query_builder 20 maig 2008 13:55\nEl Govern aprova el Mapa sanitari que planifica els serveis públics de salut a Catalunya fins al 2015\nAmb aquest mapa es determinen les prioritats de salut i s’analitzen les millores que s’han de dur a terme per territoris\nL’objectiu bàsic del nou document és la millora de l’accessibilitat, la igualtat, la qualitat i l’eficiència de l’atenció sanitària\nEl mapa atorga als Governs Territorials de Salut un paper fonamental alhora de prendre les decisions sobre els necessitats de serveis a cada zona\nLa nova planificació estima que en la majoria de Governs territorials caldrà augmentar el nombre de professionals de l’atenció primària i els serveis especialitzats d’atenció a la salut mental\nEl Govern ha aprovat avui el Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública de Catalunya, que amb el títol Els serveis per a la salut, mirant cap al futur, marca el full de ruta d’aquí al 2015 per al desenvolupament dels serveis públics de salut a Catalunya. Els objectius bàsics del document són millorar l’accés dels ciutadans als serveis sanitaris, així com incrementar la qualitat i l’eficiència de l’atenció mèdica.\nEl nou document, que actualitza i substitueix l’aprovat fa 25 anys, dóna rellevància al territori atès que és la base on es troben els serveis, els professionals i els ciutadans. Per tant, el Mapa ofereix criteris per prendre les decisions a cada zona, a través dels Governs Territorials de Salut (GTS), en col·laboració amb els ajuntaments i amb la participació de la població i els agents del sistema de salut de cada lloc.\nL’objectiu d’aquest enfocament basat en àrees funcionals territorials és que els problemes de salut més freqüents es resolguin dins el territori més proper al ciutadà, tret d’aquells casos que requereixin un major grau d’especialització o equips més experts. Per al primer cas, el Mapa estableix criteris de base poblacional per distribuir els serveis en el territori, com ara la demanda esperada, la cobertura interna, l’estructura necessària i com s’han de relacionar els serveis.\nPer a aquells tractaments que requereixen una atenció més especialitzada, el Mapa determina que les unitats mèdiques específiques es crearan o mantindran en funció del nombre de casos existents en el territori. Per exemple, es crearan unitats de cirurgia cardíaca en aquelles zones on es registrin entre 300 i 500 casos l’any.\nLes principals actuacions previstes en el conjunt dels 37 Governs Territorials de Salut (GTS) d’aquí al 2015 són les següents:\n· En 24 GTS caldrà, per volum de població, dividir les Àrees Bàsiques de Salut, cosa que significarà crear-ne entre 25 i 35 de noves. Aquestes noves àrees es crearan en aquells territoris de major increment demogràfic, fonamentalment urbans, i en aquelles ciutats que ara ja tenen unes ABS de molta grandària, com ara Barcelona, el Vallès Occidental i Oriental, el Baix Llobregat, el Barcelonès Nord, l'Hospitalet de Llobregat, el Garraf, el Maresme, el Gironès, l’Alt Empordà, el Baix Empordà, el Baix Penedès, el Tarragonès, el Baix Camp, Lleida...\n· En 29 GTS caldrà augmentar el nombre de professionals de l’atenció primària. Això vol dir que, en cas d’un fort creixement demogràfic que situï la població en 8,2 milions d’habitants, caldrà augmentar la dotació de professionals d'atenció primària en tots els territoris, excepte les comarques menys poblades, com ara les de muntanya.\n· En 9 GTS (Baix Llobregat Centre-Fontsanta, Baix Llobregat Litoral, Baix Llobregat Nord, Vallès Occidental Est, Vallès Oriental Central, Baix Vallès, Garraf, Alt Empordà i Baix Empordà) caldrà augmentar en 1.000 llits la dotació per a hospitalització. Actualment ja estan en marxa els projectes de nous hospitals i ampliació dels existents per assolir la capacitat assistencial necessària.\n· Gairebé en tots els GTS caldrà augmentar els recursos professionals dels serveis especialitzats d’atenció a la salut mental i a les drogodependències, per atendre de forma més adequada els trastorns mentals i les addiccions i donar un millor suport a l’atenció primària.\n· En 31 GTS caldrà augmentar la capacitat assistencial d’hospital de dia de salut mental i en 28, la de rehabilitació comunitària (centres de dia).\n· En 27 GTS caldrà augmentar la capacitat dels serveis sociosanitaris de mitja estada (convalescència, cures pal·liatives) i en 13, els d’hospital de dia sociosanitari.\nPel que fa als criteris de planificació, aquestes són les tendències principals que fixa el nou Mapa:\nIntegració de serveis: en els àmbits del GTS, desenvolupant xarxes i equips territorials de professionals per coordinar les actuacions de professionals, serveis i centres en els camps de més interrelació (atenció domiciliària, pediatria, maternoinfantil/salut sexual i reproductiva, urgències, atenció especialitzada ambulatòria...).\nAtenció primària: amb major accessibilitat, amb una dotació més adequada de professionals, amb millor suport de l’atenció especialitzada (consultories) i amb més poder de resolució.\nInfermeria: més protagonisme en tot el sistema i, especialment, en atenció primària i atenció a la salut mental.\nAtenció especialitzada: estabilització en les taxes d’internament, augment de l’ambulatorització i treball en xarxa (amb equips professionals compartits).\nAtenció urgent: més capacitat a l’atenció primària, reorganització de base territorial, estabilització/disminució de l’ús d’urgències hospitalàries, sistemes de coordinació i d’informació compartida entre els dispositius.\nServeis sociosanitaris: consolidació de la xarxa i reequilibri territorial; desenvolupament de línies d’innovació (subaguts, atenció al final de la vida...), adaptació al nou context d’atenció a la dependència.\nSalut mental i addiccions: model més comunitari, més capacitat de resolució i major suport a l’atenció primària, reconversió psiquiàtrica i integració funcional dels serveis de salut mental i de drogodependències.\nSalut pública: desplegament del model de l’Agència de Salut Pública; estratègies de reducció de les desigualtats (Salut als Barris).\nTecnologies de la Informació i la Comunicació: història clínica única, recepta electrònica, telemedicina; de suport a la presa de decisions a tots els nivells i de relació entre professionals, serveis i centres del conjunt de la xarxa assistencial.\nAmb aquestes mesures es volen assolir els objectius següents:\nà Millor accessibilitat als serveis: visita al metge de capçalera o infermera en el centre de salut en menys de 48 hores; reducció del temps d’espera per a proves diagnòstiques, visites d’atenció especialitzada i intervencions quirúrgiques; major equilibri territorial en les xarxes d’atenció a la salut mental i les addiccions i d’atenció sociosanitària.\nà Millora de la qualitat de l’atenció: els tractaments més generalitzats es podran fer a prop del domicili i de l’entorn familiar i social dels malalts, però es garantirà l’accés als centres i equips professionals de més expertesa per als tractaments més complexos i menys freqüents; augment del temps disponible per atendre la població, especialment en l’àmbit de l’atenció primària; més capacitat i competència professional per atendre els problemes de salut mental; potenciació de la continuïtat assistencial amb una visió integral de l’atenció a les persones; reforçament dels aspectes de relació de la interacció entre professionals i pacients (escolta, tracte, orientació, informació...).\nà Millora de l’eficiència de l’atenció: atenció urgent en el nivell més adequat; augment de la capacitat d’atenció i resolució de l’atenció primària; accés i compartició d’informació clínica; coordinació entre serveis, també en l’àmbit de la salut pública i dels serveis socials; aprofitament de les TIC per millorar el procés d’atenció i la relació entre centres, serveis i professionals; reorientació dels rols professionals per tal d’optimitzar millor les capacitats i competències de les diferents professions sanitàries.\nà Major satisfacció dels ciutadans, sobretot en els aspectes relacionats amb l’accessibilitat i la relació amb els serveis, i major satisfacció dels professionals, amb un reconeixement més fort de la seva autonomia professional i del valor de la interacció amb els pacients com a centre de la relació assistencial. L’impuls per a la generació de xarxes amb equips professionals basats en el treball en col·laboració també ha de facilitar un millor desenvolupament professional en qualsevol punt del sistema públic de salut.\nUn nou mapa per a una nova societat\nEl document aprovat avui pel Govern fa front als nous reptes derivats, especialment, del creixement de la població catalana en els darrers anys. Cal recordar que anualment es produeixen 66 milions de contactes amb els dispositius assistencials de la xarxa d’atenció pública, amb importants diferències entre territoris en el grau d’utilització dels serveis. En global, es realitzen 6,6 visites per habitant a l’atenció primària, 1,4 visites per habitant a l’atenció especialitzada, 480 urgències hospitalàries per 1.000 hab., 98 ingressos hospitalaris per 1.000 hab., i 157 visites per 1.000 hab. als centres de salut mental.\nHi ha més de 1.500 punts d’atenció en el territori (400 CAP, 825 consultoris locals, 61 hospitals d’aguts, 87 centres de salut mental d’adults, 102 centres amb internament de mitja estada per a convalescència i cures pal·liatives…), amb una gran accessibilitat geogràfica però amb diferències de capacitat assistencial. Per exemple, el 96,8% de la població viu a menys de 10’ d’un CAP (99,6% amb consultoris locals) i el 98,1% viu a menys de 30’ d’un hospital.\nA la xarxa pública de salut hi treballen 100.000 professionals sanitaris col·legiats, que donen servei a 7,5 milions d’habitants, amb unes projeccions per a l’any 2015 que ens situen entre els 8 i els 8,2 milions, amb tendències molt diferents per territoris i grups d’edat, i en un context on les tecnologies de la informació i la comunicació permetran canviar totalment l’accés a la informació que necessiten professionals i pacients per prendre les decisions clíniques.\nPrecisament perquè el Govern té en compte que la situació és canviant, és previst que el Mapa es pugui actualitzar totalment o parcialment de forma periòdica, en funció dels canvis en les necessitats de la població, els resultats de l’avaluació dels serveis, els avenços en els coneixements científics i els àmbits de prioritat en la planificació de serveis que estableixi el Departament de Salut, d’acord amb el Pla de salut de Catalunya.\nL’aprovació del Mapa ha seguit un procés participatiu que va arrencar en el Consell Català de la Salut i el Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, on són representats els usuaris, les organitzacions municipalistes, les organitzacions sindicals i empresarials, les organitzacions sanitàries i les corporacions professionals. Posteriorment, a finals de 2006, un cop aprovat l’avantprojecte, es va presentar arreu del territori, va registrar més de 7.000 consultes de documentació a Internet i va sortir a informació pública el 2007.\nPer consultar el text complet:\nDocument PDF: Resum Mapa Sanitari\nPDF | 457


Àliga de Tarragona - Ball de Diables de Tarragona\nBall de Diables de Tarragona / Seccions del Ball de Diables de Tarragona / Àliga de Tarragona\nL’Àliga de Tarragona, una referència des de 1531\nL’ Àliga de Tarragona és una figura clau del bestiari popular tarragoní, de Catalunya, i també es present al País Valencià i a les Illes Balears. L’ Àliga representa Sant Joan Evangelista i ja actuava a l’edat mitjana, durant la festivitat de Corpus. A partir del segle XV, amb el desenvolupament de les ciutats catalanes, esdevé el símbol protocol·lari del poder municipal, així com un referent de la implicació ciutadana dels gremis.\nLes primeres referències de l’Àliga de Tarragona daten del 1531, any en què començà a sortir portada per la Confraria de Sant Eloi dels Ferrers i els Argenters. Aquesta confraria era de nova implantació i es creà per dividir-se de la Confraria dels Fusters. En aquests inicis, la bèstia apareixia a les professons de Corpus i Santa Tecla, on ballava prop de la Custòdia o del Braç de santa Tecla. L’any 1588 es produí la separació dels argenters i els ferrers, i aquests últims van quedar a càrrec de la bèstia. El 1580 el capítol catedralici va donar consentiment perquè l’Àliga es pogués guardar dins la Seu. Això no obstant, dotze anys després, es van produir una sèrie d’incidents entre els portadors i l’Església, ja que alguns càrrecs d’aquesta van voler impedir la participació de l’Àliga a les festes i van amenaçar els portadors amb l’excomunió.\nLa presència de la bèstia continuà fins al 1804, en què va desaparèixer a causa de la Guerra del Francès. A partir de la guerra se n’han trobat poques notícies. Probablement va tornar als carrers fins a l’any 1851, coincidint amb l’extinció del Gremi de Ferrers que la gestionava.\n1986, any de la recuperació\nL’Àliga fou recuperada el 1986 emprant la mateixa fórmula mixta usada amb el Drac: entre el Ball de Diables de Tarragona i l’Ajuntament. La seva reconstrucció es va dur a terme amb tècniques artesanals, semblants a les que es devien haver emprat en l’antic exemplar, i inspirant-se en l’Àliga de Girona.\nLa peça és una magnífica obra escultòrica cisellada per Antoni Mas en llautó damunt d’una estructura de ferro, i és portada únicament per un home. Té un pes aproximat de 85/90 kg després de la seva restauració. Al cap hi llueix una corona inspirada en la de l’antic primer comte tarragoní, el normand Robert Bordet (s. XII), obra del Taller de Joieria Blázquez. Al pit hi té quatre ones de color grana —les pròpies de l’escut de la ciutat— a través de les quals el portador pot veure-hi.\nDurant les cercaviles sol ballar al so de les marxes i pasdobles com l’«Amparito Roca», «Paquito el chocolatero», «El bequetero» «El patumaire», i també té tres temes instrumental específics que són «El ball de l’Àliga» i «La marxa de l’Àliga» (2 marxes diferents). Els seus portadors vesteixen uns pantalons i una camisa daurats, una faixa i un mocador vermell al cap i calcen espardenyes de vetes.\nPropietat: Ajuntament de Tarragona\nEntitat responsable: Ball de Diables de Tarragona – Secció Àliga de Tarragona.\nAcompanyament musical des de 2013: Tradiband\nMúsica protocol·lària (1986): «Ball de l’Àliga» i «Marxa de l’Àliga 1», compostes per M. del Pilar Ramon, J. Ignasi Ferrer i M. del Carme Domingo; «Marxa de l’Àliga 2», composta per Jordi Fa.\nVestuari dissenyat per Teresa Alcañiz i confeccionat per Ambròs Domingo, al 1995.\nPes: 90 Kg. Llargària: 291 cm. Amplada: 204 cm. Alçada: 163 cm.\nLA MÚSICA DE L’ÀLIGA\nEls vestits dels portants de l’Àliga són els mateixos des de la seva creació l’any 1995. Dissenyats per Teresa Alcañiz i confeccionats per Ambròs Domingo, els portadors vesteixen uns pantalons i una camisa daurades, una faixa i un mocador vermell al cap.\nLLIBRE: LA BAIXADA DE L’ÀLIGA\nCompra el llibre!


Sanitaris sense prova: heroïnes i herois en risc, per Carme Valls\nPersonal sanitari sense prova: heroïnes i herois en risc\nEnfront del covid-19\nNo s'han fet les proves necessàries al personal sanitari que està treballant en contacte amb els malalts\n17 de de març del 2020. Actualitzada 10 de de juliol del 2020 a les 18:17\nEl reconeixement a l’esforç i la dedicació dels professionals sanitaris s’ha estès des de la Xina fins a Itàlia i a Espanya. S’han enfrontat a una infecció d’origen desconegut, per la que no hi havia protocols, i amb mitjans pobres per enfrontar-se a una malaltia altament contagiosa, fins i tot abans que es manifestin els símptomes. Ja des de les primeres dades de Wuhan es va veure l’alta vulnerabilitat dels professionals sanitaris el primer mes de la pandèmia, malgrat ser persones joves i sense patologies prèvies. Manca de recursos, de bates, de mascaretes, de vestits especials per entrar en habitacions amb pacients infectats ja es van constatar a la Xina, i s’han constatat també a Itàlia i a Espanya. Però malgrat la constatació de la malaltia en companys i companyes, en personal d’infermeria, auxiliars i metgesses i metges, i la situació d’estrès a què estan sotmesos, les noves heroïnes i herois del segle XXI no han demanat la baixa i s’han quedat a treballar amb total dedicació, suant i aguantant el dolor de les ulleres i els vestits de protecció que fan mal, com ha fet viral la infermera italiana Alessia Bonari.\nLes vacil·lacions davant els protocols que s’havien de seguir han provocat també sentiments contradictoris entre els professionals sanitaris. L’especialista en medicina familiar i comunitària doctora Carla Sevilla expressa públicament les preguntes que es fan molts professionals davant de les proves de covid-19 que s’han fet molts polítics. «¿Per què els hi han fet la prova si no complien criteris epidemiològics, com la resta de la població? ¿Per què als sanitaris que visitem persones amb febre no se’ns fa el test si presentem algun símptoma? ¿Per què quan visitem un cas confirmat se’ns indica que ens aïllem a casa (a vegades) però no se’ns fa el test?».\nQuasi dos mesos ha tardat el director executiu del programa d’Emergències Sanitàries de l’OMS, Michael Ryan, a definir que l’estratègia adequada era «detectar, aïllar i tractar». I, a més, fer-ho amb molta rapidesa, identificant casos i buscant els seus contactes. Per tant, era necessari fer créixer les possibilitats de fer tests per a la detecció del coronaravirus, i el director general de l’OMS Tedros Adhanom Ghebreyesus acaba de reblar l’estratègia amb tres paraules – «tests, tests i tests»–, afegint que «no es pot combatre un foc amb els ulls embenats».\nAquesta ha estat una de les demandes més punyents dels professionals d’urgències, poder fer més determinacions per poder detectar el contagi, inclús entre els mateixos professionals. I tenir mascaretes, i material d’higiene útil per a tothom, i una bona desinfecció dels habitacles que han tingut un pacient ingressat. Aquestes determinacions no s’han pogut fer amb la freqüència que haurien volgut els professionals de la salut, i aquesta penúria, més els casos dels quals no es va poder seguir els contactes, ha permès el creixements de brots incontrolables.\nLa gran diferència amb la manera d’afrontar l’epidèmia a Corea del Sud, un país de característiques de desenvolupament similars a Espanya, és que des del primer brot detectat dins d’una secta van decidir realitzar proves a totes les persones que van estar en contacte directe amb casos confirmats, i no tan sols als que tenien símptomes. Més de 200.000 tests realitzats a Corea, enfront unes 30.000 a Espanya, reconegudes pel ministre Illa, que ha proposat la modificació i agilitació dels protocols de realització dels tests de detecció, i no menystenir-ls com han fet algunes autoritats sanitàries.\nLa falta de control dels infectats ens porta a la mesura pal·liativa de l’aïllament de la població, que fa més lenta l’evolució, per no col·lapsar els sistemes sanitaris.\nDavant de les noves necessitats, en pocs dies s’han desenvolupat experiències solidàries, com la d’estudiants de Medicina oferint-se per donar recolzament logístic a gent gran, discapacitats o famílies, o la plataforma #SempreDisponibles, una iniciativa de diversos professionals sanitaris, que, organitzant-se a títol individual i a través d’un canal de Telegram amb el mateix nom, pretenen agilitar la difusió de demandes urgents de personal sanitari des dels centres i institucions que els requereixin fins als professionals amb capacitat i voluntat de respondre-hi. Solidaritat per fer més eficaços els recursos humans que necessitem en aquestes hores difícils per a tota la població. I crida a la ciutadania per quedar-se a casa i no incrementar el risc dels nostres professionals sanitaris.\n*Metgessa. Membre de la Xarxa de Científiques Comunicadores.\nSalvador Illa Coronavirus Xarxa de Científiques Comunicadores Ministeri de Sanitat


L'oci nocturn podrà reobrir fins a les tres de la matinada, però amb condicions\nEn alguns països europeus les discoteques ja fa setmanes que obren amb cadires a la pista\nL'aforament serà del 50%, no es podrà ballar als locals i a la pista hi haurà taules i cadires\nRedacció/Agències 06/10/2020 - 15.27 Actualitzat 07/10/2020 - 08.11\nLa llarga reivindicació dels locals d'oci nocturn, greument afectats pel tancament a causa del coronavirus, de poder tornar a obrir les portes amb mesures de seguretat, ha estat escoltada i debatuda per la Generalitat.\nEl Procicat ha aprovat la reobertura dels establiments d'oci nocturn fins a les tres de la matinada, amb condicions, i la resolució es publicarà aquest dimecres.\nEl secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, ha avalat l'obertura dels locals perquè assegura que impedirà que els joves acabin fent festes il·legals o botellons per falta d'oferta nocturna.\n"Jo penso que l'oci regulat ens ajudarà a disminuir aquest oci no tan regulat, i sobretot en unes condicions, des del punt de vista epidemiològic, amb una traçabilitat en el supòsit que haguem tingut algun brot en aquests espais nocturns."\nArgimon ha dit que ha estat una decisió "molt meditada i treballada" amb Interior i Salut.\nSerà una reobertura amb algunes limitacions: no es podrà ballar en els locals, i la pista de ball haurà d'estar ocupada per taules i cadires.\nEl subdirector de Protecció Civil, Sergio Delgado, ha explicat que es permetrà l'obertura d'aquests establiments coincidint amb l'arribada del fred, per intentar oferir espais segurs.\n"No hem fet ben bé la reobertura de les discoteques. Les discoteques tenen activitats de ball, i no és el que estem facilitant. Això és una línia vermella marcada pels criteris epidemiològics."\nHa explicat que el que s'ha fet és compaginar les activitats que poden fer amb el control dels elements de risc.\n"Es permet que obrin per consum de begudes i l'ús de la pista de ball per a activitats que poden fer per llicència, com el consum de begudes en taules i cadires o també activitats musicals, com concerts."\nDelgado ha destacat la importància de la col·laboració del sector perquè en l'accés a la pista hi hagi un registre de persones, i això permeti la traçabilitat. A més, hi haurà d'haver un metre i mig de distància entre les taules, ja que el consum de begudes es fa sense mascareta.\nL'aforament estarà limitat al 50%, es podran programar actuacions en directe i s'haurà de dur mascareta mentre no s'estigui consumint. Hi haurà d'haver gel hidroalcohòlic a disposició del públic.\nPel que fa a bars i restaurants, hauran de tancar a la una, però es permetrà consumir a la barra guardant la distància.\nLes activitats incloses en la resolució són les que tenen llicència de discoteca, cafè-teatre, cafè-concert, sala de concerts, establiments de règim especial, discoteques de joventut, karaokes, sales de festes amb espectacles i concerts d'infància, segons la Fecasarm.\nEl secretari general de la Fecasarm, l'Associació d'Activitats de Restauració i Musicals, Joaquim Boadas, ha valorat que la Generalitat "ha reconegut expressament que el sector de l'oci nocturn legal no ha estat el causant dels contagis, ja que ha estat tancat".\nTot i la bona notícia de la reobertura, la Federació assegura que no n'hi ha prou.\n"Valorem positivament la decisió de la Generalitat, ja que és la primera comunitat autònoma que permet la reobertura dels locals d'oci nocturn, si bé considerem que l'horari és insuficient, ja que a les 3.00 no hi ha transport públic i la gent s'estarà al carrer fent botellons."\nA més, afirmen que no se soluciona el "gravíssim" problema que arrossega el sector, en què el 80% dels empresaris està en situació d'insolvència. Per això, continuen reclamant ajudes a la Generalitat i al govern espanyol.\nLes discoteques continuen l'acampada\nEl Gremi de Discoteques i la Federació Catalana de Locals d'Oci Nocturn, Fecalon, troben que aquesta "petita escletxa", no soluciona el problema de les discoteques i continuen l'acampada a la plaça de Sant Jaume.\nRamon Mas Espinal, del Gremi de Discoteques Barcelona, explica que pels seus locals aquestes mesures no fan viable la reobertura. Reclamen canvis o bé que hi hagi un pla de rescat per al sector.\n"La discoteca tal com és i la tenim pensada no es podrà obrir. Es podrà obrir com a bar l'espai fins a les 3 del matí. Això a nosaltres ens sembla que és molt curt. Necessitem que les pistes de ball s'aprovin, perquè ja vam presentar una sol·licitud al Procicat perquè nosaltres, al final, son el què som, som discoteques. I si al final per una decisió de salut no podem obrir, ens han de rescatar con s'està fent a tota Europa."\nProtestes des de juliol\nAquest dilluns gairebé dos-cents treballadors i empresaris de l'oci nocturn es van concentrar a la plaça Sant Jaume de Barcelona, davant el Palau de la Generalitat, per reclamar l'aprovació urgent d'un pla sectorial per a la reobertura dels locals i ajudes a un sector que ha acumulat sis mesos sense activitat.\nNo era el primer cop que la patronal i els treballadors de l'oci nocturn sortien al carrer. A finals de juliol, Sant Jaume també va acollir una concentració per exigir el mateix.\nAbans el sector havia presentat un recurs al Tribunal Superior de Justícia contra la decisió de la Generalitat de tancar els locals d'oci nocturn. Consideraven que la mesura vulnerava drets fonamentals com el de la llibertat d'empresa, un dret que afirmen que deriva del de la dignitat de les persones i del d'igualtat.\nL'oci nocturn aplega més de 37.000 treballadors i 3.600 establiments.\nLes discoteques i les sales de concerts poden reobrir les portes amb grans limitacions


Ajuntament de Benicarló - El taller d'ocupació ‘Et Formem' s'allargarà durant 12 mesos més\nEl taller d’ocupació ‘Et Formem’ s’allargarà durant 12 mesos més\nEls alumnes del taller d'ocupació «Et Formem» ampliaran la seua formació durant un any més i podran obtenir el nivell 2 del Certificat de Professionalitat d'Operacions Auxiliars de Servicis Administratius i Generals. Aquesta continuïtat serà possible gràcies a la subvenció del Servef i el Fons Social Europeu.\nLa Regidoria de Promoció Econòmica ha confirmat que el taller d'ocupació «Et Formem», que ha finalitzat una primera etapa de quatre mesos, s'allargarà durant un any més, durant el qual els 10 alumnes treballadors ampliaran i reforçaran la seua formació en matèria administrativa. L'alcaldessa de Benicarló, Xaro Miralles, i el regidor de Promoció Econòmica, Román Sánchez, han visitat les instal·lacions on s'està impartint el taller, on han reiterat l'interés i l'esforç de l'Ajuntament en aquest tipus de programes que suposen una oportunitat d'inserció laboral per a persones aturades de llarga durada. L'alcaldessa i el regidor han animat els participants a «continuar pel camí de la formació i el reciclatge professional com a via per a millorar la seua ocupabilitat».\nEn aquesta segona etapa, el taller d'ocupació comptarà amb els mateixos alumnes treballadors, que podran obtenir el nivell 2 del Certificat de Professionalitat d'Operacions Auxiliars de Servicis Administratius i Generals. El taller compta també amb una directora i un docent, encarregat d'impartir els continguts teòrics relacionats amb tècniques de recepció, gravació de dades, gestió d'arxius, ofimàtica i llengua estrangera.\nLes 1.920 hores de formació inclouran les pràctiques no professionals, que es realitzaran a la Biblioteca i l'Arxiu Municipal. A més, els alumnes continuaran amb les visites als comerços de la ciutat per tal d'avançar en l'actualització de la Guia Comercial Local, un dels projectes que es van encetar durant la primera etapa del taller.\nDurant els quatre mesos de la primera etapa, els 10 alumnes han rebut formació teòrica i han realitzat pràctiques que els han valgut per obtindre el nivell 1 del Certificat de Professionalitat d'Operacions Auxiliars de Servicis Administratius i Generals.\nEl taller d'ocupació «Et Formem» està cofinançat pel Fons Social Europeu i per la Generalitat Valenciana a través del Servef, amb una subvenció de 64.843,20 euros que es va destinar a la primera part del taller i amb 199.830 euros per a la segona part.\nCreat per rgalanr el 23/05/2018


UOB Ensenyament: Inspecció diu que contribuirà a potenciar el castellà\nInspecció diu que contribuirà a potenciar el castellà\nEls inspectors d'Educació reunits amb el conseller Martí March i amb el cap d'Inspecció, Antoni Arbós (a la seva esquerra). Foto: CAIB 7.10.15\nEl Pla quadriennal d'Inspecció 2015-2019, aprovat pel conseller Martí March el passat 2 de febrer, es proposa "Contribuir a potenciar l’ús i aprenentatge de la llengua catalana, pròpia de les Illes Balears, i de la llengua castellana i a fomentar la competència en llengües estrangeres." Aquesta directriu contravé el Decret de mínims, que recorda que és la normalització del català la que ha de ser "un objectiu dels poders públics", tal com diu l'Estatut d'autonomia, i no la potenciació del castellà, una llengua que de potència en va més que sobrada a la nostra terra. De fet és molt preocupant que entre la normativa citada al Pla quadriennal no s'esmenti en cap moment el Decret de mínims.\nLa directriu cinquena, desenvolupada a l'Annex 2, també atorga al castellà la categoria d'"element de cohesió social", "acolliment" i "integració" de l'alumnat nouvingut (objectiu 3):\nContribuir a potenciar l’ús i aprenentatge de la llengua catalana, pròpia de les Illes Balears, i de la llengua castellana i fomentar la competència en llengües estrangeres.\n1. Assessorar i revisar els projectes lingüístics dels centres i supervisar la seva aplicació.\n2. Assessorar els centres i la comunitat educativa en matèria d’ensenyament i l’aprenentatge de llengües.\n3. Controlar que les llengües oficials, com a elements de cohesió social, siguin un element essencial per a l’acolliment i la integració de l’alumnat nouvingut.\n4. Fomentar les bones pràctiques docents i d’hàbits lingüístics als centres, tot afavorint actituds positives entre tots els membres de la comunitat educativa.\n5. Fomentar el tractament pedagògic de la cultura de les Illes Balears com a element constitutiu de la societat illenca en el marc d’una societat multicultural."\nAquest objectiu també passa per alt l'Ordre de 14 de juny de 2002 que regula el Programa d’acolliment lingüístic i cultural (PALIC), que estableix que la llengua d'integració ha de ser la catalana:\n"Els centres han de possibilitar que els alumnes accedeixin a la llengua catalana, que els ha de permetre comunicar-se i seguir els aprenentatges escolars, és a dir, integrar-se en la comunitat escolar, i els ha de servir, com a llengua pròpia de les Illes Balears, de vehicle de comunicació i d’integració en la societat que els acull."\nCom es pot veure a l'objectiu 5, la cultura de les Illes Balears tampoc no és per a Inspecció un element de cohesió social, acolliment i integració, sinó simplement un "element constitutiu de la societat illenca en el marc d'una societat multicultural".\nDesprés d'aquesta declaració d'intencions tan decebedora haurem de veure en què queda, a l'hora de la veritat, la supervisió de l'aplicació dels Projectes lingüístics de centre, que, aquests sí, s'han d'ajustar al Decret de mínims.\nTampoc no hem trobat, ni dins el Pla quadriennal 2015-2019 ni al Programa d'actuació 2015-2016, cap referència a la detecció de deficiències i necessitats dels centres en qüestió d'espais, recursos humans, infraestructures, etc. degudes sovint a l'incompliment de la normativa per part de l'Administració, ni la tasca de transmetre-les a la Conselleria.\nMalament comença Inspecció aquest quadrienni, per tant, si realment vol contribuir a la millora de la qualitat de l'aprenentatge i complir amb les seves obligacions.\nVegeu AQUÍ el Pla quadriennal 2015-2019 i el Programa d'actuació 2015-2016 d'Inspecció Educativa.


Manifest per a la manifestació de l’11 de maig: “Els seus plans, la nostra misèria. Ciutat Vella es rebel·la!” | La Barceloneta Rebel\nManifest per a la manifestació de l’11 de maig: “Els seus plans, la nostra misèria. Ciutat Vella es rebel·la!”\n08/05/2013 / labarcelonetarebel\nAls veïns i veïnes de la Barceloneta, el Casc Antic, el Gòtic, el Raval i el Poble Sec; a les associacions de veïns i veïnes, les assemblees de barri i altres entitats i grups; als companys i companyes dels moviments socials transformadors; a totes aquelles que no acceptem la dictadura del mercat, desitgem la revolució i lluitem pels nostres drets, per una vida digna per a tothom.\nDissabte 11 de maig del 2013\n18.30h Port Vell, davant del Museu d’Història de Catalunya\nBarceloneta – Casc Antic – Gòtic – Raval – Poble Sec\nSi el barri sóc jo, per què he de marxar fora?\nUn port de luxe, un hotel de rates\nUn Ajuntament que sols pensa en la butxaca\nPiles de veïns que busquen una sortida\nJo no perdo un barri, jo perdo la vida!\n(“Estem perdent la vida”, de Poker d’Asos)\nBarcelona, sisè any de la “crisi”. A aquestes altures, ja sabem que la crisi és una estafa: ens estan fent pagar a gairebé tots l’especulació financera d’uns pocs. La recepta és clara: privatitzar els beneficis i socialitzar les pèrdues, transformar el deute privat en deute públic. Els bancs són rescatats a costa d’empobrir i abocar a la misèria a la major part de les persones. Mentre Bankia, rescatat amb diners públics, ja torna a tenir beneficis milionaris, a l’Estat continua havent-hi 512 desnonaments al dia. Més de 120 persones ja s’han suïcidat perquè els treien fora de casa. Retallen fins a l’estrangulació els drets laborals, el dret a la sanitat, a l’educació, a l’habitatge, a la ciutat… drets que havien estat aconseguits gràcies a dècades i generacions de lluites populars. Avui a Barcelona, 328.600 persones són pobres (i les estadístiques es queden curtes). Avui, només a la Barceloneta, 180 famílies han de recórrer als serveis socials per a poder menjar.\nMentrestant, sembla que com més crisi hi ha, més regala l’Ajuntament la ciutat als interessos d’uns pocs. Cada dia està més clar per a quins interessos és governada aquesta ciutat. Els plans del govern de CIU (pactant amb el PP) per als barris de Ciutat Vella responen als interessos dels més rics i poderosos:\nEl Port Vell està sent convertit en una marina de luxe perquè els milionaris aparquin els seus megaiots, amb la Barceloneta com a futura zona residencial de luxe per als clients del nou port, amb lofts amb vistes al mar; de fet, el nou pla urbanístic per a la Barceloneta sembla que permetrà edificar a la façana marítima, mentre l’antiga cooperativa obrera “El Segle XX” i altres edificis que podrien tenir un ús social continuen abandonats a l’especulació.\nEl Pla d’(Ab)Usos de Ciutat Vella obre la veda als hotels, als apartaments turístics i a les terrasses, en un districte ja hipersaturat per la indústria turística. Ciutat Vella té 104.000 habitants, i cada any rep 9 milions de turistes! Edificis amb valor històric-patrimonial podran acabar sent hotels, i els pisos turístics es centralitzaran en edificis d’ús únicament turístic. Com que no hi ha tants edificis buits sencers, no és difícil preveure una escalada molt greu del mòbbing. El Pla d’Usos no posa cap mesura per evitar-ho, com tampoc té en compte que el 2014 acaben els contractes de lloguer de renda antiga per als locals, de manera que molts petits comerços de tota la vida no podran afrontar els nous lloguers a preus especulatius, i el poc comerç local i de proximitat que queda haurà d’anar tancant i sent substituït per franquícies i botigues turístiques.\nFinalment, el Pla Paral·lel, dictat per la fundació privada “FEM Paral·lel”, potencia un show business al Paral·lel que propiciarà el procés d’elitització dels barris del voltant, i l’expulsió d’aquells veïns i veïnes que no es puguin permetre viure al costat del “Broadway barceloní”.\nNo oblidem que, de la mateixa manera que l’Ajuntament obre i ven els nostres barris als turistes, els tanca als migrants, a les treballadores sexuals, i a tots aquells col·lectius de persones que no encaixen en el Pla general de Barcelona, el de la millor botiga del món.\nPerò les persones no som mercaderies, i tenim tot el dret del món a viure aquí. Si ens organitzem i ens defensem els uns als altres, no ens faran fora. No ens resignem a ser un parc temàtic turístic. Els barris no estan en venda, no s’especula amb les nostres vides. Ni un desnonament més, ni un cas més de mòbbing, cap més mort per la hipoteca o el lloguer, prou hotels, tanquem els pisos turístics, obrim el Port a la ciutat, prou privatització de l’espai públic, aturem l’elitització dels barris. Cap pla sense els veïns, cap veí fora del barri. Aquí ens quedem, juntes podem! Recuperem els barris, recuperem els nostres drets!\nBarceloneta, barri, Ciutat Vella, manifestacions, manifestos, Pla d'Abusos, Port Vell\n← Preparant la manifestació: l’11 de maig, la Barceloneta es rebel·la!\nCrònica manifestació 11 de maig: “Ciutat Vella es rebel·la!” →


Sobre l’Islam | VÍCTOR TERRADELLAS I MARÉ\n← Hisenda injusta i insolidària\nJa ningú pot sorprendre’s si diem que la manera com Catalunya resoldrà la qüestió de la immigració, perfilarà el dibuix futur de la societat catalana. És per això, perquè ens hi juguem tots massa, que hauríem de començar a parlar deixant de banda els discursos ‘políticament correctes’ i arraconant també les argumentacions aparentment, i només aparentment, progressistes.\nImatge de la Kaba, a la Meca\nPrimer de tot cal fer un exercici de sinceritat amb nosaltres mateixos: no som una societat laica. Malgrat els avenços que hem fet en el camp polític, social i cultural, la tradició judeocristiana segueix pesant i es fa evident en molts àmbits de la nostra vida quotidiana. Malgrat tot, seria de necis no acceptar que en els darrers cinquanta anys aquest pes s’ha anat fent menor i que això ha estat en benefici de tots i, de forma especial, dels més joves i de les dones que viuen i treballen a Catalunya.\nI precisament perquè la nostra societat ha patit durant els darrers segles, i de forma singular durant el segle XX, els problemes provocats per la intromissió de la religió en la vida social i política, hem de ser tan clars i tan ferms com calgui en el rebuig d’aquelles interpretacions de l’Islam que impliquen, de forma evident, un pas enrere en l’exercici de les llibertats personals de qualsevol persona que visqui a Catalunya. I això no es contradiu amb l’observació, estricta, dels drets elementals de tots i cadascun dels nouvinguts.


El Museu del Rock de Jordi Tardà ja és una realitat\nRICARD MARTÍN Barcelona. 24/03/2011 00:00\nLes Arenes porten vuit anys de retràs, però dins d'aquest projecte global n'hi ha un altre que s'ha anat cuinant a foc molt lent. A partir de demà ja es podrà visitar el Museu del Rock de Jordi Tardà, situat a Les Arenes.\nI diem que s'ha cuinat a foc molt lent perquè l'1 d'abril del 2004 el locutor i col·leccionista anunciava que abandonava les fires del disc per dedicar-se al projecte més important de la seva vida, la creació d'un museu del rock. El cercle es tancarà el proper 1 d'abril, quan el Museu del Rock obri les portes oficialment al públic.\n50.000 documents en exposició\nEl Museu del Rock de Barcelona té una importància molt particular: serà la primera vegada que s'obre a tot l'Estat un projecte d'aquesta envergadura dedicat al rock, en unes coordenades similars a l'Experience Music Project de Seattle o al Rock Cirkus de London.\nI de totes les col·leccions dedicades a música rock del món, l'única que ha sigut declarada patrimoni cultural d'un país és la de Jordi Tardà. Dit això, què hi podrem trobar? Doncs per començar, un 5 % de la seva col·lecció. Que dit així sembla poc, però comprèn uns 50.000 documents de paper, audio -rareses musicals, res de grans èxits- i vídeo. El patrimoni s'anirà renovant i ampliant gradualment. El museu està allotjat a la quarta planta del Centre Comercial de Les Arenes, i ocupa uns 2000 m2, aproximadament la meitat de la planta, amb una zona dedicada a cada dècada del rock, dels anys cinquanta fins a l'actualitat. Essent Tardà un home que ha basat part de la seva carrera en l'adoració i seguiment dels Rolling Stones, no podia faltar una sala dedicada a la banda de Jagger i Richards. Però també n'hi haurà una altra dedicada als Beatles, així com un altre espai centrat en el rock espanyol i català.\nEl Museu també allotjarà una zona d'exposicions temporals que arrencarà amb una mostra dedicada als quaranta anys del naixement de Queen. I encara que sembli una reiteració, l'espai també tindrà un fort component lúdic, amb un restaurant, un petit auditori i sobretot un escenari interactiu, Onstage, on la gent podrà fer agafar instruments i fer un playback, mentre una pantalla amb fans esverats els animan. El Museu del Rock també gestionarà els concerts de l'auditori de la cúpula, amb una capacitat per a 2000 espectadors.


de casa al club: infern sense paradís\ninfern sense paradís\nSi un escriptor ha estat controvertit, i directament detestat per molts, ha estat Louis-Ferdinand Céline. Antijueu, col·laboracionista, traïdor, Céline és un dels exemples més repetits quan s’al·ludeix al contrast entre art i vida. Perquè cap amant de la literatura pot negar que el “sinistre” Céline és autor de textos admirables i d’una de les obres mestres de la novel·la del segle XX, Viatge al fons de la nit. No és contradictori: a ningú se li exigeix admirar el personatge encara que la seva obra sigui admirable. En aquest sentit, per descomptat, no estic d’acord amb cert moralisme contemporani que exigeix condemnar les obres d’autors condemnables.\nD’altra banda, Céline era perfectament conscient de la seva pròpia condemnació i els seus protagonistes són sempre éssers sense esperança. Des d’aquesta perspectiva el seu nihilisme és brutal i aparentment absolut. Viatge al fons de la nit és un pelegrinatge per l’infern en el qual no cal esperar, a l’altre costat del túnel, un paradís i ni tan sols un purgatori. Bardamu, el protagonista, va descendint de cercle en cercle al fons de la misantropia i de la desesperació. L’home seria el gran culpable tret que s’ignorés l’encara superior culpabilitat de la naturalesa. Céline dibuixa un univers patològic.\nNo obstant això, ho dibuixa amb tant mestratge que sovint produeix en el lector l’efecte oposat al que sembla buscar. Hi ha una estranya llum en tanta foscor. I la intuïm a través d’una ironia negra, salvatge, que en lloc de fer-nos odiar l’humà ens fa endinsar-nos compassivament en la nostra pròpia fragilitat com a homes. I és que en el llenguatge estripat de Céline -un autèntic revolucionari en l’ús literari de l’idioma- reconeixem una mica del nostre propi itinerari pel costat fosc de les coses. Céline és dur, antipàtic, tallant, però simultàniament té alguna cosa entranyable, és gairebé delicat. Aparenta no voler esperar gens i, al mateix temps, té la secreta disposició del que ho donaria tot per una mica d’esperança.\nP.S.: Viatge al fons de la nit, lectura del club, gener del 2012. Una novelassa, al meu parer. Aquí, tots els apunts que li vam dedicar.\nEtiquetes: céline, la literatura i la vida, Viatge al fons de la nit


EL CAC APROVA UNA INSTRUCCIÓ PER VERIFICAR EL COMPLIMENT DE LES QUOTES D’EMISSIÓ I PRODUCCIÓ AUDIOVISUALS EUROPEES | Consell de l'Audiovisual de Catalunya\ncac aprova una instruccio verificar compliment les quotes demissio i produccio\nEL CAC APROVA UNA INSTRUCCIÓ PER VERIFICAR EL COMPLIMENT DE LES QUOTES D’EMISSIÓ I PRODUCCIÓ AUDIOVISUALS EUROPEES\nEl Ple del Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC) ha aprovat un projecte d’Instrucció general adreçada als operadors de televisió de Catalunya per verificar el compliment de la normativa europea sobre les quotes d’emissió i producció d’obres audiovisuals. La Instrucció del Consell, que un cop entri en vigor tindrà caràcter vinculant, tipifica les sancions econòmiques que s’aplicaran en cas d’incompliment.\nAquesta és la primera Instrucció que estableix el CAC, autoritat audiovisual que, arran de la Llei 2/2000, compta amb la potestat d’adoptar instruccions generals adreçades als operadors per tal de garantir el compliment de la legislació. Les instruccions del Consell, com a entitat administrativa independent, tenen la mateixa eficàcia que els decrets del Govern de la Generalitat.\nEl projecte d’Instrucció general ha estat aprovat pel Ple del Consell en la sessió tinguda el 18 de juliol. El CAC ha obert un període d’informació pública de 15 dies per recollir al·legacions. Un cop el Consell hagi estudiat les esmenes presentades, el text legal passarà a la Comissió Jurídica Assessora de la Generalitat de Catalunya. Aquest organisme disposa d’un mes per emetre un dictamen sobre la Instrucció, de forma que es preveu que abans del 15 d’octubre el text definitiu sigui publicat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nLa Instrucció estableix un mecanisme per tal que les televisions d’àmbit català facilitin dades al CAC per verificar si compleixen amb les quotes d’emissió i de producció d’obres audiovisuals europees. També estableix les sancions, que seran de fins a 300.000 euros (49.915.800 pessetes) per a les sancions greus. En el cas de les sancions molt greus la multa pot arribar fins als 600.000 euros (99.831.600 pessetes).\nLa Instrucció fa referència al compliment de les obligacions establertes en els articles 5, 6 i 7 de la Llei 25/1994, de 12 de juliol, que és la transposició a l’Estat espanyol de la Directiva 89/552/CEE “Televisió sense fronteres”. L’esmentada legislació espanyola va ser modificada posteriorment per la Llei 22/1999, de 7 de juny, i per la Llei 15/2001, de 9 de juliol, de foment i promoció de la cinematografia i el sector audiovisual.\nEls operadors que resten subjectes a aquesta Instrucció general són: els que depenen directament de la Generalitat de Catalunya; els que tenen un títol d’habilitació atorgat per la Generalitat de Catalunya; i, finalment, els operadors de televisió els serveis de\ntelevisió dels quals, independentment del mitjà de transmissió que s’utilitzi, tinguin un àmbit de cobertura que no sobrepassi el territori de Catalunya. Els operadors locals no estan sotmesos a les quotes d’emissió i producció si bé hauran d’informar el CAC sobre els seus percentatges.\nLes obligacions que han de complir els operadors són les següents:\nEls operadors de televisió han de reservar el 51 per cent del seu temps d’emissió anyal a la difusió d’obres audiovisuals europees. Per computar el temps d’emissió s’exclourà el temps d’emissió dedicat a programes informatius, transmissions esportives, concursos o jocs, publicitat, televenda i serveis de teletext.\nDel temps de reserva esmentat en l’apartat anterior, més del 50 per cent ha de tenir com a llengua originària qualsevol de les llengües espanyoles.\nUn mínim del 10 per cent del temps total de reserva esmentat en l’apartat 1 s’ha d’aplicar a obres audiovisuals europees de productors independents. D’aquest percentatge del 10 per cent, com a mínim, la meitat han de ser obres produïdes en els darrers cinc anys.\nEls operadors de televisió han de destinar, com a mínim, cada any, el 5 per cent de la xifra total d’ingressos obtinguts durant l’exercici anterior al finançament anticipat de la producció d’obres audiovisuals per a televisions europees.\nA més a més, un 60 per cent d’aquest finançament s’haurà de destinar a produccions la llengua originària de les quals sigui qualsevol de les oficials a l’Estat espanyol.\nEs considera infracció greu contravenir qualsevol de les obligacions esmentades. És a dir, no complir amb el percentatge del 51 per cent per a obres europees és una infracció greu. També està tipificat com a infracció greu no aconseguir que, almenys, la meitat de l’esmentat 51 per cent de producció europea sigui en una llengua originària oficial a Espanya. Es considera falta molt greu la comissió, en el termini d’un any, de dos o més infraccions greus.\nLa Instrucció fixa unes dates màximes per remetre la informació exigida al Consell de l’Audiovisual. Pel que fa l’obligació d’emetre un percentatge d’obres europees, el límit és el 31 de març de cada any. Pel que fa a la necessitat de destinar un 5 per cent dels ingressos, la data màxima és el 30 de juny.\nPer a més informació podeu trucar al cap de comunicació del CAC, Xavier Margarit, als telèfons 923 632 525 i 627 480 483\nNota de premsa 209.98 KB


Mata: “Som exemple per a tota Espanya després d'aprovar set pressupostos en set anys” - pspvpsoe\nEl síndic del PSPV-PSOE en Les Corts, Manolo Mata, recorda que “són els segons pressupostos en situació de pandèmia” i destaca que “s’ajusten a tots els acords subscrits amb la societat valenciana”\nMata apunta que “aquests pressupostos són un reflex de l’aposta del Consell de Ximo Puig per tindre un Estat fort i que ningú es quede arrere en aquesta recuperació post-pandèmia”\nValència, 22 de desembre de 2021.- El síndic del PSPV-PSOE en Les Corts Valencianes, Manolo Mata, ha afirmat hui que “en la Comunitat Valenciana som exemple per a tota Espanya després d’aprovar set pressupostos de la Generalitat en set anys de Govern”. Així s’ha manifestat Mata, en declaracions als mitjans de comunicació, després de l’aprovació dels comptes en Les Corts Valencianes, sobre les quals ha considerat que “s’ajusten absolutament al pacte de Reconstrucció i a tots els acords subscrits amb la societat valenciana”.\nEn aquest sentit, el portaveu socialista ha recordat que “els Pressupostos de la Generalitat per a 2022 són els segons dissenyats i aprovats en situació de pandèmia, un moment dramàtic que no es donava des de la segona Guerra Mundial”: “L’única aspiració d’aquest Consell és continuar ajudant a tots els valencians i valencianes”.\nAixí mateix, Mata ha explicat que “els comptes per a l’any vinent són un reflex de l’aposta del Consell de Ximo Puig per tindre un Estat fort i que ningú es quede arrere en aquesta recuperació post-pandèmia”. “La nostra prioritat és salvar vides i aquests pressupostos els garanteixen en la mesura de les nostres possibilitats”, ha assegurat, i ha afegit que “mai en la història del nostre autogovern hem tingut un sistema sanitari tan fort com l’actual”.\nFinalment, el síndic del PSPV-PSOE ha llançat un missatge de prudència per a les festes: “Demane a tothom moltíssima prudència, molta tranquil·litat i que torne l’alegria a la Comunitat Valenciana”, ha conclòs.


Conqueridors de l'inútil: MONTSERRAT Agulla Romaní "via Ringo Star"\nDesprés d'uns dies sense tocar la pedra es perden algunes rutines, com agafar la càmera de fotos, i és una llàstima perquè l'entorn és imponent, la cua del bacallà, el pas del Príncep. El Dit, preciós i provocatiu, quina agulla més maca, no sé com està ara, però fa anys quan el vam escalar era una ascensió de les que recordes, per la bellesa dels seus passos i el compromís.\nTot i que l'idea inicial era anar al Monestir, a mig matí ho deixem córrer pel dia que és, rosa d'abril Morena de la Serra i posem en marxa un pla B l'Agulla del Romaní, la via Ringo Star. De la via no diré massa cosa té tres llargs, el primer només té un passet tonto en un desplom que si el feu de segon, potser és més difícil, doncs el company a part de lluitar amb el pas ho feia amb la dutxa de pedres del replà superior, cal dir que el Josep A després del bombardeig les va tirar gairebé totes.\nEl segon llarg escales una mica més i la roca està millor que el primer llarg, l'últim sense interès.\nLa baixada la fas desgrimpant pel vessant est i després agafes la canal fins a peu de via.\nEl millor el lloc, perquè la via no és gaire escaladora, per ser políticament correctes diríem que per col·leccionistes. La ressenya la podeu trobar a ressenya.net. Sobre l'aproximació dir que al lloc on us heu de desviar a la dreta, ara hem posat un parell de fites.\nPublicat per Mingo a 13:19\nEp Mingo, tens totas la raó, via per a col.leccionistes i amants de l'excursio vertical...ara l'entorn paga la pena.\n28 d’abril de 2011, a les 17:51\n4 de gener de 2012, a les 0:43\nPer coneixer una mica més Montserrat, hem fet un bloc nou.\nL'anomenem Agulletes cròniques\n4 de gener de 2012, a les 0:47


Viquimarató d'il·lustració científica - Associació Catalana de Comunicació Científica\nby Admin\t| Posted on 27 Novembre, 2013\nUna iniciativa de l’ACCC, Amical Wikimedia i el Museu Blau per millorar la il·lustració científica a l’enciclopèdia lliure per excel·lència\nDavid Gómez (Amical Wikimedia). El dijous 21 de novembre de 2013, a la seu de Llotja a la ciutat de Barcelona, va tenir lloc la Viquimarató sobre il·lustració científica, una trobada de 8 hores (d’11 a 15 del matí i de 16 a 20h de la tarda). La Viquimarató sobre Il·lustració Científica va ser organitzada per l’Amical Wikimedia, l’Escola d’Art i Disseny Llotja i el Museu de Ciències Naturals de Barcelona, amb l’Associació Catalana de Comunicació Científica, en el marc de la iniciativa wikiArS per tal de millorar els continguts sobre il·lustració científica a Viquipèdia.\nLa Viquimirató a l’Escola Llotja (foto: Viquipèdia)\nLa il·lustració científica és un treball que fan il·lustradors professionals en col·laboració o amb l’assessorament de científics i té com a finalitat explicar l’aspecte, l’estructura o bé el comportament d’allò que es representa, buscant la comprensió més que el resultat estètic.\nAquest tipus d’il·lustració era bàsica abans del desenvolupament de la fotografia per descriure, per exemple, les espècies d’animals i plantes que eren descobertes per les expedicions científiques dels segles XV al XIX. Actualment, la il·lustració continua sent important per complementar allò que no es veu en una fotografia, o bé per donar-li més èmfasi i posar-hi de relleu alguns aspectes distintius.\nFeina feta i participants\nEntre les sessions de matí i tarda, van participar més de 30 persones, entre els quals hi havia estudiants i professors d’il·lustració, il·lustradors professionals, alguns viquipedistes veterans i comunicadors científics. Tots els participants van rebre entrades per al Museu Blau, gentilesa del Museu de Ciències Naturals de Barcelona.\nCom a resultat, es van crear 14 noves entrades a l’enciclopèdia i se’n van millorar 4 més. Es van crear articles que no existien sobre conceptes relacionats amb la temàtica, com el mateix article il·lustració científica i altres relacionats com il·lustració mèdica o la il·lustració paleontològica. Es va millorar la biografia de l’etòleg Jordi Sabaté Pi, gràcies en bona part a la bibliografia aportada pel seu fill i professor de Llotja, Oriol Sabaté Pi. També es van crear altres biografies com la d’il·lustradors fortament vinculats a Barcelona, com ara Suzanne Davit (1897-1973) i Eugeni Sierra Ràfols (1919-1999); Margarida Comas i Camps (1892-1973), directora de l’Escola Normal republicana; pioners de la il·lustració mèdica i naturalista, com ara Jacques Gautier d’Agoty (1716-1785) i Elisabeth Gould (1804-1841), i altres il·lustradors científics rellevants com, per exemple, Louis Agassiz Fuertes (1874-1927) o Zdeněk Burian (1905-1981), entre altres.\nEl Museu de Ciències Naturals de Barcelona va aportar bibliografia (35 llibres) sobre tècniques d’il·lustració científica, la seva història, biografies de diversos historiadors, les expedicions naturalistes i diversos temes relacionats. Alguns dels participants també van dur diversos llibres sobre aquesta temàtica.\nA la pàgina de la Viquimarató, també s’havien anat recollint referències i enllaços que podien ser útils. D’altra banda, algunes entrades es van traduir de Wikipedies en altres llengües que ja les tenien traduïdes, gràcies a la llicència lliure que les diferents versions idiomàtiques de l’enciclopèdia comparteixen.\nLa bibliografia i les fonts són bàsiques per generar articles per Viquipèdia ja que, com es tracta d’una enciclopèdia, no es considera una font primària sinó una obra de referència que recull el coneixement ja publicat.\nUn mes abans de la Viquimarató, es va fer una reunió de Viquidiagnòstic amb il·lustradors professionals, professors d’art, comunicadors científics i viquipedistes per identificar què calia millorar a Viquipèdia sobre el tema i quines fonts es podien fer servir. Com a resultat, es va fer una llista d’articles per desenvolupar o millorar i una llista de bibliografia i fonts. Després del Viquidiagnòstic, diversos viquipedistes van revisar la llista per identificar quins articles hi havia en altres llengües, si el títols dels articles eren adequats i altres aspectes.\nEl Museu de Ciències Naturals va preparar la bibliografia del seu Centre de Documentació que es podria fer servir a la Viquimarató com a font.\nEls estudiants d’il·lustració de Llotja es van donar d’alta com a usuaris de Viquipèdia i van buscar informació sobre els articles seleccionats.\nLes fotografies i imatges del Viquidiagnòstic i la Viquimarató estan publicades al fons multimèdia Wikimedia Commons i es poden fer servir lliurement citant-ne l’autor i respectant la llicència lliure amb què han estan publicades.\nVisita de membres de l’ACCC a la dessalinitzadora del Llobregat


Amposta connectarà tots els edificis municipals i públics amb xarxa de fibra òpticaAmposta connectarà tots els edificis municipals i públics amb xarxa de fibra òptica\nTots els edificis municipals quedaran connectats, durant el 2019, a través d’una xarxa de fibra òptica pròpia. La Junta de Govern Local ja ha aprovat l’adjudicació tant del desplegament del cable de fibra com la gestió de la xarxa per un total de 103.700 euros en total (76.500 per al desplegament del cable de fibra i 27.200 per a l’electrònica). "Es desplegaran 5.760 metres de cable que aniran tots soterrats, utilitzant canalitzacions municipals, algunes noves i algunes ja existents, i canalitzacions de la Generalitat utilitzades per la XOC (Xarxa Oberta de Catalunya), amb qui hem signat un conveni per a cedir-nos infraestructures mútuament i no fer més canalitzacions d’aquelles estrictament necessàries", explica el regidor de Noves Tecnologies, Transparència, Eficiència i Sostenibilitat Energètica, Pau Cid.\nActualment ja estan enllaçats amb fibra òptica pròpia l’edifici de l’Ajuntament, l’edifici administratiu, el de Serveis Socials, l’Oficina de Turisme, el Casal i la Unitat d’Escolarització Compartida (UEC). "Amb el desplegament d’ara, s’uniran a l’Ajuntament la majoria d’edificis públics", explica l’alcalde, Adam Tomàs.\nAixí quedaran units a l’Ajuntament la zona esportiva (pavelló 1 d’octubre, auditori municipal, pavelló poliesportiu, piscina municipal i el Centre de Tecnificació), el Centre Obert, les dues llars d’infants municipals, la Policia Local, Lo Pati, el Museu de les Terres de l’Ebre, l’Hospital, la Residència de Gent Gran, el Mercat Municipal, l’edifici del Sindicat, el Centre d’Atenció Primària actual i l’edifici nou. Quedaran pendents de connectar l’edifici de la Biblioteca i Esardi, "on s’arribarà des del Mercat Municipal per la canalització quan s’acabin les obres del carrer Tarragona", afegeix l’alcalde. Tanmateix, la Policia Local i l’Hospital també es mantindran connectats amb radioenllaços.


Barcelona proposa un Bicing amb més bicis elèctriques i més cobertura territorial - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nBarcelona proposa un Bicing amb més bicis elèctriques i més cobertura territorial\nEn el marc, el Pla de Mobilitat Urbana de Barcelona (PMU) 2013-2018 planteja un conjunt de mesures encaminades a donar més protagonisme als vianants i als ciclistes, a fomentar l’ús del transport públic col·lectiu i a reduir l’ús del vehicle privat.\nEl PMU es marca l’objectiu d’incrementar els desplaçaments en bicicleta en un 67% respecte els valors del 2011, el que suposa gairebé més de 80 mil desplaçaments més al dia, passant d’una quota modal de l’1,5% al 2,5%.\nEn aquest escenari, el Govern municipal entén que el Bicing ha de continuar jugant un paper clau en el foment i l’increment de l’ús d’aquest mitjà de transport, atès que és un servei que potencia la intermodalitat, ofereix l’opció de conèixer i desplaçar-se en bicicleta elèctrica, conviu amb la bici privada com a alternativa ocasional o permanent i permet consolidar entre la ciutadania l’ús de la bicicleta com a mode de desplaçament habitual.\nDavant la finalització de l’actual contracte del Bicing, que ha estat operat per Clear Channel durant un període de deu anys, el Govern municipal ha realitzat un anàlisi i debat en profunditat sobre com ha de ser la definició del nou servei. En base a aquest procés, s’ha definit una proposta pels plecs tècnics i administratius del contracte del nou Bicing, a partir de la qual s’ha garantit la subrogació dels treballadors actuals.\nUn cop resolt aquest punt, el Govern municipal impulsa el procés administratiu per donar llum verda a la licitació i l’adjudicació d’aquest nou contracte, que haurà d’aprovar-se en el marc de la Comissió d’Ecologia, Urbanisme i Mobilitat.\nEls eixos estratègics de la proposta del Govern municipal són els següents:\n– Més cobertura territorial\n– Increment del nombre de bicicletes\n– Majors facilitats per fer recorreguts ascendents amb la integració de les bicicletes elèctriques\n– Estacions mixtes per bicicletes convencionals i elèctriques\n– Millores de les estacions (seguretat, ancoratge, integració paisatgística)\n– Inclusió de millores tecnològiques (més hores de servei, integració de suport amb la T-mobilitat)\n– Optimització del servei de reposicions de bicicletes\nLa redacció dels nous plecs tècnics i administratius que es proposen, contemplarien les premisses següents:\n– Funcionament 24 hores els 365 dies de l’any (actualment el servei es prestava de dilluns a dijous de 05h a 02h, els divendres de 05h a 03h i els dissabtes, diumenges i festius 24h).\n– Possibilitat de fer una reserva anticipada de la bicicleta de 5 minuts.\n– Integrable tecnològicament amb la T-Mobilitat quan estigui en servei\n– Inici del servei amb 6.000 bicis mecàniques i 1.000 elèctriques (actualment n’hi ha 6.000 i 300, respectivament). Possibilitat d’ampliació del servei fins a 8.000 bicicletes en total. Els plecs també inclouen l’opció de variar la proporció entre bicicletes mecàniques i elèctriques durant el període del contracte.\n– Totes les bicis tindrien un xassís comú i estarien personalitzades amb una imatge específica per Barcelona. Les elèctriques es diferenciarien de les mecàniques per la incorporació d’un equip elèctric.\n– Servei amb 519 estacions mixtes (per elèctriques i mecàniques indistintament). Actualment hi ha 470 estacions entre superfície i subsòl.\n– Les estacions existents en superfície es mantindrien majoritàriament en la seva ubicació i les del subsòl desapareixerien.\n– La distribució final de les estacions es determinaria properament, amb l’objectiu de reduir les diferències de cobertura territorial entre districtes, afavorir el màxim la intermodalitat i donar cobertura a zones d’alta demanda.\n– Les estacions tindrien una capacitat mitjana de 27 ancoratges i buscarien el mínim impacte en l’espai públic.\n– L’atenció al client es passaria a fer des de BSM.\n– Sistema d’accés al servei: estaria format per 3 mètodes d’accés diferenciats (targeta intel·ligent sense contacte, telèfon intel•ligent amb tecnologia NFC o aplicació mòbil).\n– Dos sistemes tarifaris diferenciats: abonament anual i pagament per ús (per definir).\nSubrogació del personal\nEn els plecs del nou contracte, el Govern municipal ha proposat la introducció d’una clàusula que permeti la subrogació del personal que actualment dóna el servei de Bicing. Per garantir la subrogació, l’Ajuntament de Barcelona va prendre la decisió de prorrogar el contracte del Bicing. Clear Channel és l’actual adjudicatari del contracte de gestió integral, implantació i manteniment del sistema de transport públic mitjançant bicicletes i del contracte complementari d’implementació d’una prova pilot de 300 bicicletes elèctriques. D’acord amb el que estava establert, ambdós contractes finalitzaven el passat 31 de març del 2017, però amb l’execució de la pròrroga aquests han passat a ampliar-se per un mínim d’un any i un màxim de dos (en el benentès que la seva finalització es produirà una vegada es posi en funcionament el nou servei). La mesura ha permès disposar de més temps per treballar els plecs tècnics i administratius del nou contracte per garantir la subrogació del personal que presta a dia d’avui el servei.\nLa proposta de l’import de licitació del nou servei comporta un cost anual de 18,8M€ (més IVA) per un termini de deu anys. El Govern municipal estima que el cost vindria suportat per: l’increment de la recaptació per l’augment del nombre de bicicletes i del nombre d’usuaris i la incorporació d’una nova tarifa de pagament per ús amb un abonament reduït que complementaria l’actual (per definir). El nou contracte també preveu la possibilitat d’incorporar patrocini en cas que l’Ajuntament de Barcelona així ho decidís.\n10 anys de Bicing\nEl passat mes de març el Bicing va complir deu anys des de la seva posada en funcionament. Actualment, aquest servei registra un total de 14.254.400 usos anuals, una mitjana de 7,5 usos per bicicleta i dia feiner. El 57% dels abonats del servei són homes i un 43% són dones.\nDes que va entrar en servei, l’any 2007, s’han realitzat 121.937.588 viatges i la xifra de quilòmetres acumulats suma un total de 256.068.934. Les tres estacions més utilitzades són les del carrer Bonavista, 14, amb 575 usos diaris, la de La Rambla, 80, amb 497 usos diaris i la de la plaça Universitat amb 496 usos diaris. En aquestes estacions es realitzen més de 20 operacions a l’hora. Durant aquests deu anys, moltes poblacions catalanes i de diferents llocs d’Espanya s’han acostat al Bicing per interessar-se pel model del Barcelona. A nivell internacional, més de cinquanta ciutats d’arreu del món, entre elles: Washington, San Francisco, Londres, Florència, Budapest, Milà, Kazan, Quito, Buenos Aires, Seül, Tel-Aviv, Sidney o Brisbane.


Blog del Màrius Domingo, Ca la Gallineta: Jornades SOCC.\nLes jornades SOCC d'enguany són passades per aigua, per damunt -finalment, plou- i per sota, ja que som al Delta de l'Ebre.\nNo obstant això, no seré jo el que em queixi, per dos motius; El primer és que ja calia, que plogués. I el segon, que malgrat això, tot plegat està prou bé.\nLa sortida que m'ha tocat a mi era la del SOCC de la Tancada, i la pluja ha estat feble i ens ha permès d'observar prou coses.\nA més, l'objecte d'aquestes jornades és bàsicament crear i mantenir contactes amb gent amb la qual solament els tens de forma habitual via digital, o sigui, que ja fa el fet igualment.


Una zona de Catalunya reclama al Govern que el confinament sigui per regió sanitària | Cedida\nEl Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça demana que es tinguin en compte les especificitats de cada territori\nper Alba Francín / ACN 08/04/2021 12:04h\nReclamen que es tinguin en compte les especifitats de cada territori\nErta ha defensat que el confinament a l'Alta Ribagorça, una comarca amb baixa densitat de població, sigui «en l'àmbit de la vegueria», la qual cosa coincideix amb la regió sanitària de l'Alt Pirineu i Aran.\nDenuncien que «molts negocis no podran aixecar la persiana»\nLa presidenta ha assegurat «que estan obviant les necessitats de mobilitat que són essencials» i afegeix que el confinament comarcal té un alt impacte sobretot en el sector comercial, hoteler i de restauració.\n«Molts negocis no podran aixecar la persiana si només compten amb els clients dels pobles, sent la comarca més petita de Catalunya», ha afirmat la presidenta, que també ha assenyalat que l'Alta Ribagorça és zona limítrofa amb Aragó i que molts nuclis petits fan servir els seus equipaments i serveis per proximitat.\n«Demanem al Govern que el confinament sigui de vegueria coincidint amb la regió sanitària per no ofegar la nostra economia a comarques amb una baixa densitat de població», ha insistit Erta.\nColau torna a demanar al Govern un confinament metropolità per a Barcelona\nPer la seva part Ada colau, l'alcaldessa de Barcelona, ha reclamat de nou al Govern que aprovi un confinament metropolità per a l'àrea de Barcelona en substitució del comarcal, tenint en compte la «realitat singular» d'aquesta zona i la seva densitat, amb l'objectiu d'evitar contagis de Covid-19. En una entrevista a Catalunya Ràdio, recollida per Europa Press, Colau ha alertat del risc que es produeixin aglomeracions en carrers, platges i parcs de la ciutat comtal si el Govern confina per comarques l'àrea metropolitana de Barcelona, en lloc d'adaptar el perímetre a la «trama urbana contínua» que envolta la capital catalana.\nSalut Malaltia Govern Català Alta Ribagorça


Martínez ha dit que el ministeri ‘va posar tots els elements que tenia’ per fer el seguiment i el control del pressupost públic la Generalitat, però que una altra cosa és la ‘realitat material dels fets’. ‘El sistema persegueix fer identificació pressupostària d’una realitat material, però no és la realitat material dels fets’, ha dit. Ha evitat de dir obertament si creu que es van gastar diners públics en l’1-O, però ha remarcat que quan van tenir dubtes perquè la informació que remetia la Generalitat era ‘inexacta o incompleta’ ho van posar en coneixement de la Fiscalia General de l’Estat espanyol, com en el cas de la modificació del pressupost per, suposadament, pagar campanyes de difusió.\nDurant la seva intervenció –responent a la fiscal Consuelo Madrigal– ha explicat els tres acords de la comissió delegada d’Hisenda que van fixar diversos nivells d’intervenció i que el setembre del 2017 van acabar amb un control total de tot el pressupost de la Generalitat i de tots els certificats de despesa per impedir cap despesa adreçada al referèndum del Primer d’Octubre.\nMartínez ha defensat els passos fets pel ministeri espanyol i ha dit que es van posar tots els mecanismes que tenien a disposició per auditar els certificats de despesa, però ha reconegut que aquest sistema podia tenir limitacions. ‘Els certificats arriben fins on arriben, tenen els límits d’estar centrats en activitats de control pressupostari; la realitat material és més complexa’, ha dit.\nLa fiscal ha preguntat també si una contractació irregular podia eludir el control dels comptes de la Generalitat. En aquest punt, ha explicat que una contractació irregular ho és tant si hi ha certificat de despesa com si no i que, per tant, ‘restaria al marge del control’. En una línia similar es va pronunciar Cristóbal Montoro, que va dir que el govern podia ‘defraudar o enganyar’ per destinar diners a l’1-O tot i el control ‘total’ dels comptes.\nMartínez ha recordat que la Generalitat, a partir del juliol del 2017, havia d’enviar certificats cada setmana amb expedients que acompanyaven cadascuna de les despeses compromeses. I ha afegit que aquesta informació s’acabava emetent sempre però que, a banda els retards, també havien rebut comunicacions de la intervenció que consideraven que no eren completes i exactes. ‘En aquests casos es prenen mesures i es denuncia a la Fiscalia General de l’Estat’, ha explicat. L’ex-ministre Montoro, en la declaració, va apuntar que el ministeri va posar set denúncies davant la fiscalia i el Tribunal de Comptes espanyol durant el 2017.\nEl número dos de Montoro ha explicat que es van dirigir a la fiscalia tres casos. Per una banda, una campanya pública per a ‘participar en el procés referendari’ a principi de setembre perquè la informació remesa sobre la campanya de publicitat era ‘incompleta’. La segona vegada, per una modificació pressupostària de 3,5 milions d’euros que volia fer el govern a final d’agost per una campanya de publicitat i difusió, perquè considerava que hi havia ‘inconsistències’ en la informació que es remetia al ministeri. ‘Ells deien que havia quedat deserta però els nostres tècnics ens deien que havien desistit, i no és igual’, ha dit.\nEn aquest segon cas, ha dit que recordava que no s’havia executat la despesa. També ha explicat que no era ‘habitual’ que es justifiqués aquesta modificació de pressupost per pagar una campanya de difusió a càrrec del fons de contingència.\nEl tercer cas fa referència a uns expedients de despesa vinculats al Diplocat, amb data de final de setembre, tot i dir que no recorda quines quantitats eren. Responent a l’advocada defensora Judit Gené, Martínez ha dit que no sabia si algunes factures del Diplocat s’havien pagat durant el període d’aplicació del 155.\nTambé ha dit que no tenia coneixement que hi hagués expedients, com el de la campanya de registre de catalans a l’exterior o el web ‘Catalonia votes’, vinculats al referèndum, però que el jutjat d’instrucció 13 els va demanar informació.\nAixí mateix, ha dit que en aquesta intervenció hi van participar diversos departaments del ministeri però ha negat que hi participés cap agent de la Guàrdia Civil.


Caves Torello i Espai Xocolata Simon Coll - Detall productes turístics - Barcelonaesmoltmes.cat\nCaves Torello i Espai Xocolata Simon Coll - Detall productes turístics\nCaves Agustí Torelló Mata & Espai Xocolata Simón Coll\nCarrer la Riera, 30 - Torrelavit\n938 911 173\nA la Cava Agustí Torelló Mata són respectuosos amb la terra i les varietats autòctones, el procés i la tradició.\nDeixa't portar durant, aproximadament, seixanta minuts i visita aquest celler ubicat a Sant Sadurní d'Anoia, on elaboren uns caves que evolucionen amb el sentiment de la perfecció i transmeten el que porten dins.\nMés tard, gaudeix d'un altre plaer per als sentits... Saps com es diu l'arbre del cacau? Has vist mai una pinya de cacau? Vols tastar la xocolata acabada de fer? Trobaràs les respostes a l'Espai Xocolata Simón Coll, on, durant cinquanta minuts, t'explicaran aquestes i altres curiositats, i podràs veure com s'elabora la xocolata i tastar-la.\nCava Experience i dinar gourmet


L'Ajuntament decreta serveis essencials per demà 21 de febrer amb motiu de la convocatòria de vaga general - Ajuntament de Palafolls\n17/09/2019 | 23:15 h\nL'Ajuntament decreta serveis essencials per demà 21 de febrer amb motiu de la convocatòria de vaga general\nDemà 21 de febrer s'ha convocat una vaga general a Catalunya. En el marc de la convocatòria l'Ajuntament ha decretat els serveis essencials per poder donar resposta a les sol·licituds dels ciutadans i ciutadanes i respectar el dret de vaga dels treballadors. Així doncs, demà el consitori garantirà el funcionament dels seus serveis i especialment de l'Oficina d'Atenció Ciutadana, el cos de la Policia Local, l'Àrea d'Enseyament i l'àrea de Serveis Socials, entre altres.\nEl sindicat convocant de la vaga de demà és la Intersindical-CSC i compta amb l'adhesió del Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans, el sindicat del sector educatiu USTEC-STEs, així com diferents moviments socials, associacions i partits polítics amb l'objectiu de denunciar un context de "vulneració de drets democràtics".\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha dictat aquest dimarts els serveis mínims per a la vaga general d'aquest dijous, que fixa en un 33% durant tot el dia en els transports de Rodalies i Regionals de Catalunya operats per Renfe i del 50% al metro i bus de Barcelona i a Ferrocarrils de la Generalitat durant les hores punta. A les escoles, s'ha previst que hi hagi un mínim d'una persona de l'equip directiu per centre de treball, entenent-se com a tal la persona titular de la direcció, del cap d'estudis, de la secretaria o de la coordinació pedagògica del centre. A més del personal esmentat, per a l'ensenyament infantil i primària (de 3 a 12 anys) es requereix 1 docent per cada 6 aules. En sanitat, s'ha dictat el normal funcionament de les urgències i de les unitats de cures intensives, així com la necessitat de garantir els tractaments de radioteràpia i quimioteràpia.\nUs emplacem a informar-vos en els centres escolars dels vostres fills i filles hi ha confirmar les hores de visita mèdica.


Proveïdors i fabricants de bombes centrífugas de dos centaus - Fabricant de tres centaus de bombes centrífuges de dos temps de durada - Jianan Trading\nBomba centrífuga de dos centímetres\nEl principal principi de funcionament: (1) El rodet es gira per l'eix de la bomba i funciona sobre el fluid entre les fulles. El fluid està subjecte a una acció centrífuga i es tira cap a la perifèria del centre de l'impulsor. Quan el fluid arriba a la perifèria de l'impulsor, el flux ...\nEl principal principi de treball:\n(1) El rotor gira per l'eix de la bomba i treballa el fluid entre les fulles. El fluid està subjecte a una acció centrífuga i es tira cap a la perifèria del centre de l'impulsor. Quan el fluid arriba a la perifèria del rodet, el cabal és molt elevat.\n(2) La carcassa de la bomba recull el líquid que es tira entre les fulles. Aquests líquids flueixen a la closca al llarg de la direcció del canal en forma de volú que s'està expandint gradualment, de manera que l'energia cinètica del fluid es converteix en energia de pressió estàtica i es redueix la pèrdua d'energia. Així, el paper de la carcassa de la bomba no és només per recollir el líquid, sinó que també és un dispositiu de conversió d'energia.\n(3) El principi de la succió líquida: basant-se en la rotació d'alta velocitat del rodet, el líquid al centre de l'impulsor es veu obligat a llençar-se a una velocitat molt alta, formant així una baixa pressió al centre del impulsor i el líquid en el dipòsit inferior és així succionat contínuament.\nHot Tags: bomba centrífuga de dos centímetres, proveïdors, fabricants, fàbrica, venda a l'engròs, compra, en estoc\nBufador de benzina\nAcer llistó platejat semicatllat americà


Torredembarra encén els llums de Nadal el 5 de desembre\nL'encesa dels llums de Nadal a Torredembarra serà el 5 de desembre\nEs mantindrà el mateix enllumenat que ja va lluir el Nadal passat\ndijous, 21 de novembre 2019 - 11:19h\nUn dels llums de Nadal instal·lats al carrer d'Antoni Roig de Torredembarra. | Gerard Recasens\nFalten pocs dies per entrar al mes de desembre, un període de l'any marcat clarament per la celebració de les festes de Nadal. Sens dubte, un dels moments més especials d'aquesta celebració és la decoració dels carrers, cosa que afegeix al·licients a passejar i a reactivar l'activitat comercial.\nL'enllumenat de Nadal s'encendrà a Torredembarra el 5 de desembre\nEn aquest darrer tram del mes de novembre, la brigada municipal de Torredembarra ja està enllestint la col·locació de l'enllumenat nadalenc, que ha de lluir durant tota la campanya comercial per bona part dels carrers del municipi. Ja hi ha data per a la seva encesa: serà dijous, dia 5 de desembre, en la vigília del cap de setmana llarg per celebrar les festivitats de la Constitució Espanyola i la Immaculada Concepció.\nEl pont de la Puríssima, doncs, donarà el tret de sortida a les setmanes més intenses de l'activitat comercial, i és en aquest sentit que des de la Regidoria de Via Pública i Manteniment s'ha decidit activar l'enllumenat nadalenc, que lluirà cada vespre i nit fins passat el 6 de gener, dia de Reis.\nPer a les festes de Nadal d'enguany, l'Ajuntament mantindrà el mateix enllumenat que ja va lluir l'any passat, quan es va renovar de manera parcial. Així, cal recordar que el 2018, com a novetat, es van instal·lar al voltant d'una trentena de llums de Nadal del mateix model a tot l'eix comercial del municipi, des de la plaça de la Vila fins al carrer de Pere Badia passant, doncs, per la plaça de Mossèn Joaquim Boronat i per tot el carrer d'Antoni Roig —els popularment coneguts com a plaça de les Monges i carrer Nou.\nTambé es van renovar els llums de Nadal de diversos carrers adjacents del centre del municipi, com ara també a l'avinguda de Catalunya. Enguany, doncs, es mantindrà la mateixa aposta.\n"🔴 ÚLTIMA HORA: Arxiven el cas que investigava un regidor del PSC a Torredembarra" "🏆 LA TORRE: Divendres es lliuren els XXI Premis de Cultura"


Badanotis :: En marxa una nova aplicació en línia que informa sobre quins tràmits s’han de seguir per obrir un nou negoci a la ciutat\nEn marxa una nova aplicació en línia que informa sobre quins tràmits s’han de seguir per obrir un nou negoci a la ciutat\nLa nova aplicació explica, mitjançant un assistent, com es pot obtenir la llicència d’activitats\nRedacción - 24/07/2014 04:47\nL'Ajuntament de Badalona ha posat en funcionament a través de la web municipal una nova aplicació que informa als ciutadans sobre quins tràmits s'han de seguir per tal d'obtenir una llicència d'activitats per obrir un nou negoci al municipi. A l'aplicació "Com tramito el permís per obrir el meu negoci?" es pot accedir a través de la web municipal www.badalona.cat i directament des de http://llicencies.badalona.cat.\nAquesta aplicació permet saber als veïns de la ciutat sense coneixements tècnics, mitjançant un assistent en línia, quin tipus de llicències d'activitats han de sol·licitar per obrir un negoci, quina documentació s'ha de presentar a l'Ajuntament, si el local està afectat pel planejament vigent o quin serà l'import de la taxa que haurà de pagar.\nNomés cal seguir els passos de l'assistent i omplir les dades que es sol·liciten com ara: l'adreça on es vol obrir el nou negoci, quin tipus de negoci es vol obrir (restaurant, estanc...) i la superfície total i/o de venda.\nA més, complementant aquesta nova aplicació, també es posa en marxa un simulador en línia perquè, en cas d'haver de fer obres, es pugui conèixer, amb anterioritat, l'import de les diferents taxes. A aquest simulador es pot accedir des del lloc web https://seu.badalona.cat, cliqueu l'apartat Tràmits en línia i finalment, a Simulacions.


«Metamorfosi». Exposició virtual de les obres seleccionades en la I Convocatòria d'Arts Visuals i Literàries InteractUA. VEU Revista Cultural de la Universitat d'Alacant\n«Metamorfosi». Exposició virtual de les obr..òria d'Arts Visuals i Literàries InteractUA\n«Metamorfosi». Exposició virtual de les obres seleccionades en la I Convocatòria d'Arts Visuals i Literàries InteractUA\nAlacant, 8 de març de 2021\nDesprés del seu llançament el novembre de 2020, la I Convocatòria d'Arts Visuals i Literàries duta a terme des de la plataforma de participació artística InteractUA es converteix aquest mes de març de 2021 en una exposició virtual formada per 8 obres artístiques, 7 literàries i una conjunta, en formats tan variats com fotografia, collages, pintura, vídeo, il·lustració digital, poesia o relat breu i que pot visitar-se en mua.ua.es/exponline/metamorfosis. A més, les dues obres guanyadores s'exposen, de manera física, en l'entrada de la Sala Sempere del MUA.\nEl Vicerectorat de Cultura, Esport i Extensió Universitària i el Servei de Cultura de la UA, amb el suport del Vicerectorat d'Estudiants i Ocupació, són els impulsors d'InteractUA, una plataforma dirigida a estudiants de la Universitat d'Alacant amb inquietuds i interessos en totes les disciplines artístiques, un espai per a impulsar i desenvolupar la formació artística i cultural de l'alumnat de la nostra universitat.\nEn aquesta ocasió, amb la col·laboració del Museu de la Universitat d'Alacant, es va organitzar la "I Convocatòria d'Arts Visuals i Literàries de la Plataforma InteractUA", en la qual, amb la temàtica de la metamorfosi, es va convidar a l'alumnat a presentar creacions artístiques i literàries. El resultat és aquesta exposició virtual.\nL'elecció del lema metamorfosi va venir motivada per la situació sanitària mundial que estem vivint. Atenent el seu significat, metamorfosi és el canvi que experimenten molts animals durant el seu desenvolupament, i que es manifesta no sols en la variació de forma, sinó també en les funcions i en el gènere de vida. Així mateix, la crisi provocada per la COVID-19 ha fet que hàgem de fer canvis substancials en les nostres maneres de viure i de relacionar-nos. Per això, l'exposició gira entorn del tema de la metamorfosi en un sentit ampli. Reflexions i introspeccions sobre les transformacions, evolucions i revolucions, innovacions i involucions, mudances i vicissituds, permutes, girs i canvis de direcció en aquests temps que ens han tocat viure.\nActe de lliurament de premis de la I Convocatòria d'Arts Visuals i Literàries de la plataforma InteractUA\nAlacant, 4 de març de 2021\nL'estudiant del Grau en Estudis Anglesos, Blanca Fernández, amb la seua proposta literària "El nostre Jardí de lavanda"; i Rafael García, estudiant del Grau de Fonaments de l'Arquitectura, i la seua peça visual "Casas coses cases", són els guanyadors de la I Convocatòria d'Arts Visuals i Literàries de la Plataforma InteractUA. La vicerectora de Cultura, Esport i Extensió Universitària de la UA, Catalina Iliescu, ha fet lliurament de sengles xecs als guanyadors, premiats amb 200 euros cadascun.\nAquesta convocatòria forma part de les tres Convocatòries de la plataforma InteractUA.\nResolució de les Convocatòries InteractUA 2020-21


Reincorpora de ”la Caixa” - ”la Caixa”\nTots ens mereixem una segona oportunitat\nAmb la realització d'un itinerari d'inserció sociolaboral, treballem perquè les persones privades de llibertat es tornin a sentir part de la societat.\nEl programa Reincorpora de "la Caixa" ofereix als interns l'oportunitat de construir-se un futur diferent i plenament integrat en la societat a través d'itineraris personalitzats. Els participants milloren les seves habilitats i reforcen els valors que els ajudaran en el camí cap a la integració social i laboral.\nA interns de centres penitenciaris que són a la part final de la condemna.\nEl programa Reincorpora, partint d'un itinerari d'inserció sociolaboral pactat amb el participant, s'estructura en un conjunt de mòduls o fases d'intervenció:\nSelecció: comprèn les accions destinades a triar les persones que participaran en el programa, en virtut d'un procés normalitzat i prèviament definit.\nPosicionament davant de la feina: fa referència a les actuacions adreçades a acompanyar els participants en el procés de desenvolupament personal i professional, treballant des de i per a la persona. En aquesta fase es desenvolupen tant accions individuals com grupals.\nFormació i pràctiques professionals no laborals: inclou accions formatives destinades a millorar la formació del participant, combinant formació en competències transversals i teoria amb la realització de pràctiques no laborals en l'empresa ordinària, cosa que permet als participants, entre altres aspectes, demostrar el que han après a l'aula i acostar-se al món empresarial.\nServeis a la comunitat: consisteix en la preparació i realització, per part dels participants, d'un servei solidari que respon a les necessitats de la comunitat. Combina els coneixements adquirits en la formació amb les actuacions de servei a la societat, fomentant competències, habilitats i valors, alhora que promou la participació social i el compromís cívic.\nCerca activa de feina i inserció laboral: fa al·lusió a les accions individuals i grupals d'orientació sociolaboral, destinades a ensenyar, donar suport i acompanyar el partícip en el procés de cerca activa de feina i en la integració i el manteniment del lloc de treball.\nNo obstant això, cal puntualitzar que aquestes fases no necessàriament es desenvolupen en tots els itineraris i tampoc no són consecutives en el temps, sinó que s'encavalquen en virtut de les necessitats de planificació i del participant mateix. En el cas de la fase de selecció, sí que té lloc en totes les modalitats del programa.\nVeure més sobre La vida més enllà del treball\nPrograma de reinserció de reclusos\n3 de cada 4 participants aconsigueix un contracte laboral


Corporacions del futur | Quim Aranda | Londres | Economia | El Punt Avui | Notícia\nCorporacions del futur\nEl benefici col·lectiu de les empreses és la clau d'una altra manera d'entendre el capitalisme\nLes B Corp busquen l'equilibri entre els accionistes i el compromís social\nfactoria de Ben & Jerry's\nA l'esquerra, l'entrada a la fàbrica de gelats Ben & Jerry's, a Vermont (EUA). A la dreta, Neil Blumenthal, cofundador de la marca d'ulleres warby Parker Foto: NICK GROSSMAN / IGL.\nÉs possible un nou capitalisme, un de diferent, més humà i distributiu? Recentment, paraules com avarícia i corrupció s'han fet massa habituals; taquen sovint les pàgines d'informació econòmica. Per dir-ho amb paraules del personatge d'Oliver Stone, Gordon Geko (Michael Douglas a Wall Street, 1987), “la qüestió és, senyores i senyors, que la cobdícia, a falta d'una paraula millor, és bona.” Però, ho és, realment? Esdeveniments recents en la memòria de tothom, especialment des de la caiguda de Lehman Brothers (2008) i el seguit d'escàndols financers que s'han succeït arreu del planeta permeten dir que no gaire.\nL'equilibri entre el benefici econòmic que les empreses han d'aconseguir per continuar tirant endavant el negoci que possibiliti crear riquesa i el compromís i benefici social que, si més no, moralment tenen amb l'entorn en què neixen és l'origen dels plantejaments de moltes grans companyies de principi del segle XX. Segons recull Peter Collier en la seva biografia de la nissaga Ford, Henry, gens sospitós de comunisme, havia arribat a declarar que “en lloc d'augmentar els dividends, prefereixo utilitzar els diners per construir millors cotxes i pagar millors salaris”. Les organitzacions empresarials de l'Estat no diuen mai això, ni tan sols en període de vaques grasses. Un altre exemple; els màxims responsables de l'empresa de productes higiènics, sanitaris i hospitalaris Johnson&Johnson van deixar escrit en el credo de l'empresa –del 1943– que “la primera responsabilitat” la teníem amb metges i infermeres, i no pas amb els accionistes.\nEl cas de Warby Parker\nDes de fa pocs anys, però, de fet després de la crisi del 2008, han nascut propostes alternatives al culte de la cobdícia. En paraules de la professora i investigadora Sara Bice, de la Melbourne School of Govermment de la Universitat de Melbourne (Austràlia), es tracta de donar un “gir social” a les expectatives i els papers que a partir d'ara han de desenvolupar les corporacions grans, petites o mitjanes. I recentment, se n'han creat algunes de molt d'èxit. Per exemple, la companyia d'ulleres Warby Parker, prototípica dels models que duen els urbanites de Nova York i l'eslògan fonamental de la qual és: “elegància a preus assequibles.” És una proposta imitada per algunes de les marques instal·lades a l'Estat espanyol. La lògica de la proposta era òbvia i l'èxit ha estat significatiu. Entre Warby Parker i la resta, però, hi ha algunes diferències: el benefici social a què s'han compromès. Perquè de seguida van tractar amb un enfocament igualment poc convencional la identitat corporativa. Així doncs, els fundadors de Warby van fer una anomenada B Corporation, això és, empreses amb fins lucratius que es comprometen a assolir determinats objectius socials. En aquest cas, és la producció d'ulleres que siguin innòcues des del punt de vista de l'emissió de CO2. A més, per cada parell d'ulleres que venen, en distribueixen un altre en països en vies de desenvolupament a través de l'organització no lucrativa de nom VisionSpring.\nActualment hi ha més de mil B Corporations als Estats Units. Algunes de les firmes són la marca de roba Patagònia, Etsy, una plataforma de comerç electrònic centrada en la venda i l'intercanvi d'objectes fets a mà i de peces vintage; Seventh Generation, empresa dedicada a la fabricació de productes de neteja per a les llars; i la coneguda marca de gelats Ben & Jerry's.\nSí, d'acord, moltes empreses o entitats financeres de nom reconegut arreu tenen les seves divisions socials. En aquestes, però, si van mal dades poden tallar la despesa en aquesta mena d'operacions d'imatge, i en les B Corporation no, i això és així fins a tal punt que els accionistes poden exigir la dimissió del consell d'administració o dels gerents si no duen a terme la missió social.\nA hores d'ara, registrades com a B Corporation, arreu del món hi ha un total de 1.237 companyies que operen a 38 països i abasten 121 indústries i serveis diferents. A l'Estat espanyol n'hi ha dos de certificades com a tal. A Barcelona, Roots for Sustainability, organització que impulsa projectes sostenibles, i Alma Natura, relacionada amb la gestió i el turisme sostenible, a Arroyomolinos, Huelva.\nempreses són les que operen a 38 països, abasten 121 sectors industrials i de serveis i tenen la certificació B.\ncompanyies amb el certificat B són les que tenen seu a l'Estat espanyol: una a Barcelona i l'altra a Huelva.\nB Lab és una organització nord-americana, amb seu principal a l'estat de Pennsilvània, que certifica que una empresa compleix els requisits per dir-se B Corporation. Voluntàriament, les companyies segueixen normes de transparència, responsabilitat, sostenibilitat i rendiment, profit que no només ha de ser financer sinó també un benefici social. La companyia mundial més gran que fins ara ostenta l'etiqueta de B Corp és la brasilera Natura, fabricant de cosmètics i articles de tocador.\nDurant la cimera passada del fòrum mundial de Davos, que ja fa anys que dedica part del programa a parlar d'alternatives al capitalisme tradicional i mostrar-ne exemples, Paul Polman, director general de la multinacional Unilever –perfums, aliments, productes higiènics, begudes, 172.000 treballadors arreu del món i 46.430 milions d'euros d'ingressos el 2014– va revelar que considera demanar la certificació B Lab. Pot ser un senyal interessant per a les grans companyies i un risc per a una iniciativa que va néixer fent passes més aviat petites.\nEl Punt Avui. Comarques Gironines 18-05-2015 Pàgina 22\nEl Punt Avui. Barcelona 18-05-2015 Pàgina 22


Restyling de Terrassa al Poble Nou | Ésverd jardineria\nLa base d’aquest projecte i la distribució ja estaba executada. S’ens va encarregar re-decorar la terrassa, replantejar l’il·luminació exterior, aportar vegetació i construïr elements que proporcionessin ombra.\nPel que fa a la necessitat d’ombra, vàrem dissenyar i fabricar una pèrgola de ferro amb una línea fina i poc agressiva. Vam cobrir la pèrgola amb vimet per tal d’aconseguir l’ombra desitjada.\nA l’hora d’aportar vegetació, vam projectar testos grans i originals de textures modernes i fines. Els vam combinar amb plantes aromàtiques, enfiladisses i un arbre fruiter que aportés protagonisme i volum a la terrassa.\nQuè et sembla aquest projecte de restyling de terrassa al Poble Nou? Desitja obtenir un disseny integral de terrassa? Contacti amb Ésverd!


La XI edició de la Carrera dels Arbres i Castells tanca les inscripcions el pròxim 19 de febrer - Noticias CAMP DE TURIA\nLa pròxima setmana tindrà lloc la XI edició de la Carrera dels Arbres i Castells. Durant el cap de setmana del 22 al 23 de febrer els equips participants recorreran 200 quilòmetres, repartits en 14 etapes. Els equips formats per almenys 8 corredors i corredores i com a màxim per 14 descobriran els encants de la comarca de Camp de Túria. Esport, cultura, patrimoni, gastronomia… Es tracta d’una combinació perfecta que farà que siga una experiència única per als participants. Enguany la XI Carrera dels Arbres i Castells acaba a Riba-roja de Túria.\nHi ha algunes novetats preparades: etapes noves per recórrer i la nova Categoria d’Empresa. Per a poder participar en ella almenys el 50% dels corredors i corredores han de ser companys de treball. A més, en el lliurament de trofeus se sortejaran diferents premis per als equips participants.


P-1254 - Dúplex molt cèntric - FINCA'T\nP-1254 – Dúplex molt cèntric\tMoià\nTipus Dúplex\tCategoria Comprar\tPoblació Moià Zona Nucli Urbà Preu 140.000 € Superfície (m2)110Dormitoris3Banys2Qualificació energèticaEn tràmitReferènciaP-1254\nBonic dúplex molt cèntric i ben cuidat. Distribuït en rebedor, sala menjador amb sortida a balcó, cuina i bany a la planta baixa i 2 habitacions, un bany complet i terrassa de 8m2 a dalt. Disposa d’una plaça d’aparcament gran. Calefacció elèctrica i preparat per posar estufa de llenya o pèl·lets.\nTipus Totes Casa -- Casa a 4 vents -- Casa adossada -- Casa de Pedra -- Casa de Poble -- Casa parellada -- Casa Senyorial Masia Nau Industrial Pis -- Àtic -- Dúplex -- Loft -- Planta baixa Terrenys i Solars\nDormitoris Tots 1 2 3 3 (1+2) 3+ estudi 3+estudi 4+estudi 4 + estudi 4 (possibles) 4 (3+1) 4 (2+2) 4 5 5 + estudi 5+gran estudi 6 6 + 1 estudi 8 9 10 11


Vitalhotel Heilbrunn Bad Mitterndorf Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 96 allotjaments a Bad Mitterndorf.\nNeuhofen 108, Bad Mitterndorf, Bad Mitterndorf, Àustria, 8983 - Veure al mapa\nMés informació sobre Vitalhotel Heilbrunn\nAl visitar Bad Mitterndorf, vosté es sentirà com a casa a Vitalhotel Heilbrunn, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Vitalhotel Heilbrunn és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa són només algunes de les comoditats que fan que Vitalhotel Heilbrunn sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, sauna, piscina exterior, piscina coberta. Vitalhotel Heilbrunn és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Bad Mitterndorf.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Puthenthope Entrada:\n12 ComentarisPalmleaves Beach Resort...Habitacions per nit per només41 EUR Ushus...Habitacions per nit per només Beach House...Habitacions per nit per només Més zones a Thiruvananthapuram\nPuthenthope és la mescla perfecta de tranquilitat i oci a l'emocionant ciutat de Thiruvananthapuram. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Puthenthope està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Thiruvananthapuram. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Puthenthope.\nHotels destacats a Puthenthope, Thiruvananthapuram\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Thiruvananthapuram, Palmleaves Beach...\nHotels a Puthenthope: Beach House