacitisme, l’homofòbia i el sexisme.\nInscripcions a: https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLScC9MwIaKQjs3X_qTN0EJS5EDQGIwTEHMp1sJYMygPA0HDcfA/viewform\nPati de l’Escola Duran i Bas (Vallespir, 198)\nHo organitza: Taula Jove de les Corts\nDissabte 12 de març, a les 12 h\nJo no tinc Siri\nLa tortuga Clementina vol ser feliç tocant la seva flauteta, en Max pensa que tenir siri et fa ser millor i el lleó Ernest no acaba de tenir clara quina és la seva funció a la selva. Amb aquestes i moltes altres aventures reflexionarem sobre la igualtat de gènere d’una forma divertida i una mica esbojarrada. A càrrec de Núria Alonso de Suc de contes.\nDilluns 14 de març, a les 10 h\nTaller dona “Mima’t”\nÉs una proposta teòrica i pràctica per aprendre trucs per cuidar-se.\nCal inscripció prèvia al PIAD les Corts.\nHo organitza: PIAD les Corts\nDimecres 16 de març, a les 18 h\n“Xerrada-fòrum sobre les resiliències de les dones. Testimoni en primera persona”\nUs convidem a la xerrada sobre fases i resiliències que són presents en l’itinerari d’una dona marcada per la violència masclista. Entendrem el contingut d’aquestes diferents etapes i compartirem el testimoni d’una dona víctima però alhora supervivent. Posteriorment, oferirem un espai per al debat i la reflexió col·lectiva amb les persones participants.\nCircuit contra la Violència Masclista de les Corts\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat cal sol·licitar-lo en el mateix moment de fer la inscripció i com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació. El dia de la xerrada cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva. Intèrpret de llengua de signes (LSC).\nEls viatges de la paraula. Concert: “Grans dives oblidades del jazz”.\nAquest és un homenatge a dones lletristes i intèrprets dins del jazz, algunes actualment oblidades.\nA càrrec de Maria Esteban.\nMesures d’accessibilitat: Si es requereix seient reservat cal sol·licitar-lo com a màxim amb 3 dies laborables d’antelació a callejaod@diba.cat. El dia del concert cal mostrar la Targeta Acreditativa de la Discapacitat per acreditar la necessitat de seient reservat i confirmar la reserva.\nEstratègies per a un ús no sexista de la llengua en les comunicacions interpersonals.\nHo organitza: Consorci per a la Normalització Lingüística i Biblioteca Montserrat Abelló\nConcert Obertura City+: Dones compositores\nDins del circuit de concerts Obertura City+ 2022 comptarem amb la soprano Marta Bonet i la pianista Imma Trepat, que ens delectaran amb un repertori musical d’importants dones compositores.\nReserva d’entrada disponible a partir de l’1 de març a la web www.barcelonaobertura.com/\nJulián López: “És molt important i complicat associar…


Cassiopeia Sideral: Firals de Bellvís - Anella de Cal Bufalà\nAquest cap de setmana ha estat plagat d'activitats. Començava el divendres a la tarda anant a les piscines de Cappont, per acabar el dia sopant a la terrasseta del Vaporetto i "tomando cubatillas" a l'X-Maracas (sento haver fet el salt al Loch Ness, però últimament amb la gent amb qui surto no li mola molt i a mi, mentres hi hagi gresca...).\nDissabte al matí em vaig anar a comprar unes samarretes xulíssimes "y para muestra un botón" ---->\nPer la tarda vaig estar dormint perquè cap al tard anava a Bellvís a veure els Firals (a la dreta podeu veure una foto de la Silvi i jo, moments abans que comencés tot l'espectacle). M'ho imaginava diferent, la veritat és que està prou ben montat si tenim en compte que es tracta d'un poble de poc més de 2000 habitants. Tot va estar molt bé, però la veritat és que es va fer mooooolt llarg, diria que l'espectacle va començar a les 21.30h-22.00h i va acabar a les 00.30h. Per repetir? No crec, ja hi he estat. Per recomanar-ho? Val la pena, si més no és culturilla. Lo millor? L'espectacle de foc, vaig trobar que ho van encertar.\nI per acabar el cap de setmana, vaig anar a bussejar a l'Ametlla de Mar, feia tres setmanes que no trepitjava aquella platja, els motius els podeu trobar al final del post anomenat: "De cap de setmana". I, pels mateixos motius, només vaig bussejar 30 minuts (tot i que aquesta vegada no em va picar cap medusa, en vaig veure les suficients com per no voler-me arriscar), la resta del dia vaig estar jugant a l'aigua amb la meua cosineta (No hay mal que por bien no venga)\nposted by Cassiopeia Sideral @ 21:14 1 comments\nAt 22:36, Anònim said...\nHola Cristina!!! m´en alegro que hagis vingut als firals de bellvís, com dius una mica de culturilla no ens va malament, jo hi vaig participant fent de soldat.\nA veure si per l´any vinent millorem i la festa, si et fa gràcia tornar-hi, el dia abans (divendres) es va fer una caminata nocturna de bellvís als Arcs, que es un poble agregat a uns 2 km. va haver representacions teatrals, espectacles de foc i la recreació d´una taverna medieval. I diumenge a tancar la funció. En fi, no m´enrollo més, estava buscant articles i fotos sobre els firals i he anat a parar aquí i m´ha fet gràcia llegir el teu escrit. Quida´t i segueix amb aquesta empenta!!!


Cocco Bello Stresa Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 246 allotjaments a Stresa.\nCocco BelloViale Siemens 13, Stresa, Stresa, Itàlia, 28838 - Veure al mapaNotable7,4Basada en17comentarisCocco BelloVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotos7,4 Molt bona valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Brilliant location 15 minutes slow walk to the lake,10 minut..."PeterUnited Kingdombalcó/terrassaVeure més fotosVeure totes les 20 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Stresa, Cocco Bello és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Cocco Bello, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Cocco Bello la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Stresa.


Diferència entre revisions de la pàgina «Himne» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «Himne»\nRevisió del 20:56, 10 abr 2016\n1.904 bytes afegits , fa 5 anys\nRevisió del 20:47, 10 abr 2016 (modifica)\nRevisió del 20:56, 10 abr 2016 (modifica) (desfés)\nLa més antiga obra anotada completa de música antiga és una cançó [[hurrites|hurrita]], un himne escrit en [[cuneïforme]] [[ugarític]] sil·làbic dedicat a la deessa [[Nikkal]].\nLa tradició occidental dels himnes comença amb els [[himne homèric|himnes homèrics]], una col·lecció d'himnes antics grecs que foren escrits al [[segle VII aC]] lloant les deïtats de la [[religió de l'Antiga Grècia]]. S'ha conservat una col·lecció de sis himnes literaris del poeta alexandrí [[Cal·límac de Cirene|Cal·límac]] del [[segle III aC]].\nEls grecs perfeccionaren l'himne amb els ritmes de la poesia i amb els encants de la música. Tenien molts tipus d'himnes: l'invocatiu, el llaudatiu, l'admiratiu, el votiu, el teogònic i el filosòfic. Els himnes d'[[Orfeu]] pertanyen al gènere invocatiu. En compongueren també de diferents gèneres [[Homer]], [[Cleantes (filòsof)|Cleante]], [[Cal·límac de Cirene|Cal·límac]], [[Teòcrit de Siracusa|Teòcrit]], [[Anacreont]], [[Tirteu]], [[Safo de Lesbos]], [[Simònides de Ceos|Simònides]], [[Píndar]] i d'altres. Els [[cor (música)|cors]] de la [[tragèdia grega]] no eren sinó himnes o invocacions.\nL'himne profà arribà al més grau de perfecció amb ''Carmen saeculare'' d'[[Horaci]], compost per ordre d'[[August]] per a la celebració dels ''ludi saeculares'' de l'any [[17 aC]], en què un cor de jovençans i de donzelles cantaven alternativament aquest himne en lloança als déus [[Apol·lo]] i [[Diana]].\nA Orient, al tabernacle de Jahvè ressonaren per primer cop les al·leluies compostes pels legisladors, els sacerdots i els reis. Aquests càntics referien i celebraren la grandesa de la deïtat, el seu poder, la seva justícia, la seva immensitat i la seva saviesa infinita.\nEls himnes més antics que es coneixen són els de [[Moisès]] i de [[Dèbora]], la profetessa que cantà en acció de gràcies al Déu dels hebreus, 2710 anys abans de Crist. [[Esdres]] ha recollit a la [[Bíblia]] el major nombre de càntics hebreus amb aquest epígraf: ''Sepertheillim'', és a dir, llibre de les lloances.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/16769627»


Wikiloc - ruta (Sant Hipòlit de Voltregà) Creu del Morral + Font de Serratosa + Mas Serratosa + Sant Marc-Font de la Sala - Sant Hipòlit de Voltregà, Catalunya (España)- GPS track\nsenderisme (Rutes senderisme a Espanya → Catalunya → Sant Hipòlit de Voltregà )\n(Sant Hipòlit de Voltregà) Creu del Morral + Font de Serratosa + Mas Serratosa + Sant Marc-Font de la Sala\n2.851 74 285\nSant Hipòlit de Voltregà-Santa Llúcia-St.Salvador de Bellver-Castell d'Orís-St.Hipòlit de Voltregà (cursa de muntanya)\nSant Hipòlit - Santa Cecilia - Sant Bartomeu del Grau (btt)\nSant Hipòlit de Voltregà-Santa Llúcia-Sant Salvador de Bellver-Orís-Sant Hipòlit de Voltregà (senderisme)\ntrencapins08 Tots els drets reservats\nVista 947 vegades, descarregada 28 vegades\nRuta circular tot passant per punts emblemàtics de la zona del voltraganès on podrem disfrutar de bones vistes sense gaire desnivell.\nAparcament zona club tennis Sant Hipòlit de Voltregà.\nSortirem direcció per la carretera de la trona per anar a trobar el sender de Sant Martí Xic. Aquest sender ens portara a la creu del Morral tot passant pel costat del cementiri del poble.\nEn aquest tram és on trobem la primera pujada de la sortida (Tram curt però amb cert desnivell).\nSeguint el petit sender arribarem fins a la creu del Morral. La Creu del Morral va ser constituïda a l’any 1901 al punt més alt de la parròquia per a celebrar el canvi de segle. Des d’aquest lloc es contempla una bona panoràmica del Voltreganès i de la Plana de Vic.\nDeixarem la creu del Morral per agafar el camí de pista direcció a la carrartera d'asfalt del Mas Serratosa. un cop arribats aquest punt ens desviarem a la dreta agafant el camí de pista forestal direcció a la font de Serratosa. (L'aigua de la font es pot beure)\nPocs metres després de la Font arribarem a Mas Serratosa. Aquesta gran\ncasa pairal amb església adossada, hi passem per davant i un tros més endavant, al costat de la bassa, seguirem la carretera d'asfalt uns metres fins arribar a una intersecció de camins. En aquest punt ens desviarem a mà esquerra direcció el sender de Sant Marc.\nEl tram fins arribar a Sant Marc es molt bonic, ja que el sender es troba situat a la part alta d'una petita cresta on les vistes són realment per gaudir.\nVist el petit monument de Sant Marc anirem direcció a la font de la Sala. Una zona on trobem taules i cadires juntament amb una gran zona de barbacoes.\nUn lloc ideal per fer una bona parada i fer un bon esmorzar/dinar.\nL'últim tram és un petit sender direcció a l'inici de la ruta.\nLa Creu del Morral va ser constituïda a l’any 1901 al punt més alt de la parròquia per a celebrar el canvi de segle. Des d’aquest lloc es contempla una bona panoràmica del Voltreganès i de la Plana de Vic.\nDesviament pista forestal\nFont de Serratosa\nDesviament dreta asfalt\nSeguir per asfalt\nDesviament camí - Final asfalt\nDesviament esquerra - Inici sender\nDesviament dreta - Inici sender St.Marc\nDesviament esquerra sender\nSant Marc és un dels miradors naturals i emblemàtics de Sant Hipòlit. Des d’aquest turó, situat a 601 metres d’altitud i de fàcil acces, es pot gaudir del paisatge i de la curiosa orografia de la Plana de Vic i de bona part de la Comarca d’Osona. Des de Sant Marc es pot accedir, a traves d’un caminet a La Font de La Sala.\ninici camí d'en Domingo\ncamí d'en Domingo\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta (Sant Hipòlit de Voltregà) Creu del Morral + Font de Serratosa + Mas Serratosa + Sant Marc-Font de la Sala https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/sant-hipolit-de-voltrega-creu-del-morral-font-de-serratosa-mas-serratosa-sant-marc-font-de-la-sala-15838396 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món\nLa vaig fer juntament amb trencapins08\nDemana a trencapins08 que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a trencapins08 i descobreix noves rutes!


Per què hauries de portar almenys dues targetes bancàries durant les teves vacances | Consumer\nHi ha diverses raons per viatjar amb més d'una targeta bancària. En aquest article t'expliquem quins són i com evitar disgustos imprevists durant les vacances\nData de publicació: Dilluns, 10deAgostde2020\nSens dubte, aquest estiu està sent atípic, però, malgrat la crisi sanitària en la qual es troba immers el país, són molts els que mantenen els seus plans vacacionals, encara que sigui més prop de casa de l’habitual. Aquells que vulguin realitzar una escapada durant aquestes dates, probablement ni es preocupin pel nombre de targetes que portaran en la seva cartera. No obstant això, sortir de viatge amb un sol “plàstic” pot acabar suposant-nos un quebradero de cap. A continuació, analitzem per què és recomanable viatjar amb almenys dues targetes damunt.\nRaons per portar dues targetes de vacances\nEl més habitual és que a l’hora de fer un viatge ens portem les mateixes targetes que solem utilitzar en el dia a dia; no obstant això, aquesta no és sempre la millor opció. Encara que resulta difícil fixar un nombre de targetes adequat amb el qual sortir de casa, és recomanable portar almenys dues targetes en la cartera, ja que si una d’elles deixa d’estar operativa, tindrem una segona de recanvi.\n? Si perdem o ens roben la nostra targeta principal, es trenca o es degrada o la hi empassa un caixer, una segona targeta ens permetrà seguir traient diners i pagant compres. A més, alguns comerços podrien rebutjar la nostra targeta habitual, en aquest cas podríem usar la de recanvi.\n? D’altra banda, si utilitzem sempre una targeta de dèbit, hauríem de portar amb nosaltres també una de crèdit. A més de que la podrem usar com a “plàstic” de recanvi si la targeta de dèbit falla, la necessitarem per contractar alguns serveis. Per exemple, les companyies de lloguer de cotxes solen requerir que els seus clients lliurin una targeta de crèdit per carregar la fiança del vehicle.\n? Finalment, no totes les targetes tenen els mateixos avantatges i algunes poden ser-nos més útils que unes altres per viatjar. Per exemple, pot ser que la nostra targeta de dèbit o de crèdit habitual ens resulti molt útil en el nostre dia a dia, però potser a usar-la a l’estranger no sigui la més convenient per les seves elevades comissions. Així, si tenim intenció de viatjar a l’estranger, podem incloure en la nostra cartera una targeta que ens permeti treure diners gratis fora d’Espanya i que, a més, no ens cobri comissions en pagar o retirar efectiu en una divisa diferent a l’euro.\nCongelar les targetes de recanvi\nPer incrementar les mesures de seguretat de les nostres targetes, podem mantenir desactivades les targetes que no usem i activar-les tan sol quan les necessitem. Així, si perdem les nostres targetes de recanvi o ens les roben, ens assegurarem que ningú podrà utilitzar-les.\nLa majoria dels bancs espanyols deixen als seus clients congelar temporalment les seves targetes a través de la seva aplicació mòbil de forma molt senzilla i descongelar-les després, quan es necessitin una altra vegada.\nPla B: pagar amb el mòbil\nSi no volem omplir la nostra cartera de targetes o ens dona respecte portar amb nosaltres més d’una per por de perdre-les o al fet que ens les robin, tenim una alternativa: pagar amb el nostre smartphone.\nPodem vincular les nostres targetes a un wallet com Apple Pay, Google Pay i Samsung Pay i pagar amb el mòbil, encara que hàgim deixat les nostres targetes a casa. Aquests moneders virtuals ens permetran vincular un ampli nombre de targetes de bancs diferents i abonar amb elles en qualsevol comerç amb tecnologia contactless.\nEn qualsevol cas, segueix sent recomanable portar com a mínim dues targetes físiques en la cartera i no confiar solament en el mòbil, ja que no tots els datáfonos estan preparats per pagar amb aquesta tecnologia (a Espanya els TPV contactless estan molt estesos, però pot no ocórrer el mateix al nostre país de destinació). A més, en cas de perdre el telèfon o de quedar-nos sense bateria, necessitarem recórrer a les targetes físiques.


L'HORT ESCOLAR | JA HEM PLANTAT\n« HEM FET ELS SOLCS\nTEMPORAL DEL PONT DEL PILAR »\nJA HEM PLANTAT\nAvui hem plantat diverses plantes de la temporada de tardor-hivern: escaroles, faves, cols, coliflors, bròquils, ceba dolça, alls, bledes, borraixes,… algunes les hem plantat de llavor i altres de planter. Després ho hem regat tot.\nAquest article va ser publicat per Ernest a 8 octubre 2010 12:06, i arxivat sota Cicle superior, Feines hort, Plantes hort. Segueix els comentaris a RSS 2.0. Podeu deixar una resposta o afegir un retroenllaç al teu bloc.


Qui som | Compromís per Cerdanyola\nUna altra Cerdanyola és possible!\nEl Compromís per Cerdanyola (COMPROMISxC) és un espai polític impulsat per col·lectius i persones d’esquerres de Cerdanyola que, des d’una perspectiva crítica i dissident amb l’injust ordre econòmic, polític i social dels nostres dies, apostem per construir alternatives a la política dels partits tradicionals amb idees valentes i desacomplexades, amb propostes compromeses amb Cerdanyola.\n1. Defensem els serveis públics i de gestió pública. Estem en desacord amb les privatitzacions dels serveis públics. Considerem que aquests són drets de les persones i creiem que amb els drets no es pot fer negoci. La privatització dels serveis públics significa empitjorar i encarir el servei, atemptar contra les condicions laborals dels i les treballadores i conculcar d’alguna manera una part dels drets de les persones.\n2. Una altra manera de fer política. Entesa com un servei a la comunitat i a favor del progrés social. Encaminada a fomentar la convivència, el rigor, la honestedat, la transparència i la co-rresponsabilitat ciutadana. Que rebutja els personalismes i el nepotisme. Feta des del treball en equip i la participació de la ciutadania.\n3. No som professionals de la política, ni ho volem ser. Si la política l’entenem com un servei a la comunitat, si nosaltres volem fer política des de la comunitat, no té sentit que esdevinguem professionals de la política. Per això apostem per mesures com la rotació de càrrecs, la no remuneració de càrrecs electes, el treball en equip, i les assemblees veïnals.\n4. Practiquem unes dinàmiques internes de presa de decisions de tipus horitzontal, sense jerarquies. Practiquem les formes de democràcia directa. Les assemblees són les eines més importants per fer realitat la participació i per a prendre decisions.\n5. Volem construir i transformar la societat cerdanyolenca des dels més proper, des dels seus barris, fent valer la màxima de “pensar globalment i actuar localment”. Però ens impliquem amb els moviments socials internacionals, practiquem la solidaritat entre pobles i comunitats de manera recíproca, intercanviem experiències més enllà del nostre àmbit local. Som conscients que no és possible un món més just si no treballem per fer-lo possible cada dia al nostre voltant.\n6. Defensem els valors propis de l’esquerra alternativa. Els valors d’alliberament personal i col·lectiu, i els que provenen de les noves sensibilitats i dels nous corrents de pensament crític com l’ecologia, el feminisme, el pacifisme, l’independentisme... Defensem un model de justícia social, de qualitat de vida i de democràcia participativa.\n7. Proposem alternatives ciutadanes. Estem treballant perquè el nostre programa inclogui propostes en favor d’una ciutat integradora i socialment igualitària, solidària i respectuosa amb les persones i el medi. Un programa que promourà la nostra cultura i la identitat nacional catalana, així com la integració activa en condicions dignes i amb plens drets de les persones que s’incorporin a la nostra comunitat.\n8. La participació de la ciutadania en la vida política i en la presa de decisions serà un eix vertebrador del nostre programa. Volem impulsar i posar en pràctica mecanismes per tal que la societat civil, més enllà de dipositar el seu vot cada quatre anys, s’impliqui activament en els assumptes comuns. La participació no s’acaba només en la recollida de les opinions, sinó en la capacitat de decidir de la ciutadania en tot allò que ens afecta.\n9. La participació en les institucions és entesa com una eina més de transformació social. Tenir representativitat en les institucions no és una finalitat en si mateixa, sinó un mitjà més, entre altres, per a la transformació social.\n10. La implicació amb els moviments socials és una peça clau de la nostra manera de fer política. Bona part de la nostra pràctica política es fa des del carrer, a la vora de la ciutadania i les entitats, implicant-nos en el teixit associatiu, colze a colze amb els moviments socials.\nSuma't al Compromís per Cerdanyola\nCodi ètic dels i les portaveus del Compromís per Cerdanyola ›


Aconseguim que Taurus incorpori el català a la web i als manuals dels productes | Notícies | Plataforma per la Llengua\nTaurus se suma a empreses com Epson o HP, que ja incorporen la llengua catalana en els manuals de centenars de productes\nAconseguir la plena normalització lingüística també passa per incidir en el món socioeconòmic i empresarial: Taurus és el principal productor de petit electrodomèstic de Catalunya, amb centre logístic, i la novena empresa per volum de facturació de les comarques de Lleida.\nTot i que la presència del català a l'etiquetatge i als manuals dels productes electrònics distribuïts a Catalunya continuï sent minoritària, val a dir que darrerament s'ha ampliat la presència de la nostra llengua. Taurus n'és un exemple, però altres empreses com Epson i HP ja incorporen el català als manuals de centenars de productes. A més, empreses com Casio ja tenen el català com a llengua de configuració d'alguns dels seus productes.\nAquest nou pas a favor de la normalització del català ha estat possible gràcies a la feina de Plataforma per la Llengua, que constantment demana a empreses i institucions que es responsabilitzin lingüísticament, una tasca que és possible gràcies als socis, voluntaris i col·laboradors de l'entitat, que fan el seu petit gest pel català. De fet, "El Català és negoci", la nova campanya de la Fundació Vincle feta en col·laboració amb la Plataforma per la Llengua, es dirigeix principalment a empreses i establiments comercials perquè valorin el potencial econòmic del català i optin per incloure'l als seus productes i serveis. Actualment també està en marxa la campanya del Segell, un distintiu per reconèixer i projectar els productes lingüísticament responsables.\nCal recordar que fa més de deu anys que el Parlament de Catalunya va aprovar la Llei 22/2010 del Codi de consum de Catalunya. L'article 128-1 recull els drets lingüístics de les persones consumidores, el 211-5, els requisits lingüístics que han de complir les empreses i, més endavant, el règim d'infraccions i sancions corresponent. Amb aquesta llei, va passar a ser obligatori que les dades d'etiquetatge, instruccions, embalatges i manuals dels productes distribuïts a Catalunya, com també les factures i els pressupostos, estiguin com a mínim en català i en el mateix format que la resta de llengües que hi apareguin.


Reivindicació de Vicens Vives - Notícies Cultura - Notícies Cultura - e-notícies\nCultura · 9 de Febrer de 2010. 12:38h.\nEl Govern ret homenatge a l'historiador en el centenari del seu naixement\nJaume Vicens i Vives a Roses, en un estiu dels anys cinquanta\nEl Govern reivindica la figura de l'historiador Jaume Vicenç Vives en el centenari del seu naixement. El president de la Generalitat de Catalunya, José Montilla, acompanyat pel conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, Joan Manuel Tresserras, presidirà, demà, la sessió inaugural de l’Any Vicens.\nA més, s'inaugurarà l’exposició sobre la figura i l’obra de l’historiador Jaume Vicens i Vives (Girona 1910 – Lió 1960), coorganitzada per l’Editorial Vicens Vives i la Sociedad Estatal de Commemoraciones Culturales amb la col·laboració de l’MHC, i que remarca l’aportació de Vicens com a renovador de la historiografia catalana i espanyola del segle XX.\nJaume Vicens i Vives (Girona, 16 de juny del 1910 - Lió, 28 de juny del 1960) va ser un historiador català. Després d'una tesi doctoral (Ferran II i la ciutat de Barcelona) que va presentar durant els primers anys de la guerra civil espanyola (1936-1937), la seva àrea d'estudi es va centrar en la Catalunya de l'Edat Mitjana, per a acabar sent considerat com principal autoritat en la història econòmica i social, el que en els primers anys del franquisme era una excepció dintre del panorama de la universitat espanyola, en un moment que la major part dels intel·lectuals estaven a l'exili.\nCatedràtic d'Història Moderna de la Universitat de Barcelona des de 1940, va convertir el seu departament en un punt d'inserció de la historiografia espanyola amb els nous corrents historiogràfiques europees, en particular l'Escola de Annales, a partir de la seva presència a l'IX Congrés de ciències Històriques de París (1950). VA crear el Centre d'Estudis d'Història Internacional (1949), la revista Estudis d'Història Moderna i l'Índex Històric Espanyol (1953), instrument imprescindible per a la normalització del treball historiogràfic.\nEspanya margina el català\nToc d'atenció a Carretero de Patrícia Gabancho


Presentació del llibre “El caudal mínimo medioambiental del tramo inferior del río ebro” – Cuenca Azul\nNota de premsa de la Casa de l’Aigua-FNCA\nLa Casa de l’Aigua va acollir el passat divendres 30 d’octubre i acompanyat per un dels portaveus de la Plataforma en Defensa de l’Ebre (PDE), Manolo Tomàs, la presentació del darrer llibre de Josep Maria Franquet “El caudal mínimo medioambiental del tramo inferior del río Ebro”. Manolo Tomàs va prendre la paraula en primer lloc per a parlar de la figura de Franquet des dels inicis de la PDE fins a l’actualitat. “Sempre ha estat al costat de la PDE al llarg dels 7 intents de transvasaments”, va emfatitzar Manolo Tomàs qui elogiava a aquesta figura del Territori ebrenc perquè “Per sobre de les pressions partidistes, ha posat davant el Territori”. El portaveu de la PDE considera que parlar en els moments que vivim, on la comunitat científica està desconcertada, de l’Ebre i el seu cabal és d’un coratge i una valentia que poques persones estan disposades a afrontar. Abans que Franquet prengués la paraula, Manolo Tomàs va anunciar que aquest llibre i els seus arguments seran protagonistes en els propers mesos perquè reforcen els estudis fets per la Comissió de Sostenibilitat de les Terres de l’Ebre (CSTE), aprovats pel Parlament de Catalunya, i seran presentats com a al·legacions en el moment que es presenti el Pla de Conca de l’Ebre. “L’Ebre ha de tornar a lluitar perquè no s’emportin la seva aigua tot i que ara sembla que potser ni en baixarà”. Amb aquestes paraules Manolo Tomàs encoratjava al públic assistent per a tornar a tombar el Pla que es presenti des del Govern Estatal.\n← Estado del proceso de aplicación de la DMA\nDocumento de trabajo del Plan Hidrológico de la Cuenca del Ebro →


Publicat a la categoria postres, receptes el 10-02-2013\nAquesta setmana us expliquem com fem nosaltres la pannacotta, unes postres típiques d’Itàlia molt semblants al flam.\nPER LA 4 PERSONES.\nPer fer la Pannacotta:\n400 cl de nata líquida.\n10 o 20 cl de bayleis. ( Sinó en tinguéssiu, el podem substituir per qualsevol altre licor, només tingueu en compte en pujar o baixar la proporció.)\nPel fer el caramel de les flameres:\n1. Primer de tot fem el caramel per les flameres. Posem el sucre i l’aigua dins d’un cassó al foc, quan comenci a tenir el color desitjat ho retirarem i ho posarem a les flameres. Vigileu que no es cremi, ja que el gust que hi deixa es molt amarg. El que us sobri el podeu afegir a la pannacotta, i millorareu les postres.\n2. Posem en remull les fulles de gelatina en aigua freda.\n3. Posem a bullir la nata amb el sucre, quan comenci a bullir hi afegim el licor i retirem. Afegim les fulles de gelatina prèviament remullades i afegim el líquid calent a les flameres.\n4. Deixem les flameres a la nevera un mínim de 6 hores i ja les tindreu acabades.\nPodeu acompanyar amb nata muntada, gelat de xocolata o fruits secs garrapinyats.\nBON PROFIT I SI US ATREVIU… FEU-NOS SABER!!!\nPublicat a la categoria concurs, receptes el 16-09-2012\nUn altra recepta que entra al concurs!!\nJa ho sabeu, si us agrada la proposta, entreu al post i doneu-li al m’agrada dels comentaris i així l’Anna s’emportarà l’àpat gratuït!!!\nI si voleu participar… Ja sabeu que fer, no??? Que encara queda temps fins a acabar el mes de setembre…\nL’Anna fa uns dies em va demanar la recepta d’una amanida de pasta del menú. Doncs aquí la tens!!!\nAquesta te la plantejo per quan et queda un resto de gaspatxo a la nevera. Aquell tetabrick que no s’acaba mai, o el culet de gaspatxo que feu i ja no us voleu veure, doncs ens ajudarà a fer la vinagreta.\nAMANIDA DE PASTA AMB VINAGRETA DE FORMATGES. Per 4 persones.\n200cl de gaspatxo. ( Sinó en teniu, fareu servir ceba, pebrots, tomàquets i si teniu cogombres i ho posareu amb oli i vinagre. ) Oi que es més fàcil el gaspatxo???\n75cl oli verge.\n100gr de formatge parmesà ratllat.\nUn pols d’orenga.\nLa sal i el pebre que necessiteu.\n300gr de la pasta que tingueu.\n100gr del formatge que us agradi més. ( Brie, maó, manxego, cabra… ) O fer una barreja de tots!!!\nEl mezclum d’enciams que vulgueu.\nBullirem la pasta, depèn del tipus de pasta per saber el temps de cocció. Ho reservem per quan ho necessitem.\nMentrestant que es calenta l’aigua, agafarem el gaspatxo amb tots els ingredients per la vinagreta i amb el turmix ho triturarem per emulsionar-ho tot. Ho reservem per quan ho necessitem.\nAmb els formatges per posar per sobre els tallarem de la manera més curiosa que se’ns passi pel cap.\nI ja podem començar a fer l’amanida. Barregem la vinagreta amb la pasta. La col·loquem al plat o font que decidim per presentar-la, hi posem els formatges per sobre, el mezclum en un costadet, i… Voilà!!!\nPublicat a la categoria concurs, receptes el\nJa ho sabeu, si us agrada la proposta, doneu-li al m’agrada dels comentaris perque la Sara es guanyi l’apat gratis!!!\nUna recepta amb dificultat!!! BRAVO SARA!!!\nA veure que podem fer amb aquest Marmite, que si comptem amb les exquisitesses de la gastronomia Anglesa…\nEt proposaré dues receptes. Una com a aperitiu, i l’altra per fer una carn, però amb molta senzillesa, ja que aquest producte es més per reforçar gustos i sobre tot, els hi servia per alimentar-se, que no pas tingui un gran valor gastronòmic.\nLa primera et proposaria fer unes:\nTorradetes de Marmite, Formatge Fresc i Maduixetes.\nTorradetes. ( Les que t’agradin més, ja siguin de paté, o tipus xapata, o… )\nMarmite. La quantitat que tu vegis.\nFormatge fresc tipus Burgos. Igual, la quantitat que tu vegis.\nMaduixetes. Igual, sinó en tens, ho pots canviar per qualsevol fruita amb un toc àcid, com la pinya, o fins i tot el mango. Sinó en tens, una confitura de gerds, o taronja amarga et podria fer el fet. Més que res es per trencar un poc els gustos.\nI com les fem???\nDoncs no te gaire secret: La torradeta, untes amb el marmite, hi poses el formatge fresc tallat a làmines de la mida de la torradeta i per últim una miqueta de fruita per decorar.\nI ja ho tens.\nAquest producte també et podria servir per reforçar el gust d’un rostit, tan sigui de vedella com pollastre. Només et cal fer la recepta del rostit que ja tinguis al cap, i uns 30-40 minuts abans d’acabar, i untes la carn amb aquest producte. Aconseguiràs reforçar el gust i que quedi un color daurat-torrat molt atractiu.\nBé, em sembla que ja ho tenim no? Espero que gastis aviat aquest pot de Marmite!!!\nPublicat a la categoria concurs, receptes el 04-09-2012\nJa ho sabeu, si us agrada la proposta, doneu-li al m’agrada dels comentaris perque ELS PECATS DE LA BABA MITA es guanyi l’apat gratis!!!\nDoncs comptant que aquest Cupcakes han d’estar de vici tots solets, només hi farem alguna coseta si per mala sort, se’ns han oblidat a l’armari i sense tapar, durant uns quants dies… I QUE FEM AMB AQUESTA DELÍCIA???\nDoncs… Que et sembla una de fàcil:\nBescuit gelat de mores i formatge amb xocolata calenta. 4 persones.\nPer el bescuit.\n500cl de nata muntada. ( Sinó tens batidor de nata, a la pastisseria ho faran d’allò més bé )\n250gr de Cupcakes. ( Potser el de mores amb formatge, o el de… )\n50gr de xocolata tipus cobertura.\nUna miqueta de licor sempre ajuda.\nPer fer el bescuit.\nSinó tenim batidor, la pastisseria ens donarà la nata dolça, llavors no caldrà el sucre. Sinó, hi muntem la nata amb el sucre, i quan estigui muntada, hi afegirem amb molta cura el cupcake esmicolat, barrejarem amb cura de que no baixi la nata i ho posarem amb un recipient al congelador vigilant que quedi regular. El recipient el humitejarem amb una mica d’aigua per quant el treiem del congelador sigui més fàcil. Deixarem al congelador fins que ho necessitem, pensant que ha de congelar.\nCalentarem la nata amb el sucre i el licor escollit. Quan vagi a bullir, retirem del foc i afegim la xocolata. Remenem i mantenim en calent per fer-ho servir.\nI com ho acabem?\nTreure’m del motllo el bescuit, si el motllo es metàl·lic, ho podem calentar una miqueta al foc, així sortirà fàcil i ràpid. El tallem a la ració desitjada i amb la xocolata calenta per acabar…\nI… BON PROFIT!!!\nEspero que així no et sàpiga greu que es quedin arraconats aquests magnífics Cupkakes!!!\nPrimera recepta del concurs!!! I com no… l’Elena és al capdavant… FELICITATS GUAPA!!! A veure quina sortida li donem a les mores i les gavarres…\nJa ho sabeu, si us agrada la proposta, doneu-li al m’agrada dels comentaris perque l’Elena es guanyi l’apat gratis!!!\nA veure que us sembla aquesta… Fem unes postres???\nSandwich de fruites del bosc amb xocolata desfeta. 4 persones.\nImagina’t un bikini però per postres, doncs més o menys, volem fer això.\n-50 gr de mores o gavarres.\n-250 gr de crema pastissera.\n150cl de llet.( o ho pots canviar per llet de soja )\nPell de llimona i/o taronja.\nCanyella branca o pols.\n30 cl nata. ( igual, ho pots canviar per llet de soja )\nQuina cosa farem servir com si fos el pa???\n8 llesques de pa de brioche ( ho ho pots canviar per plum cake sense lactosa )\n20 gr mantega. ( Ho pots canviar per oli de girasol. )\n10gr de sucre glass.\n100 cl nata ( ho pots canviar per llet de soja o sense lactosa )\n50gr de xocolata tipus cobertura. ( pots utilitzar-ne sense lactosa, només incrementa fins als 100 grs, per que qualli bé )\nUna miqueta de licor sempre ajuda…\nCom fer el farciment…\nAmb les mores no caldrà gaire coseta, només que les tallis segons et convinguin i el tamany que tinguin. Les reserves per quan les necessitis. Si utilitzes gavarres, millor saltejarles amb un xic de mantega i al final, un punt de sucre. Les reserves per quant les necessitis.\nPer la crema pastissera, es el mateix procediment que una crema catalana. Infusionem la llet amb el sucre, els aromàtics. Quan hagin agafat el gust desitjat, colem, ho barregem amb els rovells, maizena i nata, vigilant que no facin grumolls. I ho fem bullir per espessir la crema. Quan arrenqui a bullir, ho retirem, ho colem i a refredar amb un altre recipient, si pot ser tapat amb paper film, millor.\nUn cop fred, afegim les fruites del bosc escollides i ho barregem. Ja ho tenim llest per farcir.\nAgafarem les llesques de pa de brioche i ho farcirem amb la crema, amb la quantitat que ens sembli bé, posant una llesca sobre i l’altra sota, com si fos un biquini. I ho deixarem a la nevera fins que ho necessitem.\nCalentarem la nata amb el sucre i el licor escollit, quan vagi a bullir, retirem del foc i afegim la xocolata. Remenem i mantenim en calent per fer-ho servir.\nI ja per acabar, quan necessitem fer les postres, només ens quedarà agafar una planxa elèctrica o paella, calenta un xic la mantega i torra un poc els sandwich que hem fet, com si fos un biquini, li espolvorem el sucre glass per sobre. Els retires, i els presentes amb la salsa de xocolata. Sempre podràs guardar unes poques fruites vermelles per decorar, amb una micona de menta i… O afegir un gelat de nata, o xocolata, o…\nEi, i amb aquesta recepta podries fer unes torrijas que també et quedarien molt bones!!! Només has de deixar a banda la mantega i empapar una micona el sandwich amb llet, ou i a fregir. Ho acabes arrebossant amb una mica de sucre e canyella i llestos…\nQue t’ha semblat? Ho he fet complicat perquè ser que tu ets una bona cuinetes, eh!!\nPublicat a la categoria concurs, receptes el 02-09-2012\nPrimer expliquem una mica el tema per qui no sap de què va això de dinar gratis al Capicua. Cada mes regalem un dinar al restaurant només per estar pendent del que fem i interactivar un xic amb nosaltres i amb les xarxes socials. És una manera de promocionar-nos i de correspondre els nostres clients. D’això vàrem crear un event al facebook, aquest és l’enllaç:\nI aquest mes de setembre ho farem a través del blog. I com que no tenim prou feina encara, ens en posem una miqueta més amb…\nPROPOSEU-NOS PRODUCTES I NOSALTRES US DONEM RECEPTES!!!\nPerò no un producte qualsevol eh!!! Sabeu aquella cosa de la cistella de nadal a la qual mai no li trobeu sortida, o allò que algú us ha portat d’un viatge exòtic i de cap de les maneres sabeu què fer amb ell, o el que us han portat del poble i en un context de ciutat és, si més no, un xic dur d’empassar, o aquell licor que us ha quedat arraconat, o allò que quan passeu pel supermercat us pica la curiositat i mai se us encén la llumeta, o…\nDoncs el joc d’aquest mes consisteix a dir-nos el producte i donar-nos una miqueta d’informació, com fotos, o de quin material és per si no el coneix ni qui l’ha fabricat… I us proposarem una o diverses receptes per fer-ho, perquè quedeu com uns reis i, a més, així no l’haureu de llençar! La recepta que obtingui més vots durant tot el mes de setembre… GUANYA EL DINAR GRATIS AL CAPICUA PER A LA PERSONA QUE HAGI PROPOSAT EL PRODUCTE!!! Recordeu, quant més aviat proposeu la recepta, més gent la podrà veure i més vots podrà tenir…\nTota aquesta juguesca la farem a través del blog: les vostres propostes les enganxareu en aquest post, que ens arriba via facebook. I els vots que comptaran seran els que es facin a través del mateix blog, sota de cada recepta penjada.\nDoncs que comenci… JA!!!\nQUE UN DINARET O SOPARET AL CAPICUA PAGA LA PENA, NO?


3 entrebancs comuns de nous gestors d'enginyeria ... i com superar-los 08 d'abril 2020\n3 entrebancs comuns de nous gestors d'enginyeria ... i com superar-los\n3 entrebancs comuns de nous gestors d'enginyeria\nI com superar-los\nHe dirigit enginyers de programari durant els últims deu anys. He assessorat o promogut prop d’una desena de desenvolupadors per fer funcions de lideratge, direcció i lideratge.\nSegons la meva experiència, hi ha algunes trampes habituals amb nous gestors.\nPitfall # 1: No tractar la gestió com una habilitat tècnica que heu d'aprendre\nCom passa amb el desenvolupament de programari: a la gestió hi ha marcs, pràctiques, fins i tot idiomes. Sovint els nous gestors no aconsegueixen aprofundir en l'estudi de la manera en què podrien aprendre un nou marc o idioma.\nEres efectivament un administrador d’aprenent. Tot i que pot ser major o experimentat en altres persones, les seves habilitats són l’equivalent a un jove en el seu paper.\nLes activitats per aprendre el vostre nou paper també s’assemblen a un desenvolupador més jove:\nJoc de rol i observació d'altres\nLa programació de parelles i les revisions de codis són parts habituals dels recursos d'entrenament més joves. Totes dues proporcionen un immens nivell de valor quan es fa correctament. En la gestió, són similars al joc de rol i a l'observació d'altres per aprendre.\nQui sóc com a directiu? Com he d’actuar?\nCom ha de semblar el meu dia ara que sóc gerent?\nQuin és el tipus de gestor que vull intentar ser?\nQuines són les coses que necessito per preocupar-me?\nQuins punts febles necessito per començar a treballar?\nUna de les parts més difícils de la gestió és el lideratge de les persones. Per a nous gestors, potser no sabreu per on començar.\nCada directiu troba la seva pròpia veu i estil. El procés pot trigar molt. Però, quan ets líder, de seguida tens un megàfon a la teva veu. Tant si esteu preparats com si no.\nCom a empleat, quantes vegades ha estat estressat per alguna cosa que va dir un líder? O no dit? Ara la gent et mirarà.\nLes vostres paraules i accions s’analitzaran en detall perquè ara sou els responsables del vostre equip i d’una gran part del seu futur.\nPer on comences quan tens experiència zero?\nEl meu primer rol de gestió de desenvolupadors va ser un accident complet. Va sortir un directiu quan tenia dos mesos en una feina molt inferior i ningú més del meu equip no volia la seva feina. Jo era la persona més jove del meu equip i no tenia idea del que feia. No vaig trobar la meva veu com a directiu fins tres anys després.\nIdentifica les persones i els seus comportaments que aspira a aprendre.\nIntento demostrar el meu valor individual en lloc de centrar-me en l'equip\nParlar massa i escoltar massa poc\nNo se celebra les victòries\nCom a gran introvertiment de tota la meva vida, no tenia gaires persones. Mirant enrere veig molts errors que vaig cometre com a nou líder. Els meus pecats personals eren:\nEl meu pare: un líder tradicional del banc del sud, amable i generós. L’admirava perquè el veia desenvolupar una personalitat amb paciència gairebé infinita. Irradia una sensació de calma i cura profunda per al seu equip.\nEl nostre VP d’enginyeria: mai havia vist algú tan estimat pel seu equip mentre fos honest i autèntic. Aquest comportament va ajudar a impulsar una cultura fantàstica a tot el nostre equip. Va ser un dels departaments de millor rendiment que he vist mai.\nUn analista d’empresa: tenia una capacitat increïble de desglossar idees, comprendre diferents components i, a continuació, comunicar-les d’una manera senzilla. Em va ajudar a ensenyar la importància de la simplicitat i la claredat.\nCom algú amb gairebé zero habilitats socials, no sabia per on començar. Així que vaig mirar a les persones que admirava i vaig desglossar per què les admirava.\nLes persones i els comportaments als que aspireu formen part de la vostra veu\nDediqueu un temps a reflexionar sobre diversos líders i persones que admiro. En certa manera estàs creant un compost: una combinació entre les persones i els trets que admires.\nPer tu: Penseu en què aspireu i en què heu de millorar.\nPer mi mateix - he seleccionat aquestes persones perquè vull ser algú que irradi calma en una crisi, que comuniqui bé la complexitat i impulsi una cultura de millora positiva amb autenticitat.\nPractiqueu trobar la vostra veu fent un joc de rol amb un company o directiu\nSovint, quan entrenes un nou directiu com a entrenador, et trobes amb un problema únic. Com s’ensenya a algú a fer alguna cosa que no té ni idea de què dir?\nTot i que pot ser incòmode, el joc de rol és una de les maneres més potents d’ajudar als nous gestors.\nQuè és el joc de rol i com es pot utilitzar?\nEl joc de rol és practicar verbalment escenaris que està a punt de trobar amb un company o directiu.\nÉs similar a demanar a la pissarra un desenvolupador més jove un exemple de disseny del sistema. En aquest cas, es passarà verbalment per la conversa.\nAlgunes coses sonen millor fins que les digueu en veu alta a algú altre. Aquests us proporcionen una manera de trobar el vostre propi estil de comunicació. Essencialment proves A / B per a converses en un entorn QA amb usuaris de prova.\nEls nous gestors es beneficien de la pràctica en algunes àrees:\nConverses de rendiment\nRevisions anuals (o periòdiques)\nPresentacions rares i visibles al lideratge\nTenir un per un\nÉs vital crear un lloc segur per al fracàs i l’experimentació. Això només funciona amb un fonament de confiança. Com a nou gestor, tindrà uns quants intents per aconseguir el que vols dir i pot sentir vergonya. Trobar la veu no és fàcil i requereix experimentació i fracàs.\nMolts gestors d'enginyeria poden citar ràpidament l'últim marc que han après o el seu favorit es dirigeixen a recursos tècnics (que no sigui Google).\nAra necessiteu aprendre recursos per a la direcció i el lideratge.\nEls meus preferits de l'autoestudi:\nUn trencaclosques elegant: sistemes de gestió d’enginyeria de Will Larson\nAccelerar: Construir i escalar organitzacions tecnològiques d’alt rendiment per Nicole Forsgren i Jez Humble\nLa veritat sobre el compromís amb els empleats de Patrick Lencioni\nIgual que amb el codi d'escriptura, les experiències d'altres poden informar-vos i guiar-vos fins a un punt. Per tal de progressar, heu d’experimentar i provar diferents estils com a gestor.\nObtenint comentaris del vostre cap\nCom a directiu pot ser difícil obtenir comentaris dels líders que teniu per sobre. I sovint aquest feedback no té claredat. Generalment, com més pugeu, menys el vostre propi cap comprendrà els detalls sobre la vostra feina diària.\nUna habilitat per desenvolupar-se és demanar constantment informació de la manera correcta. Molts líders eviten criticar els directius sota ells. Especialment en programari, no és estrany que els líders estiguin una mica desconnectats del dia a dia. Sovint, aquesta és una realitat empresarial. De la mateixa manera, molts desenvolupadors estan sobrecarregats, també ho són els gerents i els líders.\nLa manera més senzilla de demanar comentaris d'altres líders i companys és demanar comentaris al vostre equip. La gent sol estar còmoda parlant de com els equips poden millorar en general i de la manera en què se senten que estan fent les persones.\nI ja que sou directiu, el feedback per al vostre equip és un comentari per a vosaltres. Ja no ets un líder d’un. Cal que us dediqueu al desenvolupament personal del vostre equip com al vostre.\nPitfall # 2: Repetint el que va fer que tingui èxit\nUn dels estereotips més freqüents com a responsable d’enginyeria és l’engany brillant: una persona que tenia un paper brillant en un paper individual, però que no pot i no li importa gestionar la gent.\nPotser ser un desenvolupador brillant, però ja no és un desenvolupador.\n"Un dels majors errors de les persones amb èxit és la suposició:" Tinc èxit. Em comporto així. Per tant, he de tenir èxit perquè em comporto així! ” El repte és fer-los veure que de vegades tenen èxit malgrat aquest comportament. ” - M. Goldsmith, què et portes aquí no et portarà\nTu ets directiu (o potser vols ser-ne un).\nGoogle va iniciar un projecte anomenat Project Oxygen el 2008. Van realitzar un estudi de més de deu anys sobre el que fa que un directiu sigui fantàstic. Google va identificar deu comportaments consistents en les seves investigacions.\nProjecte Oxygen va identificar 10 comportaments consistents dels seus millors gestors.\nDe deu: només dos giren al voltant de l'habilitat tècnica:\nÉs un bon entrenador\nTé habilitats tècniques clau per ajudar a assessorar l’equip\nEls directius que passin el temps mirant codi només haurien de reflexionar si estan fent el que és millor per al seu equip.\nNo podeu ampliar el vostre equip mentre es dirigeix cap a baix.\nCom a desenvolupador, quan feia poc temps que et vas centrar en l'escriptura de codi. Quan triga el temps com a gestor, és fàcil repetir el que vau fer com a desenvolupador.\nAquest és un camí cap a una mort ràpida com a gerent. Com a mínim, la vostra organització i equip espereu més.\nCom a nou gestor, haureu de treballar per identificar el que la vostra organització i el vostre equip necessiten d’un gestor. Aquests són els trets que voldreu centrar en el desenvolupament.\nPitfall # 3: Evitar converses difícils\nGairebé tots els nous gestors eviten converses difícils o bé els utilitzen com a pal per combatre les persones. Aquestes converses solen incloure temes com:\nRendiment o retroalimentació dels empleats\nConverses de recursos humans o administratius\nOportunitats de creixement (o falta d’aquests)\nDe forma similar a la història de Goldilocks i The Three Bears, és difícil trobar l'equilibri adequat en aquestes converses com a nou gestor.\nPer exemple, un any vaig haver de dirigir personalment 25 revisions anuals.\nL’encarregat de les decisions que afectin la capacitat de les persones a proporcionar a les seves famílies és estressant. Com podeu gestionar les pujades de comunicació si la vostra empresa té un mal exercici? Com s’aconsegueix dir als millors intèrprets que no els podeu pagar el que voldríeu?\nEls problemes que solen afrontar ràpidament els nous gestors són:\nQuè heu de dir si el vostre empleat revela alguna cosa molt personal?\nQuant ha de parlar?\nQuè passa si el teu empleat no està d’acord amb el que dius?\nCom hauria d’esperar que el meu empleat actués o respongui?\nUna de les parts més difícils de ser directora és tenir moltes d’aquestes converses emocionals.\nTenir aquestes converses pot ser difícil si no teniu un lloc inicial.\nEn converses difícils: com discutir el que més importa, Douglas Stone fa un gran treball explicant com un directiu ha de manejar les converses emocionals:\n"No podeu moure la conversa en una direcció més positiva fins que l'altra persona se senti escolta i entesa. I no se sentiran escoltats i entesos fins que no hagueu escoltat ... Sempre que se senti aclaparat o segur de com procedir, recorda que sempre és un bon moment per escoltar ”.\nQuan siguis nou, centra’t en mantenir les converses, però dedicant la majoria de temps a fer preguntes i aprendre. Un cop sentiu tenir una comprensió més còmoda de la situació i escoltar-les bé, proporcioneu obertament la vostra pròpia perspectiva.\nCada vegada que tingueu aquestes converses, trieu el més important en el qual sentiu com podeu millorar i centrar-vos en el següent.\nFeu-ho de manera coherent i veureu progressos significatius amb el pas del temps.\nPublicat originalment a https://www.viamaven.com el 14 de febrer de 2020.\nCom puc generar un codi HTML mitjançant HTML i CSS? com trobar enllaços covalentsCom puc canviar la posició del botó de la imatge en html? Com puc crear enllaços de tornada per al meu lloc de WordPress? Com puc tornar a posar un bloc o un article sense problemes de copyright? Com funcionen realment els llenguatges informàtics? Podem crear el nostre propi llenguatge de programació per dissenyar un programa desitjat?Enginyeria de programari: Com puc millorar la meva carrera de codificació? Com puc crear una aplicació senzilla basada en servidors-clients a Android?\nCom afegir deriva al vostre lloc web (en cinc passos fàcils)Teniu algun exemple de com implementar una captura de pantalla de dimensions pel qual cada partició sigui la ...Com es pot justificar el seu cost universitari (s)Com pintar-se les ungles perfectament?Com iniciar la sessió de Gmail a diferents usuaris sense tancar la sessió de GmailCom generar mostres gaussianesCom començar un bloc amb un pressupost reduïtCom triar el millor estudi de màrqueting de contingut per a la vostra petita empresa


Diana Pineda Martí en Infógrafos\nInfògrafa i dissenyadora, editora no lineal, amant de la natura, la història... M'encanta viatjar, raonar i crear.\nXarxes socialsBy DIANA 01/02/2021 Leave a comment\nEls Gifs de les Stories d’Instagram s’usen a través de la plataforma Giphy. La forma de procedir és… pujar els Gifs a Giphy, i un cop carregats, inserir-los des d’Instagram. Però… què fem si no apareixen en Instagram? En aquesta entrada trobaràs varies solucions a aquest problema. Una anotació preliminar: La meva recomanació és crear…\nTendènciesBy DIANA 14/12/2020 Leave a comment\nQuines tendències es duran a terme en 2021-2022? Quin serà el color de moda? Quin estil es portarà? Hem creat un Top 10 de recursos per mantenir-se a la moda en disseny gràfic i web en els propers anys.\nDisseny intranet per a plataforma acadèmica universitària\nDisseny d'interfícies, Disseny webBy DIANA 02/04/2020\nDisseny d’Intranet per a plataforma (Associació de Control de Gestió)\nWeb WordPress per a plataforma acadèmica universitària\nCreació web, Disseny webBy DIANA 02/04/2020\nWeb WordPress per a plataforma (Associació de Control de Gestió)\nLanding page WordPress promoció congrés\nCreació d’una landing page a WordPress per promocionar un gran congrés\nWeb WordPress per a un centre de formació\nCreació d’una web WordPress amb WooCommerce centre d’afiliacions per a un centre de formació i entrenament\nLanding page HTML oportunitat de negoci\nCreació d’una landing page per a una empresa que fomenta la recerca de noves oportunitats de negoci\nWeb WordPress Societat genètica\nCreació d’un web per a una Societat de genètica clínica i dismorfologia\nWeb WordPress societat geriátrica\nCreación de una web WordPress para una Sociedad Geriatríca y Gerontología


El polític Joan Josep Nuet torna a la docència i fa de professor a l’escola Paidos - Regió7\nL’exdiputat, inhabilitat pel Tribunal Suprem, està fent una substitució al centre de Sant Fruitós de Bages on imparteix història, geografia i filosofia\nSant Fruitós | 24·09·21 | 20:09 | Actualitzat a les 10:43\nJoan Josep Nuet a l’escola Paidos de Sant Fruitós on imparteix classe a 176 alumnes d’ESO Queralt Casals\nJoan Josep Nuet ha canviat aquest curs l’hemicicle del Congrés dels Diputats per les aules de l’escola Paidos de Sant Fruitós de Bages. La seva inhabilitació per part del Tribunal Suprem, el maig passat, el va obligar a deixar l’escó de diputat d’ERC-Sobiranistes. Llicenciat en Geografia i Història, ha aprofitat l’estiu per reciclar-se i tornar preparat a la docència, la seva «vocació natural», que l’ha portat fins al Bages.\nDesprés d’enviar el currículum a diferents centres concertats del país, Joan Josep Nuet, resident a Montcada i Reixac, ha començat el curs treballant a l’escola Paidos de Sant Fruitós. Ho fa amb un contracte temporal, ja que substitueix un professor que està de baixa per una operació. Des de la setmana passada, fa classes d’història i geografia a alumnes de segon, tercer i quart d’ESO i també imparteix filosofia als de tercer. En total té 176 alumnes.\nNuet no exercia de professor des de fa 25 anys, un temps durant el qual ha ocupat diferents càrrecs públics i també ha fet de comercial, el seu «altre ofici». Per encarar el seu futur professional, des de la seva inhabilitació el maig passat, que el va obligar a deixar el Congrés, Nuet ha dedicat quatre mesos «a reciclar-me en temes de català i de programació didàctica i després d’aquesta preparació he tornat amb moltes ganes», assegura. Reconeix que l’oferta del Paidos «de seguida em va agradar i em va enganxar i estic molt content».\nL’exdiputat explica que «la política s’ha allargat molt en el temps, però la docència realment és la meva vocació històrica». El retorn a les aules l’ha obligat a posar-se al dia amb les noves metodologies. «Les classes són físiques però tot és virtual i pràcticament no hi ha paper», diu. Malgrat tot, «l’aterratge ha estat molt còmode i molt fàcil», gràcies al suport de l’equip docent. Els primers dies de retorn a les aules han començat amb bones sensacions i diu que «les classes m’estan funcionant, estic content i els estic ensenyant coses que a mi m’apassionen, com la Revolució Francesa, la caiguda de l’imperi Romà o també els explicaré el naixement de Catalunya».\nLa seva popularitat no ha passat desapercebuda entre la comunitat educativa i ha despertat la curiositat d’algunes famílies i alguns alumnes li han preguntat «si era polític o si havia anat a la presó, però jo amb ells a la classe no parlo de política». Si que puntualitza que «parlar d’història i de geografia es parlar de política en gran, però no parlo d’opcions partidistes mai a classe i a alguns que hi tenen interès ja els he dit que a fora de l’aula podem xerrar i em poden preguntar el que vulguin».\nReconeix que la política li continua agradant i no està desconnectat del tot, però que després de la intensitat amb la qual l’ha viscuda «el canvi de rol em convenia mentalment, humanament i professionalment». Per tant, s’ha pres la inhabilitació «com una oportunitat» per encarar el futur professional i, per tant, «de la política mai tanco portes a res, però d’entrada el que vull es poder tenir una sortida professional. Jo no soc de les portes giratòries en absolut, jo soc de tornar a la teva feina».\nDel moment polític actual, comenta que «no em fa por» i que «les decisions que està prenent el govern les trobo correctes». Aposta per la taula de diàleg «com un dels mecanismes perquè la repressió judicial i la dreta més dura quedin aïllades». Diu també que «ens interessa la col·laboració entre la gent que se sent independentista i sobiranista perquè, en definitiva, tots volem el millor per aquest país i hem de treballar plegats aquest període que estem vivint». En aquest sentit, fa un símil amb l’escola: «aquí hi ha gent de tots els colors i treballem per un projecte educatiu amb uns objectius i això és possible també a la societat catalana que, en definitiva, és una escola en gran, no?».\nUna llarga trajectòria en l’àmbit polític\nJoan Josep Nuet (Reus, 1964) compta amb una llarga trajectòria en el panorama polític català. Fins al maig passat, quan el Tribunal Suprem el va condemnar a vuit mesos d’inhabilitació per a càrrec públic per un delicte de desobediència greu, era diputat al Congrés dels Diputats per ERC-Sobiranistes. També ha estat secretari general de Comunistes de Catalunya, partit en el qual va entrar el 1986 i on encara milita i va ser el coordinador d’Esquerra Unida i Alternativa, fins al juny del 2019. Entre el 2015 i el 2017 va ocupar el càrrec de secretari tercer del Parlament de Catalunya.


Victòria històrica del Futsal Aliança Mataró a la Copa del Rei | CE Futsal Mataró\nBlogPortada » Victòria històrica del Futsal Aliança Mataró a la Copa del Rei\nVictòria històrica del Futsal Aliança Mataró a la Copa del Rei\n“La Copa Mola”, és una frase que s’ha repetit els darrers anys aquí a la casa, inicialment era pels bons resultats dels nostres equips a la Copa Catalunya, però ara, això també s’ha traspassat a la Copa del Rei espanyola. A la ronda 1 els mataronins varen ser capaços d’eliminar a l’Hospitalet Bellsport, un dels millors equips de Catalunya. A la ronda 2 el sorteig ens va deparar el regal de l’exempció de jugar i passar directament. I ahir dimarts, els mataronins assolien una nova fita històrica, la classificació pels 1/16 de final de la Copa del Rei.\nEl rival era el CD Rivas, equip que milita a la 2a Divisió Espanyola i que enguany portava 3 punts a la lliga després de disputar 3 jornades. Els madrilenys viatjaven a Mataró amb la il·lusió de superar la ronda i poder rebre a un equip de 1a divisió com a locals.\nEl partit es va iniciar com els últims dels mataronins, una forta pressió alta que impedia al rival poder tenir possessions de pilota i fruit d’això, Alex Medina al primer minut feia l’1 a 0 al marcador després d’una excel·lent passada interior de Pol Tolrà, un dels millors jugadors locals de la nit juntament amb Oriol López. La pena va ser que un minut més tard Joel Císcar es feia un gol en pròpia porteria en intentar rebutjar la pilota. El partit seguia amb una intensitat alta que provocava moltes pèrdues de pilota. Tot i el domini mataroní les ocasions clares no es materialitzaven i en una pèrdua de pilota els madrilenys organitzaven una transició per fer pujar el 1 a 2 al marcador. Abans d’acabar la primera part Oriol López, feia pujar el 2 a 2 al marcador després d’una assistència d’Elias Essaghir. Gran primera part del Futsal però el marcador estava igualat.\nLa segona part va estar plena d’emocions i d’ocasions, sobretot pels mataronins, que seguien pressionant a dalt per intentar dificultar el joc dels madrilenys. En una nova pèrdua de pilota i una bona conducció i xut lateral, el Rivas s’avançava novament en el marcador, 2-3 i tocava de nou remuntar. I així es va fer, ens uns últims 8 minuts de partit on, tot i les nombroses baixes locals, Elias feia el 3-3 amb una gran jugada individual i tot seguit, Pol Tolrà amb una finalització de córner al segon pal el 4-3. Restaven poc més de 4 minuts, els madrilenys demanaven temps mort arriscaven amb el porter-jugador però sense ser capaços de trencar l’organitzada defensa mataronina, que no concedia cap ocasió de gol i que amb conservacions llargues de pilota feia passar el temps. Final del partit, emoció local i nova fita històrica, accés als 1/16 de final i un equip de 1a Divisió visitarà Mataró. La història continua…\nPartit televisat pel Youtube oficial del club\nNovament el Futsal Mataró va retransmetre en directe un partit, aquest cop amb uns excel·lents comentaristes i amb unes xifres d’audiència molt i molt bones. Pics de fins a 400 persones en directe i més de 2.000 reproduccions.\nprevious post: 2 derrotes i 1 empat, balanç dels equips nacionals\nnext post: Tornen les victòries dels equips nacionals del club


Actualitzada 04/10/2019 a les 17:16\nDisposar d'un alberg, mòduls prefabricats o ajuts als empresaris per al lloguer de pisos són algunes de les propostes\nL'Ajuntament de Lleida ha començat a treballar per definir el model que implementarà l'any vinent per atendre als temporers que arriben a la ciutat i minimitzar la presència de persones que dormen al carrer a la ciutat durant els mesos d'estiu. La regidora de les Polítiques per als Drets Socials, Regina Cairol, considera que seria una "irresponsabilitat" continuar amb el model de "pla d'emergència o pla de xoc" per al qual ha optat aquesta campanya el govern d'ERC, JxCat i del Comú "perquè quan vam arribar al juny no estava res previst". "Volem abordar la campanya de la recollida de fruita dolça amb un escenari diferent al qual hem treballat", ha exposat.\nUna de les principals preocupacions és donar resposta a la problemàtica que suposa el tema de l'allotjament i la presència de temporers dormint al carrer. Per això, en la reunió de la taula convocada per la Paeria amb la presència de representants de la Generalitat, organitzacions agràries, sindicats i entitats socials s'han posat damunt la taula diferents propostes en aquest sentit com ara que Lleida pugui disposar d'un alberg municipal permanent, la instal·lació temporal de mòduls prefabricats que serveixen d'habitatge o la concessió d'ajuts als empresaris agraris perquè puguin llogar pisos on puguin dormir els temporers que tenen contractats, entre altres.\nCairol s'ha compromès a tenir en compte aquestes propostes per tal de començar a dissenyar el model pel qual acabarà optant la Paeria, tot i que ja ha descartat la construcció o adequació d'un alberg amb vista a la campanya del 2020, però no ha tancat la porta a aquesta opció per a més endavant. "Hem d'estudiar la solució més econòmica, pràctica i a nivell de temps", ha remarcat la regidora. En aquest sentit, Regina Cairol ha explicat que la voluntat és "tenir el projecte avançat abans de Nadal i mig dissenyat i perfilat per Setmana Santa".\nLa Paeria facilita allotjament a 569 temporers, dels 973 atesos enguany\nLa regidora de les Polítiques per als Drets Socials ha explicat que, a través del "pla de xoc", l'Ajuntament de Lleida, amb la col·laboració de diferents entitats socials, ha atès aquesta campanya a través de l'oficina d'atenció municipal a temporers a 973 persones, un 1,5% dels quals estaven en situació de vulnerabilitat per diferents motius, que s'han pogut beneficar dels serveis d'informació, de dutxa, de guarda-roba i alimentació, al pavelló de l'Antorxa en les primers setmanes, i durant la resta de l'estiu al pavelló Agnès Gregori. Del total de persones ateses, la Paeria ha facilitat allotjament a un total de 569 temporers durant aquesta campanya. Cairol ha remarcat que alguns dels temporers que arriben a Lleida estan en situació irregular, fet que n'impossibilita la seva contractació.\nImplicació d'institucions, entitats i sindicats\nLa Paeria ha reunit aquest dijous els diferents agents implicats en la campanya de la fruita i l'atenció als temporers que arriben a Lleida per treballar-hi. L'objectiu d'aquesta mesa de treball és anar celebrant reunions de forma periòdica, al marge de les taules que ja convoquen la Generalitat i la subdelegació del govern espanyol a Lleida. A la vegada, la Paeria constituirà tres comissions tècniques que se centraran en buscar una solució al tema de l'allotjament, en la problemàtica dels temporers que arriben en situació irregular, i una tercera centrada en el tema de la contracció i compliment de les normatives, tant per part dels treballadors agraris com dels empresaris.\nEl director dels serveis territorials de Treball, Afers Socials i Famílies, Joan Santacana, ha reiterat la voluntat del Govern de contribuir a donar resposta a aquesta problemàtica i s'ha compromès a estudiar la proposta per la qual acabi optant la Paeria amb vista a l'any vinent per tal que el Govern hi pugui contribuir econòmicament d'alguna manera. Tot i que ha reiterat la necessitat que s'aprovin els pressupostos de la Generalitat per al 2020 per poder comptar amb alguna partida, de la mateixa manera que per poder habilitar ajuts per a la construcció o reforma d'allotjaments per a temporers, tal com reclamen les organitzacions agràries.\nEl president d'Asaja Lleida, Pere Roqué, ha tornat a defensar l'aposta de l'organització agrària pel lloguer de diferents mòduls prefabricats que funcionin temporalment com a albergs "com la solució més fàcil i econòmica". Així mateix, ha recordat que l'actual normativa urbanística impossibilitat construir un alberg permanent a l'Horta. Des de la UGT han tornat a posar de relleu la problemàtica social que suposa per a Lleida i municipis propers la campanya de la fruita l'arribada de persones en cerca d'un lloc de treball que no disposen d'un allotjament.\n“L'allotjament de Lleida només tenia un 30% de temporers contractats”


Gardens of the American Rose Center - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGardens of the American Rose Center, 2015\nEls Gardens of the American Rose Center són un jardí botànic consagrat a les varietats de roses, situat just a l'oest de Shreveport a Louisiana (Estats Units). A la finca s'hi troba també la seu de l'American Rose Society, la societat de roses nacional dels Estats Units.\nCreat el 1974, aquest roserar compta fins a 20000 rosers, disposats a petits jardins especialitzats, consagrats per exemple als nous rosers híbrids, a les varietats seleccionades per l'associació All-America Rose Selections, als rosers en miniatura, als rosers de flors senzilles, etc., dispersos en un gran parc boscós. Amb una superfície total de 47,75 hectàrees (118 acres), es presenta com el parc més gran parc dels Estats Units consagrat als rosers.\n(anglès) Plana de presentació dels jardins a la web de l'American Rose Society\nPlànol dels jardins PDF\nCoord.: 32° 28′ 05″ N, 93° 55′ 16″ O / 32.46806°N,93.92111°O / 32.46806; -93.92111\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gardens_of_the_American_Rose_Center&oldid=22929239»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 març 2020 a les 17:06.


Encamp prepara la nit de les Bruixes com a preludi de les revetlles de Sant Joan\nL'esdeveniment tindrà lloc el 22 de juny a partir de les 21 hores\nAlgunes de les tarotistes durant una edició passada nit de les Bruixes d'Encamp. M. P. (ANA)\nEncampLa nit de les Bruixes torna a Encamp per celebrar una jornada plena de màgia i poders místics. L'esdeveniment tindrà lloc el 22 de juny, a partir de les 21 hores, i serà el preludi de les revetlles de Sant Joan d'Encamp i del Pas de la Casa. Un total de 12 bruixes i bruixots s'aplegaran a la plaça dels Arínsols per oferir als ciutadans i visitants la possibilitat de conèixer el seu futur. Fins als voltants de mitjanit, els assistents es traslladaran a un món de misteri i elements esotèrics, en el qual no faltaran les boles de vidre, les cartes i les lectures de mans. A més, hi haurà ambientació musical i un espai de 'food-truck' molt especial. L'esdeveniment és gratuït.\nRevetlla de Sant Joan a Encamp\nPer continuar amb les nits màgiques, Encamp celebrarà la revetlla de Sant Joan amb música i flames. La revetlla començarà amb un espectacle de percussió, a les 21 hores a la plaça dels Arínsols, a càrrec de La Brincadeira. Seguidament, hi haurà un espectacle de foc i l'encesa de la foguera a l'aparcament de Prat de l'Areny. L'acte començarà a les 22 hores i anirà a càrrec d'Agnis Fireshow. A les 23 hores, a la plaça dels Arínsols, hi haurà l'actuació musical del grup de versions The Tutsies. I per acabar, es tancarà la revetlla amb una sessió de música a l'aparcament de Sant Miquel. La sessió començarà a les 00.30 hores i anirà a càrrec de DJ Meneo.\nPel que fa al Pas de la Casa, el tret de sortida a la revetlla de Sant Joan serà amb una cercavila i batucada a càrrec de Drums Beats. L'acte s'iniciarà a les 21 hores des de la plaça de l'Església. La nit continuarà a la mateixa plaça amb un espectacle de foc ofert per El Presagi, a les 22 hores. Seguidament, es farà l'encesa de la foguera i el repartiment de coca per a tots els assistents.\nEncamp bruixes Revetlla de Sant Joan


Tots els mapes que coneixes estan malament | Internacional | EL PAÍS Catalunya\n20 ABR 2015 - 15:03\tCEST\nCada cert temps, algú ens recorda que tots els mapes estan malament. Com aquesta piulada.\nNi está del revés, ni está mal dibujado. Así son los #mapamundis australianos #Australia #Facts #EmigrarAustralia pic.twitter.com/m8votv19le\nAquests mapes amb el sud a dalt no són els que s'utilitzen habitualment a Austràlia, però sí que són comuns com a forma de mostrar que l'orientació amb el nord a dalt és arbitrària: podria ser qualsevol altra. De fet, al plànol s'aprecien tres dels problemes amb els quals s'han trobat els cartògrafs al llarg de la història.\n1. Cap a on oriento el mapa?\nEns sembla tan obvi que els mapes estiguin orientats cap al nord que oblidem que és una convenció i que nord i a dalt no són sinònims. “No hi ha cap raó purament geogràfica per la qual una direcció sigui millor que una altra, o per què els mapes occidentals moderns han naturalitzat l'assumpció que el nord hauria d'estar a dalt”, escriu Jeremy Brotton a Història del món en 12 mapes.\nDe fet, als mapes medievals judeocristians i fins a finals del segle XV, la Terra es representava orientada cap a l'oest, amb l'Àsia a dalt, Europa a baix a l'esquerra i l'Àfrica a baix a la dreta, com al mapamundi de Sant Sever. Al cap i a la fi, orientar ve d'orient.\nMapamundi del Beat de Sant Sever. Wikipedia\nL'est es preferia en moltes cultures perquè era per on sortia el sol, i el sud era la segona direcció en preferència. L'oest s'associava amb la decadència i la mort, i el nord, “amb la foscor i la maldat”. No a tot arreu: els mapes babilonis i xinesos, per exemple, s'orientaven al nord, igual que els proposats per l'astrònom Ptolemeu al segle II després de Crist. Sí que sembla assenyat que els mapes per navegar tinguin en compte l'eix nord-sud, tenint en compte l'ús de brúixoles, però Brotton ens recorda que es podria haver optat pel sud amb la mateixa facilitat.\nPer cert, “tots els estudiosos de l'Edat Mitjana sabien que la Terra era una esfera”, explica Umberto Eco a Història de les terres i els llocs llegendaris, citant Dant, Orígenes, Ambròs, Albert el Gran, Tomàs d'Aquino i Isidor de Sevilla, que fins i tot va calcular la longitud de l'Equador. De fet, els dubtes sobre la ruta que proposava Colom no es devien a la por que caigués per un abisme, sinó perquè es creia que Colom es basava en un càlcul optimista sobre la mida de la Terra i que la seva ruta no era tan curta com pensava (i no ho era).\nSi a algú li queden dubtes sobre com d'arbitrari resulta orientar un mapa en qualsevol direcció, només cal que miri aquesta foto. És la Terra tal com es va fotografiar des de l'Apolo 17, amb el pol sud a dalt. Sí, normalment se li dóna la volta perquè ningú es posi nerviós.\nAquesta illa del centre és Madagascar. NASA\n2. Què poso al centre?\nCom es pot veure al mapa de la piulada, Austràlia està situada al mig. La majoria dels mapes “posen la cultura que els va produir al centre”, com explica també Brotton, cosa que té sentit no només polític, sinó també pràctic: és similar a quan obrim Google Maps i el primer que volem saber és on som per saber quin camí hem de seguir.\n"Has tingut mai tantes ganes de ser el centre d'atenció que has partit l'Àsia pel mig?", es pregunta aquest 'meme' sobre els mapes americans que posen aquest continent al centre.\nEl centre té un valor simbòlic, com en el cas del mapamundi de la catedral de Hereford, que es va dibuixar al voltant de l'any 1300 a Anglaterra, però que col·loca Jerusalem al punt mig. O com el mapa del logo de les Nacions Unides, amb centre al pol Nord, perquè no s'enfadi ningú, de manera similar a la projecció que va fer el nord-americà Richard Edes Harrison durant la II Guerra Mundial, amb altres objectius: mostrar tant la importància de l'avió en el conflicte com el lloc que ocuparien els Estats Units i la Unió Soviètica després de la guerra.\n3. Com dibuixo una esfera en un plànol?\nAquest és un dels problemes més complexos per als cartògrafs, explica Brotton, ja que és impossible projectar una esfera en una superfície de dues dimensions sense que hi hagi algun tipus de distorsió en la forma o en els angles. Posem per exemple un mapa que segueix la projecció de Mercator, en el plànol del 1569 del qual es basen molts dels actuals.\nTal com recorda aquest vídeo de Buzzfeed, aquest mapa conté proporcions que no són correctes.\nMercator “va tractar el globus com un cilindre i va mantenir els angles acuradament en la seva superfície”, explica Brotton. Els meridians no convergeixen com haurien de fer-ho, per això l'Antàrtida sembla tan gran i Groenlàndia tan extensa com Sud-amèrica, malgrat tenir només una vuitena part de la seva superfície. A més, Europa sembla el doble d'àmplia que Sud-amèrica, quan realment és la meitat. Això, entre altres distorsions.\nPerò encara que sembli estrany, el Mercator no és, ni molt menys, un mal mapa: aquestes distorsions permeten mantenir els rumbs marins en línies rectes, que era un dels seus objectius. I, per exemple, Google Maps, Bing i OpenStreetMap utilitzen una variant del Mercator per als seus plànols a gran escala, ja que els seus "rectangles simètrics s'adeqüen perfectament als mosaics de píxels que conformen un mapa digital", explica Simon Garfield a Al mapa.\nÉs a dir, totes les projeccions tenen els seus avantatges, però també els seus inconvenients (i distorsions, que es poden mesurar amb els indicadors Tissot). Fins i tot la d'Arno Peters, del 1973. Al seu mapa, els continents del nord apareixen radicalment reduïts en mida, mentre que l'Àfrica i Sud-amèrica es mostren com "llàgrimes enormes relliscant cap a l'Antàrtida”, apunta Brotton. Aquest plànol pretenia superar els errors de proporcions del Mercator i posar en evidència que la nostra forma de veure el món té conseqüències polítiques. El mapa de Peters va ser el més venut durant les dues dècades següents i va ser adoptat per entitats com les Nacions Unides i Oxfam. Va arribar fins i tot a la sèrie L'ala oest de la Casa Blanca, on un cartògraf pronuncia la frase: "Res és on creus que és".\nProjecció de Gall-Peters. Strebe / Wikipedia\nPerò aquesta projecció també té distorsions i errors de càlcul: per exemple, Nigèria i el Txad apareixen el doble de grans. A sobre, Peters tampoc va dir que s'havia basat en el treball de James Gall. Malgrat tots aquests defectes, Brotton recorda que el seu gran mèrit és que “va obligar els cartògrafs a admetre que els seus mapes mai havien estat i mai podrien ser ideològicament neutrals o representacions científicament objectives”. Això també va ajudar a crear (o recuperar) projeccions adequades per a usos específics, tenint en compte que cadascuna té les seves aplicacions.\nPer exemple, la projecció del mapa australià de la piulada del principi és la Hobo-Dyer, del 2002, i similar a la Gall-Peters. Aquest altre mapa és el de Robinson, del 1963, i combina elements dels mapes de Mercator i Gall-Peters, a més d'intentar simular certa curvatura, encara que això porta a distorsió a les zones altes i als extrems.\nProjecció de Robinson. Strebe / Wikipedia\nLa de Goode, del 1923, manté la proporció de mides, però les direccions i les distàncies no són fidedignes.\nProjecció de Goode. Strebe / Wikipedia\nLa Dymaxion, de R. Buckminster Fuller és un icosàedre dissenyat en el qual es mantenen les formes i les dimensions, i intenta representar els continents en un continu.\nProjecció Dymaxion. Eric Gaba / Wikipedia\nLa Winkel Tripel és del 1921 i és una de les que ofereix menys distorsions. Des del 1998, National Geographic la utilitza com la seva projecció estàndard, reemplaçant així la Robinson.\nA mesura que ens hem familiaritzant amb la imatge del món, els mapes es fan servir per reflectir temes socials, polítics i econòmics. De fet, els plànols es distorsionen expressament per reflectir aquests assumptes. Un dels principals exemples d'aquesta tendència és l'Atlas of the Real World: Mapping the Way We Live (1998), en el qual Daniel Dorling, Mark Newman i Anna Barford van dibuixar 366 mapes adaptant-los segons dades demogràfiques, d'immigració, de mortalitat infantil i de mortalitat en conflictes bèl·lics, entre altres temes. En aquesta línia, aquest mapa de TeaDranks, usuari del fòrum Reddit, mostra les mides dels països segons la seva població el 2015. Austràlia i el Canadà gairebé desapareixen i l'Índia és més gran que l'Àfrica.\nMida dels països segons la seva població el 2015. TeaDranks / Reddit\nAquest altre de Jan Van der Weijst ajusta les mides segons la població empresonada per 100.000 habitants a cada país.\nMapamundi amb les mides dels països ajustades segons la seva població empresonada. Jan Van der Weijst\nEls mapes també ens poden servir per veure la mida de l'Àfrica en perspectiva. I això que aquest exemple segueix la projecció de Mercator: per exemple, el Regne Unit en realitat té la meitat d'extensió que Madagascar i no més o menys la mateixa.\n— WorldStar (@WorldStarBitch) març 15, 2014\nEl mapa anterior cobra especial rellevància si a més el comparem amb la riquesa de cada país.


Divendres, 15 Maig 2020 14:35\nLa biblioteca, en una iamtge d'arxiu / foto: Ajuntament\nDes del passat 13 de març la biblioteca municipal Mestre Martí Tauler (MMT), com quasi totes les biblioteques de Catalunya que es troben a la Fase 0, està tancada pel confinament, a fi d'evitar l'expansió del coronavirus. L'equipament té previst obrir de forma gradual, si les condicions ho permeten, cap al juny.\nTal com explica Adrià Martín, director de la MMT, la biblioteca té molt personal de la Diputació de Barcelona que viu fora de la comarca al qual no li és permès encara anar al lloc de treball. També compten amb algun perfil de risc entre la plantilla.\nQuan s'aprovi l'obertura de la biblioteca en una fase més avançada de l'actual, només oferiran servei de préstec. També es podran fer reserves mitjançant cita prèvia. Com no es podran fer servir els ordinadors públics ni accedir a la col·lecció, és recomanable demanar abans per email o telèfon els documents i així ja estaran preparats per recollir-los només arribar. Tampoc s'oferirà el servei de préstec interbibliotecari.\nEn la fase 2 es podrà accedir de forma limitada als espais de la biblioteca en determinades franges horàries, amb limitació de temps i amb un terç de la capacitat màxima dels espais habilitats. De la mateixa forma, tampoc es podria accedir a la col·lecció documental.\nEn una fase posterior, la 3, es reprendrien activitats culturals i sessions formatives amb la condició d'omplir només un terç de la sala, sempre que siguin menys de 30 persones i separats una distància mínima de dos metres. Ja seria en una fase 4 quan es recuperaria la totalitat dels serveis.\nL'oferta de la biblioteca es fa en línia a través dels canals digitals i xarxes socials: Facebook, Instagram, Twitter i Youtube. L'accés a continguts digitals es fa a través d'Issuu i de la plataforma de préstec de documents electrònics Ebiblio, així com les recomanacions i d'altres serveis de la Biblioteca Virtual. També es poden realitzar activitats virtuals que des de fa setmanes estan en funcionament.


El proper diumenge 1 de febrer el Vendrell celebra la 29a Xatonada Popular\nIniciInformacióEl proper diumenge 1 de febrer el Vendrell celebra la 29a Xatonada Popular\nEl proper diumenge 1 de febrer, a partir de les 10 del matí, a la Rambla, el Vendrell celebrarà la Xatonada Popular amb el 29è Concurs de Mestres Xatonaires, la 28a Exhibició de Xatonaires Infantils i la 22a Fira de productes alimentaris naturals i artesanals. La presentació es va fer ahir la tarda al menjador de l'escola Pau Casals, on es van iniciar els cursets "Aprèn a fer xató", en els quals participen 240 infants i 70 adults.\nEl president de l'Associació Gastronòmica de la Universitat del Xató de Catalunya, Paco Azuaga, va explicar que "els cursets infantils mantenen el seu èxit de convocatòria i diumenge els nens i les nenes que hi han participat tornaran a omplir la Rambla en la seva particular exhibició". Tots els infants que hi participin entraran en el sorteig d'una bicicleta gentilesa de Cicles Vendrell. Sobre els cursets infantils, també es va fer menció al fet que la guanyadora de l'any passat, Laia Alfaro, de disset anys, es va iniciar en l'elaboració d'aquest plat en els cursets "Aprèn a fer xató" quan tenia set anys, i l'any passat era la primera vegada que es presentava al Concurs de Mestres Xatonaires. Enguany, Laia Alfaro serà investida Mestra Xatonaire.\nLa regidora de Promoció Econòmica, Àngels Turdiu, va anunciar que "a més de tot el que ja hi ha programat, també es comptarà a un show cooking de diferents maneres d'elaborar xató a càrrec de Fina Puigdevall, actual ambaixadora de la Ruta del Xató i propietària del restaurant Les Cols, d'Olot, que té dues estrelles Michelin". Aquesta activitat es durà a terme mentre el jurat del Concurs de Mestres Xatonaires estigui deliberant.\nD'altra banda, durant tot el matí a la Rambla hi haurà estands relacionats amb el món del xató, a més de la Fira de productes alimentaris naturals i artesanals; es podrà degustar cafè a l'estand de Cafés Brasilia i es faran tallers infantils, espectacles d'animació, trobada d'intercanvi de plaques de cava i ruleta d'obsequis, que enguany anirà a càrrec dels administradors de la Festa Major. A partir de 2/4 de 12 del migdia es realitzarà el repartiment d'unes 2.300 degustacions de xató, que tindran un preu de 7 euros.\nPel que fa al Concurs de Mestres Xatonaires, en el qual encara queda alguna plaça lliure per poder participar-hi, cal dir que comptarà amb els tradicionals premis per als tres primers classificats: 1r classificat, 300 € i cafè Brasilia per a un any; 2n classificat, 150 € i cafè Brasilia per a mig any, i tercer classificat, 100 € i cafè Brasilia per a tres mesos. També s'obsequiaran els sis primers classificats amb 2 xatonades, gentilesa de diversos restaurants del Vendrell, i, a més, tots els participants en el concurs rebran un diploma acreditatiu i un lot de Cafés Brasilia. El jurat del concurs estarà format per Martí Carnicer, alcalde del Vendrell; Paco Azuaga, president de l'Associació Gastronòmica de la Universitat del Xató de Catalunya; Laia Alfaro, guanyadora del Concurs de Mestres Xatonaires del 2014; Alicia Ortiz, membre del grup de Cintes del Vendrell de l'Embarcada, entitat que celebra el 5è aniversari; Maite Medina, vicepresidenta del Casal Familiar, entitat que celebra el 60è aniversari; Aida Escarré, membre del Ball de Bastons del Vendrell, entitat que celebra el 35è aniversari; Oriol Rossell, propietari de L'Obrador Pastissers i representant del col·lectiu Terra i Taula; Ramon Mestre, de Cicles Vendrell; Salvador Vallès, vicepresident del Gremi d'Hostaleria del Baix Penedès, i els periodistes gastronòmics Marc Orozco, Marcos Falagan i Enric Ribera.\nMés informació i fotos: http://www.elvendrell.net/xatonada-popular-cid-590