Mundos propios: LA LLEGENDA DELS CAMPANARS DE SANT CLIMENT DE TAÜLL, SANTA EULÀLIA D’ERILL LA VALL I SANT JOAN DE BOÍ\nLA LLEGENDA DELS CAMPANARS DE SANT CLIMENT DE TAÜLL, SANTA EULÀLIA D’ERILL LA VALL I SANT JOAN DE BOÍ\nEl conjunt d’esglésies romàniques de la Vall de Boí, nou d’elles declarades com Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, es troben repartides entre els diferents pobles d’aquest municipi, a la comarca de l’Alta Ribagorça. De totes elles, tres en concret, no només comparteixen el mateix estil arquitectònic, sinó que a més a més estan estretament lligades per una llegenda comuna; són les esglésies de Sant Climent de Taüll, Santa Eulàlia d’Erill la Vall i Sant Joan de Boí. La història, que uneix el destí d’aquestes tres esglésies, i més concretament dels seus campanars, us la explicarem a continuació.\nL'església de Sant Climent de Taüll.\nEn el seu llibre Muntanyes Maleïdes, Pep Coll recull una llegenda que ens explica que en temps antics, a Taüll, vivia un jove de bona planta i més bon cor encara, que es deia Climent, i era l’hereu de la millor hisenda del poble. No hi havia pobre que passés per aquest poble, que no fos acollit a casa seva i sortís ben content i servit. El cas és, que aquest jove festejava amb l’Eulàlia d’Erill la Vall, una fadrina tan virtuosa i de bona família com ell. Ambdós festejaven, i el Climent tot sovint baixava de Taüll per veure a l’Eulàlia a Erill la Vall, i allà passaven unes hores junts, però quan ell se n’havia de tornar cap amunt, la noia es quedava molt trista.\nAixí, per no passar tantes hores sense tenir noticies del seu estimat, l’Eulàlia va fer alçar una torre de sis pisos, ben alta, de manera que pogués guaitar la casa de Taüll on vivia el seu xicot. Poc temps després, a Taüll, el xicot també edificava una torre similar, també de sis pisos d’alçada, de manera que, des de llavors, els dos amants podien passar llargues estones al cap d’aquell mirador fent-se l’aleta l’un a l’altre, de dia amb draps de colors i de nit amb teies.\nPerò com passa tant sovint, no hi ha dos sense tres! Així, resulta que un xicot anomenat Joan que vivia a Boí -just el poble que es troba a mig camí de Taüll i Erill la Vall-, també es va encapritxar de l’Eulàlia, ja fos per la seva bellesa o les seves maneres. Aquest jove era molt bon xicot però més pobre que una rata. Tot i això, per tal demostrar el seu amor a l’Eulàlia, el Joan va començar a bastir una torre a Boí per tal de poder-la espiar des de casa i, atès que els tres pobles es troben alineats en línia recta, fer ombra al seu rival de Taüll, ja que li impediria la vista de la seva estimada. Però si falten els diners, alguns somnis mai s’aconsegueixen; així que, quan el Joan ja havia edificat tres pisos del mirador, la seva bossa va quedar ben buida i ho va tenir que deixar córrer. Durant molt de temps, el pobre xicot observava, tot resignat, com els amants festejaven nit i dia amb senyals que es feien per damunt del seu cap. Com es pot suposar, la noia sabia que el Joan també li feia l’aleta, però ella preferia el Climent, que tenia millor hisenda.\nL'església de Santa Eulàlia d'Erill la Vall.\nAl cap d’un temps, quan tothom ja parlava de casament, el Climent es va posar malalt i va morir poc després. Uns dies més tard, l’Eulàlia va anar a trobar d’amagat el Joan. La noia, amb llàgrimes als ulls, li va confessar que esperava una criatura del Climent i li demanava que es casés amb ella perquè la relliscada no quedés al descobert, però advertint-lo que, a partir d’aquell punt, ella tenia la intenció de romandre pura pel que li quedés de vida. El Joan, tot i la duresa de la condició, ho va acceptar sense pensar-s’ho gaire, ja que, per tal de tenir l’Eulàlia a la vora, hauria fet tot el que ella li hagués demanat.\nUns mesos després de casats, va néixer la criatura, que el Joan tractà des del primer moment com a fill propi, encara que en realitat no hi tingués res a veure. La parella va dur una vida tan virtuosa i exemplar que, un cop morts, el Sant Pare de Roma els va canonitzar, juntament amb el Climent de Taüll, que com hem dit, també va ser molt bon xicot.\nEn homenatge, els pobles on havien nascut cadascun d’aquests joves els van adoptar com sants patrons i van convertir les seves cases en esglésies, i les torres en els seus campanars.\nAquesta història explica per què els tres campanars de Taüll, Boí i Erill la Vall tracen una línia recta, i per què els de Taüll i Erill la Vall són més alts, esvelts i espigats, mentre que el de Boí és més baix i rabassut.\nL'església de Sant Joan de Boí.\nPublicado por Joan Ramon Santasusana Gallardo en 16:20\nSERES FANTÁSTICOS Y LEGENDARIOS DE LA MITOLOGÍA IN...\nLA LLEGENDA DE LA CUCAFERA DE TORTOSA\nLA LLEGENDA DELS CAMPANARS DE SANT CLIMENT DE TAÜL...\nLA LLEGENDA DE LA ROCA DEL SANTET\nLLEGENDES DEL CASTELL DE MALMERCAT


The Hot Chick - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\npel·lícula de 2002 dirigida per Tom Brady\nThe Hot Chick és una comèdia estrenada l'any 2002, que intenta reflectir diferents aspectes de la societat adolescent dels EUA. Entre els temes que aborda, amb menys o més èxit, hi ha l'acceptació de la gent diferent, les relacions entre pares i adolescents, o fins on ens poden portar els estereotips.\nHappy Madison Productions i Touchstone Pictures\nLa pel·lícula està produïda per Adam Sandler qui té un petit paper com a hippy obsessionat amb el consum i emmagatzemant de marihuana, i dirigida per Tom Brady.\n3 Titulació en català\nJessica és l'autèntica triomfadora al seu institut. Guapa, elegant i líder de l'equip de Cheerleaders es dedica tant a cuidar-se com a molestar amb les seves amigues als qui no són com ella, com per exemple la Hildemburg una noia grassoneta qui té un talent excepcional per la química o l'Eden una jove obsessionada per la bruixeria que treu unes notes excel·lents a història.\nThe Hot Chick comença quan Jessica i les seves amigues visiten un centre comercial i acaben en una antiquària on troben unes arracades que tot i no estar a la venda, s'enduen a l'intercanviar-les per unes altres.\nMentrestant, Clive, un lladregot d'uns 30 anys es troba robant a una estació de servei. Tot el que aconsegueix robar són uns natxos amb formatge i refrescos, i decideix fugir a correcuita i sense aixecar cap sospita. Però Jessica i les seves amigues paren a la benzinera per carregar el dipòsit, i pensant que Clive és l'encarregat li demanen que ompli de benzina el cotxe mentre el torturen amb bromes de mal gust. Durant aquestes bromes, Jessica perd una de les arracades, que Clive recupera pensant que val força diners. Al vespre, quan tots dos se'n van a dormir, cada un es posa una de les arracades a l'orella.\nL'endemà al matí, al llevar-se, Jessica s'adona que s'ha convertit en Clive, i Clive veu que ara és Jessica. Comencen aquí una sèrie d'entrebancs còmics, que porten a la Jessica convertida en home a passar per mil i una anècdotes. Primer de tot, convenç a les seves amigues de què ella és realment qui és, i després es convenç de què las que odiaven no tenien res a veure. En aquest moment Hildemburg posa els seus coneixements de química per ajudar a Jessica a pesar de tenir-li molta ràbia, i Eden els seus de bruixeria i santeria, tot i reconèixer que li ha fet altres encanteris com fer-li créixer un pit més que l'altre, el qual sembla que afecta a la seva amiga April, i no a ella. Tot i així, el problema segueix sense resoldre's i Jessica es veu obligada a treballar com a mosso de neteja de l'institut. Allí comparteix vestuari amb seu company sentimental qui li demostra, parlant amb un amic, que realment se l'estima i no només la vol pel sexe. Igualment, Jessica es veu obligada a aprendre a orinar com un home, a demanar begudes en una discoteca com un home i fins i tot a defensar Eden a bufetades després que un noi l'hagi intimidat sexualment.\nPer una altra banda, Clive es troba amb la mateixa situació. Ha d'aprendre a dur sabates de taló, a esquivar les obscenitats que li diuen els homes, a tenir la menstruació… Finalment, Clive acaba treballant com a ballarina eròtica en un bar, després d'utilitzar el seu nou i sorprenent atractiu per a realitzar un parell d'atracaments.\nPerò el que era una situació relativament còmica, acaba en desesperació per a Jessica qui torna als grans magatzems per buscar la solució del seu problema. Allí descobreix, que el problema prové de les arracades que estan embruixades per una princesa de l'antic orient, que les va utilitzar per fugir d'un mal matrimoni. Totes elles, decideixen buscar l'arracada perduda, fins que una d'elles veu a les notícies de TV a Clive, amb cos de Jessica, atracant a dos vianants. En aquell moment, tota la colla va al bar on treballa Clive, i l'envolta fins que Jessica pot robar-li l'arracada recuperant el seu cos, i al seu company.... el que no s'havia adonat és que una de les seves amigues, April, s'havia enamorat d'ella com noi.\nRob Schneider.... Clive/Jessica\nRachel McAdams…. Jessica/Clive\nAnna Faris.... April\nMegan Kuhlmann - Hildemburg\nTia and Tamera Mowry - Venetia and Sissy\nMatt Weimberg - Booger\nAngie Tone - Madame Mambuza\nTitulació en catalàModifica\nAl no estar doblada al català, la pel·lícula no té un nom oficial en la nostra llengua. La traducció directa de l'anglès seria "La noia guapa o atractiva" o la "Tia bona", mentre que si agafem com a referència el títol en espanyol la traducció seria "Aquest cos no és el meu".\nEl personatge del bombo, interpretat per Adam Sandler està basat en un "sketch" del programa "Saturday Night Live" (1975) interpretat per Rob Schneider\nQuan la rival de Jessica, Bianca, és agafada pels membres de seguretat, un dels membres li diu "Anem Wynona" en referència a Winona Ryder que havia estat trobada culpable de robatori a botigues al novembre de 2002\nÉs el debut de Ashlee Simpson en una pel·lícula de Hollywood.\nEn els extres del DVD, es pot trobar el videoclip Starlight del grup neozelandès Zed amb la participació de Rob Schneider i Sam Doumit. També hi ha una entrevista a Adam Sandler presentada per la mateixa actriu.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=The_Hot_Chick&oldid=29298382»\nDarrera modificació: 21 gen 2022 a les 21:11\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 gen 2022 a les 21:11.


Màster MBA en Business Analytics | UPC School - Barcelona\nInici > Màsters i postgraus\t> Formació\t> Màster en MBA en Business Analytics\nMàster innovador en direcció d'empreses amb analítica de dades. Prepara't per al futur a la UPC!\nFi classes: 10/02/2024\nFi programa : 16/02/2024\nEl món s'està tornant digital. No hi ha dubte que la digitalització és una de les principals tendències que estan transformant l'economia, la societat i les empreses. Les tecnologies digitals estan canviant la forma en què les empreses dissenyen, fabriquen i subministren els seus productes i serveis (per exemple, dispositius mòbils intel·ligents, impressió en tres dimensions, informàtica cognitiva, realitat virtual i IoT). De fet, les empreses s'enfronten a l'imperatiu digital d'adoptar noves tecnologies de manera eficaç per poder seguir competint en un mercat global.\nLes organitzacions que capitalitzen grans quantitats de dades han començat a traslladar l'anàlisi a les funcions comercials, operacionals i de producció bàsiques, així com a les financeres i a les de gestió de persones i de talent. Aquest nou enfocament els hi està proporcionant noves formes de resoldre problemes i de crear valor.\nEn aquest context, sorgeix precisament l’MBA en Business Analytics, que té com a objectiu ajudar els professionals a transformar la seva organització i crear una cultura basada en l'evidència de dades.\nEl màster incorpora un equip docent mixt format per professionals (directius, consultors, etc.) del sector de l’analítica de dades i experts del món universitari per oferir una formació d'alt nivell que cobrirà eficaçment les necessitats reals de les organitzacions actuals. L'equip docent impulsarà el desenvolupament d'activitats a través de les eines més innovadores i eficaces, com són les eines de programació per terminal (per exemple, R i Python) o mitjançant entorns visuals (per exemple, Knime).\nGestionar i analitzar grans quantitats de dades d'empresa.\nTransformar i comunicar eficientment informació tècnica.\nPrendre decisions estratègiques, tàctiques i operatives basades en dades.\nDefinir i executar una estratègia empresarial a partir de dades.\nDefinir i dur a terme plans d'acció a partir de l'anàlisi de dades.\nCrear una cultura organitzativa basada en l'evidència de dades.\nProfessionals de qualsevol sector amb perfil tècnic i experiència directiva que vulguin ampliar els seus coneixements i habilitats de direcció empresarial a partir de l'ús de l'analítica de dades d'empresa.\nPersones recentment titulades que desitgin adquirir i/o ampliar la seva formació en el món empresarial.\nL'empresa i el seu funcionament.\nL'estratègia de negoci i corporativa.\nAspectes ètics i legals. La Responsabilitat Social Corporativa (RSC).\nModels de presa de decisions.\nLideratge, Canvi Organitzatiu i Gestió de Projectes\nLideratge, motivació i gestió del temps.\nDigitalització de l'empresa.\nGestió del canvi organitzatiu.\nGestió de projectes digitals.\nTècniques i Eines de Gestió de Dades\nTipologia i lectura de dades.\nNeteja de dades.\nBases de dades no relacionals.\nTècniques i Eines d'Anàlisi de Dades\nIntroducció a l'anàlisi de dades.\nModels no supervisats.\nHeurístiques i algorismes.\nAnàlisi automàtica de textos.\nTècniques i Eines de Visualització de Dades i Storytelling\nVisualització bàsica de dades.\nVisualització dinàmica de dades.\nPanells de control de negoci.\nCustomer Analytics en Màrqueting\nIntroducció al màrqueting i a la gestió de clients.\nOrganizational brand, customer experience i customer journey map.\nSistema de dades Customer Relationship Management (CRM).\nCaptació i avaluació de clients.\nSegmentació de mercat i de clients.\nFidelització i vinculació de clients.\nÚs i anàlisi de xarxes socials.\nDisseny d'estratègies de màrqueting.\nAnalítica de dades aplicada al màrqueting\nAnalítica de conversió de clients.\nAnalítica de la força de vendes i el canal.\nAnalítica de la segmentació, focalització i posicionament (STP).\nAnalítica de fidelització (RFM).\nAnalítica d'eficàcia publicitària.\nAnalítica de xarxes socials.\nAnalítica de previsió de vendes.\nAnalítica de preus.\nFinancial Analytics en la Direcció Financera\nFonaments de la direcció financera\nIntroducció a la direcció financera.\nComptabilitat I (principis i estats comptables).\nComptabilitat II (models i gestió de costos).\nComptabilitat III (eines i mètriques per al seu seguiment).\nAnàlisi per a la valoració d'empreses.\nAnalítica de dades aplicada a la direcció financera\nComandaments de quadre integral.\nModels de meritació discrecional.\nModels de despesa discrecional.\nModels de predicció del frau.\nModels de l'impacte de mètriques no financeres en els resultats financers.\nModels de gestió de resultats/guanys.\nModels de preus, rendiments i riscos de les accions de les empreses.\nSupply Chain Analytics en la Direcció d'Operacions\nFonaments de la direcció d'operacions\nIntroducció a la direcció d'operacions i la cadena de subministrament.\nPlanificació de vendes i operacions.\nLa gestió d'aprovisionament.\nCadena de subministrament internacional.\nSistemes de qualitat. Aplicació a una empresa de transport.\nAnalítica de dades aplicada a la direcció d'operacions\nAnalítica de tendències.\nAnalítica del nivell competitiu.\nAnalítica de segmentació.\nAnalítica de moviments.\nAnalítica de risc.\nAnalítica de l'impacte del preu.\nAnalítica de posicionament.\nAnalítica de qualitat.\nAnalítica de l'estacionament.\nWorkforce Analytics en la Direcció Estratègica de Persones\nFonaments de la direcció estratègica de persones\nIntroducció a la direcció de persones i la gestió del talent.\nEmployer branding, employee experience i employee journey map.\nMètriques i mesures de recursos humans.\nAnàlisi de llocs de treball i planificació de la força de treball.\nReclutament i selecció de candidats.\nFormació i desenvolupament d'empleats.\nGestió i avaluació del rendiment.\nRelació i participació dels empleats.\nAnalítica de dades aplicada a la gestió estratègica de persones\nAnalítica per a la planificació de la força de treball.\nAnalítica de reclutament.\nAnalítica de la diversitat i el nivell d'inclusivitat.\nAnalítica en la inversió d'aprenentatge.\nAnalítica del rendiment.\nAnalítica de remuneració.\nAnalítica de relacions no formals.\nEl treball de fi de màster consta de tres blocs:\nSessions formatives que tractaran sobre el disseny, l'elaboració i la presentació de treballs.\nEl desenvolupament d'un treball individual o en grup focalitzat en l'ús de l'analítica de dades de les empreses.\nActivitats vinculades directament amb el desenvolupament dels treballs.\nDoctora en comunicació per la Universitat Ramon Llull (URL). Màster en Estratègia i creativitat per la Blanquerna - Universitat Ramon Llull. Llicenciada en Econòmiques per la Universitat de Barcelona (UB) i PDD en l'IESE. Fundadora de la consultora Koncepts (www.koncepts.es). Actualment, és professora en la Facultat Blanquerna Comunicació i en diversos màsters oficials. Té més de 15 anys d'experiència en empreses multinacionals (ReckittBenckiser, Idilia, Kantar MillwardBrown), amb projectes de consultoria estratègica i de màrqueting per a empreses tecnològiques i del sector alimentació.\nProfessora d'Història Econòmica en CUNEF Universitat. Doctora per la Universitat Complutense de Madrid i investigadora visitant en les universitats de Reading (el Regne Unit), York (el Regne Unit) i Jinan (la Xina). La seva recerca se centra en els efectes de la inversió directa estrangera en països d'industrialització tardana. Secretària General de l'Associació Espanyola d'Història Econòmica (AEHE) i secretària de la European Business History Association.\nLlicenciat amb honors en Administració i a Direcció d'Empreses en la Universitat Pompeu Fabra (UPF). Programa de Desenvolupament Directiu a IESE Business School, Programa de Direcció General a EADA Business School i Màsters de Màrqueting i Mercats financers en diverses escoles de negoci. Actualment és director de Màrqueting i Innovació a DAS Seguros liderant projectes de desenvolupament de negoci, nous productes i planificació estratègica. Té una àmplia experiència com a consultor estratègic en projectes internacionals (Deloitte, Everis) als sectors de FMCG, Turisme, Farma i Industrial.\nLlicenciat en Administració i Direcció d'Empreses per la Universitat de Barcelona (UB). Acumula 11 anys d'experiència en el sector de l'automoció, desenvolupant-se des del punt de vista de marca i importador a Volkswagen-Audi España (Analista de Vendes Audi i Planificació de Vendes i Logística Audi) i més recentment, en el sector del rent a car en empreses com Sixt i OK Mobility desenvolupant les àrees de Yield & Revenue Management.\nGraduada en Enginyeria aeroespacial per la Universitat Politècnica de València (UPC), Màster Universitari en Enginyeria Aeronàutica per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), Postgrau en Data Science i Big Data per la Universitat de Barcelona (UB), doctoranda en Administració i Direcció d'Empreses en la UPC. Ha treballat en els equips d'analítica i ciència de dades de companyies multinacionals. Ha participat en projectes de transformació digital per a la implantació de la cultura de la dada i l'ús d'algorismes avançats en el funcionament diari de les empreses.\nEnginyer en Electrònica per l'escola Centrale-Supélec Supelec School de París en 1995. Programa de Direcció General (PDG) per IESE Business School. És doctor de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). És professor associat en la Salle. Ha exercit durant 20 anys diferents càrrecs directius en consultoria IT en IBM Global Services i Capgemini. Actualment és data scientist i consultor en Innovació i Smart City.\nLlicenciada en Enginyeria Industrial per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Actualment és membre del Comitè de Direcció de la zona Ibérica a l'empresa Schneider Electric dirigint l'àrea de Customer Experience, Facilities i Responsabilitat Social Corporativa. Acumula més de 15 anys d'experiència tant nacional com internacional (França i Brasil) a l'àrea de desenvolupament de negoci i Customer Experience dins del sector de la gestió de l'energia.\nLlicenciat i Màster en Administració i Direcció d'Empreses per ESADE (1987). Des de 1980 fins a 1990 va desenvolupar la carrera professional en els serveis financers, l'auditoria i la consultoria. Des de 1990 fins avui és gerent d'empresa familiar en el sector del comerç internacional del paper, i ho combina amb la docència de temàtiques financeres com a professor associat a la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), a ESADE, al CETT-Facultat de Turisme i a la UOC. També du a terme activitats de consultoria en temes financers, costos i organitzatius en el sector de l'alimentació.\nGraduat en Business & Technology per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Microsoft Certified Specialist (MCSA) en Data Analytics. SCRUM Master en gestió de projectes Àgils per la European Scrum Association. Business Manager i consultor sènior a BertIA, consultoria especialista en projectes d'anàlisi de dades i infraestructura Cloud. Referent sobre metodologia Aibizfy en implantació de projectes d’IA. Acumula una experiència contrastada treballant com a consultor i gestor de projectes per grans corporacions internacionals del món logístic, productiu, farmacèutic i d'altres.\nLlicenciat en Ciències Ambientals per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Postgrau en Diagnosi Ambiental per la Universitat de Barcelona (UB) i de Vigilància Tecnològica i Intel·ligència Competitiva per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), Màster en Geografia per la UAB i Doctor en Empresa i Innovació per la Universitat de Vic (UVIC). Ha col·laborat com a expert en la Fundació CYD, ASHOKA, COTEC i com a mentor en acceleradores i programes d'innovació (Imagini, SHIP2B, START4BIG, etc). Ha estat key note speaker, docent i investigador amb peer-reviewed papers en teoria organitzacional, business, sociologia interaccionista i innovació. Actualment, Innovation Program Manager en VidaCaixa.\nChief Data Officer en Mind Analytics, empresari i director de projectes amb més de 17 anys d'experiència en la consultoria de gestió de dades i en la implementació de projecte d'analítica. Estreta col·laboració amb diferents organitzacions en la creació de les seves oficines de dades i en la implantació de metodologies de treball àgils per a democratitzar les dades en les empreses. Els meus interessos professionals són les arquitectures distribuïdes, els entorns sense servidor i com obtenir el millor rendiment de les solucions tecnològiques.\nEnginyer Industrial per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), Doctor en Administració i Direcció d'Empreses, Especialista en Change Management, Desenvolupament i Canvi Organitzacional. Estratègia i la seva Implementació; MBA per l'Euncet Business School; Advanced Management Program (AMP) per l'IESE Business School; Programa de Desenvolupament Directiu per l'IESE Business School. Més de 25 anys d'experiència com a directiu en diferents sectors -especialment serveis- tant en empresa pública com privada, part d'ells en l'àmbit internacional (Ferrovial Serveis, Amey PLC [UK] Cespa, Dominion Global, Ajuntament de Sant Cugat, Grup MAAS,-Automoció-dealer). Especialista en empresa familiar.\nEnginyer Industrial, especialitat Organització i Gestió d'Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). Màster Supply Chain, Transport i Mobilitat de la UPC. Professor associat de l'Escola d'Enginyers Industrials en diversos màsters, professor col·laborador en la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) en l'àrea d'Economia i Empresa. Professional Certificat en Mesura i Verificació d'estalvis energètics CMPV-Efficiency Valuation.\nDoctor en Enginyeria Industrial per la UPC. Des de 1998, professor del Departament d'Organització d'Empreses de la UPC. Imparteix docència en assignatures d'organització industrial, business Analytics i transport aeri en les escoles de la UPC ESEIAAT i EPSEB. Ha impartit cursos d'administració i direcció d'empreses i d'introducció a la investigació científica en programes de formació permanent. Investiga en comportament organitzacional i aplicacions de teoria de xarxes complexes en transport aeri.\nEnginyer Industrial per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i Màster en Desenvolupament Organitzacional. Desenvolupa la seva carrera professional al sector de l'alimentació, on ocupa el càrrec de director d'R+D+I. Des de l'any 2008 la seva activitat professional se centra en la formació per a empreses en lideratge, equips i comunicació interpersonal, sent, a més, professor de l'assignatura de Direcció de Persones al Departament d'Organització d'Empreses de la UPC. Expert en desenvolupament organitzacional i habilitats directives, àmbit en el qual és autor de diferents llibres.\nEnginyer en Telecomunicacions per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), Postgrau en Direcció d'Empreses per ESADE, en Direcció de projectes Àgils per la Universitat Juan Carlos i Postgrau en IA aplicada a HR i futur del treball per la Rutgers University. Soci cofundador del HrAgileInstitute, consultora que acompanya a les organitzacions en el desenvolupament de l'agilitat organitzativa mitjançant la ciència del #flow. Directiu en multinacionals, professor, conferenciant i conseller. Actualment és el CEO i fundador de Science4Tech Solutions, startup de Health Tech de recent creació amb el llançament de MatchTrial.\nSoci fundador i CEO de Sapiens Mindset, empresa especialitzada en People Analytics, IA i BI. Quasi 30 anys d'experiència en el món de la informàtica, tecnologia i Internet. Màster en eCommerce 2001, eBusiness 2002 i eLearning 2003 per La Salle URL. Conferenciant internacional i autor de quatre llibres: 'Mamut o Sapiens', 'La parálisis que activa', 'Tropa Sapiens' i 'Conexión Monástica' A més col·laboro amb diferents mitjans de comunicació.\nConsultoria estratègica o de digitalització.\nDirector i responsable d'àrees d'empresa.\nResponsable de projectes estratègics.\nVicenç Fernández Alarcón: "Una analítica de dades d'èxit és aquella que sorgeix a partir d'un problema o oportunitat de negoci"\nVicenç Fernández Alarcón és el director acadèmic del nou màster MBA en Business Analytics . Doctor en Administració i Direcció d'Empreses per la UPC i enginyer en Telecomunicacions per la Universitat Ramon Llull. Combina la seva activitat docent a la UPC amb la d'investigador i consultor d'empreses en analítica de dades. Tota aquesta experiència professional i acadèmica integrant management i tecnologia la posa al servei de la direcció acadèmica del nou MBA que començarà al mes de gener. Coneixem tots els detalls en aquesta entrevista. Actualment, la digitalització ja és un imperatiu per a qualsevol organització que es vulgui mantenir competitiva. Quines implicacions té aquest nou escenari digital en la gestió empresarial? Avui dia podem trobar una gran quantitat d'articles, llibres, pàgines web i blocs fent referència a la digitalització de les organitzacions. Però aquest fenomen no és exclusiu de les organitzacions sinó de la societat en general. La digitalització no és utilitzar únicament un nou software o internet, és conceptualitzar el funcionament de les organitzacions de manera diferent. I això comporta canvis dràstics a les organitzacions. Per exemple, una nova distribució de poder, la incorporació de nous rols, el desenvolupament de noves pràctiques o l'ús de noves dinàmiques per a la presa de decisions. Dur a terme aquests canvis sense els coneixements i les habilitats necessaris pot tenir resultats catastròfics. Per què és tan vital avui dia que les empreses opten per un model de gestió basat en les dades? Una de les conseqüències de la digitalització de la societat ha estat l'aparició de mercats hipercompetitius on les necessitats, els desitjos i els gustos dels clients canvien ràpidament. A més, la diversitat també ha augmentat. L'única manera que les organitzacions siguin capaces de seguir i, fins i tot, avançar-se a aquests canvis és una alta capacitat d'adaptació i una presa de decisions més ràpida. Per mantenir-se competitives, les organitzacions necessiten conèixer tant el que està passant a l'exterior com a l'interior a través d'evidències, com són les dades. Quina estratègia cal seguir per transformar aquestes dades en recursos de valor per a la presa de decisions estratègiques i operatives? Els problemes principals en la transformació de dades en recursos de valor són dos. El primer fa referència a l'enfocament que segueixen la majoria d'organitzacions a l'hora de dur-la a terme. Si analitzem el que ha passat fins ara, podrem veure que moltes organitzacions inicien aquest procés plantejant què poden fer amb les dades de què ja disposen; tot i això, l'experiència ha demostrat que aquest plantejament sol fracassar perquè no està orientat al negoci. Per la seva banda, els èxits més grans han sorgit quan l'organització comença aquest procés a partir d'un problema de negoci, en lloc de les dades de què disposa. La segona dificultat fa referència a la implicació de l'alta direcció a aquest canvi. Com qualsevol canvi organitzatiu, el paper que té la direcció és clau per implantar i mantenir un canvi d'aquesta mena. La figura del business analytics expert és una de les més demanades per les empreses. Amb quines competències ha de comptar? El business analytics expert és una figura complexa a causa del gran nombre de funcions d'empresa amb què interactua. Podem dividir les competències que necessita aquest expert en quatre categories. Primer, aquest professional necessita coneixements d'empresa i, més concretament, de la funció de l'empresa on treballarà. Els coneixements d'empresa en un projecte de Workforce Analytics són diferents dels d'un projecte de Customer Analytics . Segon, cal desenvolupar un mindset analític; en altres paraules, cal desenvolupar habilitats en metodologia científica per encarar els problemes o els projectes a partir d'un enfocament rigorós. El tercer conjunt de competències són les relacionades amb la tecnologia (com ara l'ús de llenguatges d'anàlisi de dades). Encara que aquest professional no necessita ser-hi expert, sí que necessita un cert nivell de coneixements tecnològics per poder avaluar quins projectes són tecnològicament viables. Finalment, necessita una capacitat de comunicació alta, ja que la majoria de les audiències no estan preparades per entendre els detalls de l'ús de l'analítica. És el que, actualment, anomenem la competència d' storytelling . Què s'espera d'un líder d'una organització data driven ? Els treballadors prenen com a referents els líders a l'hora de dur a terme les seves responsabilitats. Per això, es podria esperar que un líder en una organització basada en dades tingués en compte els resultats d'aquestes dades. Però la realitat no és així. En un informe recent de KMPG, es va evidenciar que el 64% dels presidents de grans empreses espanyoles havien passat per alt conclusions procedents de l'anàlisi de dades "perquè contradeien la seva experiència o intuïció". Al mateix informe, podem observar que el 82% dels consellers delegats confien més en les dades històriques que en l'analítica predictiva. Com podem veure, encara hi ha molta feina al davant. Podries citar-nos algun exemple de bones pràctiques o d'una organització data driven referent? La bona pràctica que podem recomanar en projectes d'analítica de dades és iniciar-los a partir d'un problema o oportunitat de negoci. Tal com hem esmentat prèviament, el principal error a la majoria de les organitzacions és engegar un projecte d'analítica de dades amb l'objectiu de comprovar què es pot fer amb les dades disponibles actualment. Cal no oblidar que el canvi que estem intentant dur a terme és per mantenir o millorar el negoci i, per tant, aquest hauria de ser el focus del projecte. L'experiència ens ha demostrat que moltes organitzacions defineixen els objectius d'aquests projectes en relació amb l'ús de les seves dades més que en el negoci en si mateix. Al gener poseu en marxa el nou màster MBA en Business Analytics. Amb quina finalitat neix aquesta aposta formativa? Les organitzacions han començat a traslladar l'anàlisi (de grans quantitats) de dades a les funcions comercials, operacionals i de producció bàsiques, així com a les financeres i de gestió de persones i de talent. Aquest nou enfocament els proporciona noves maneres de resoldre problemes i de crear valor. En aquest context, l'MBA en Business Analytics té com a propòsit ajudar els professionals a transformar la seva organització i crear una cultura basada en l'evidència de dades. El màster combina estratègia en la direcció empresarial amb eines per a l'analítica de dades d'empresa ( business analytics ). Aquesta combinació és clau, ja que tenir coneixements i pràctiques de direcció i gestió d'empreses sense una comprensió profunda sobre l'impacte de les dades en el funcionament empresarial pot ser tan perjudicial com disposar de grans habilitats a l'analítica de dades sense un enteniment holístic sobre el funcionament de l'economia, el mercat i les organitzacions. Quin equip docent hi és darrere d'aquest nou MBA? L'equip docent està format per tres perfils. D'una banda, el 17% són acadèmics amb reconeixement mundial i experiència en consultoria. D'altra banda, un 53% són professionals experts en temàtiques de negoci (com ara directors generals, responsables de l'experiència dels clients, directors de recursos humans i gestors de projectes). Finalment, un 30% són professionals experts en analítica (com ara directors de departaments d'analítica i consultors en analítica de negocis). Com podeu veure, l'equip docent ofereix una visió transversal sobre les temàtiques de MBA. Per a quin tipus de perfil professional està pensada aquesta formació? El perfil d'aquesta formació són professionals de qualsevol sector amb perfil tècnic i experiència directiva que vulguin ampliar els seus coneixements i habilitats de direcció empresarial a partir de l'ús de l'analítica de dades d'empresa. El màster està dissenyat perquè tant professionals amb coneixements i habilitats en l'anàlisi de dades com aquells que vulguin introduir-se en aquest món puguin seguir-los i treure'n el màxim profit possible.


El XXIX Festival Internacional Blues de Cerdanyola es dedica a la memòria del mític Dr. John | Cerdanyola del Vallès\nInici / Actualitat / El XXIX Festival Internacional Blues de Cerdanyola es dedica a la memòria del mític Dr. John\nEl XXIX Festival Internacional Blues de Cerdanyola es dedica a la memòria del mític Dr. John\ndv., 04/10/2019 - 08:55\nDel 4 al 13 d’octubre el FIBC acollirà una setantena d’activitats i les actuacions, entre altres, de Kyla Brox, Saron Crenshaw, Imperial Jade, Fernando Rubio & The Inner Demons, J. Teixi Band, Jawbone i la Sun Street Blues.\nEl comerç i la llotja de Les Fontetes participarà en el festival el dia 5 d’octubre a l’activitat Comerç & Blues\nEl XXIX Festival Internacional Blues de Cerdanyola, FIBC, manté el segell de qualitat en les actuacions enguany, tant pel que fa als caps de cartell com els concerts organitzats pels bars i els locals de la ciutat, un dels puntals de la llarga trajectòria del FIBC que el situen com el primer festival de blues de l’estat espanyol (la primera edició es va fer el 1988).\nAquest any el FIBC es dedicarà a Dr. John ( tal com era conegut el músic Malcom John Rebennack Jr., tot un mite del món de la música, que ens deixava el passat mes de juny). Va actuar en dues ocasions al FIBC: el 1994 al pavelló d’esports i el 1998 al Teatre Ateneu. Guanyador de sis Premis Grammy i membre del Saló de la Fama del Rock and Roll des del 2011, es té un gran record d’ell al seu pas per Cerdanyola del Vallès.\nUn any més, el festival ha mantingut la particularitat de la seva organització amb una feina conjunta entre la Comissió Ciutadana, l’Ajuntament de Cerdanyola del Vallès a través del servei de Cultura, així com els bars i establiments de la ciutat.\nUna fórmula particular que caracteritza el Festival Internacional Blues de Cerdanyola i que permet que durant els dies de festival, les activitats s’estenguin per tot el municipi: concerts, exposicions, activitats infantils… Fins arribar a la setantena.\nUna altra de les característiques que defineixen el Festival Internacional Blues de Cerdanyola és la gratuïtat dels espectacles, tant dels concerts com de la resta d’activitats. L’objectiu d’aquesta acció és un afany de donar a conèixer el blues i els artistes que es mouen dins el gènere, així com atraure diferents públics gràcies a la varietat d’activitats que permeten veure en un mateix festival a famílies i melòmans.\nEl comerç i l’hostaleria de la ciutat participaran activament al FIBC organitzant l’activitat Comerç&Blues el dissabte 5 d’octubre. Els establiments comercials faran portes obertes i organitzaran activitats al carrer a 18 punts de la ciutat. 8 establiments oferiran degustacions dels seus productes i 6 establiments de restauració oferiran concerts de blues per a gaudi de la seva clientela.\nEl Mercat Municipal de Les Fontetes proposa el Blues al Mercat. Amb un concert pel matí i pel capvespre, al Pla de les Alzines, nit de tapes i dues actuacions musicals, maridant el bon blues amb el bon menjar elaborat amb productes del Mercat Municipal de Les Fontetes.\nConnectar amb el FIBC\nPrograma FIBC (pdf)


S’obren el tràmits d’inscripció prèvia dels ajuts extraordinaris per al manteniment de l’activitat econòmica enfront de la COVID-19 per persones autònomes / ORDRE TSF/32/2021, de 5 de febrer\nEn data de dilluns 8 de febrer, van publicar-se 3 nous ajuts dels quals us detallem informació:\n1. AJUT PER A PERSONES AUTÒNOMES INDIVIDUALS O QUE FORMIN PART D’UNA MICROEMPRESA (màx 3 persones sòcies i màxim 6 persones entre sòcies i treballadors)\n2. AJUT PER A PERSONES AFECTADES PER UN ERTO\n3.AJUTS A PETITES EMPRESES, MICROEMPRESES, COOPERATIVES I PERSONES AUTÒNOMES AMB PERSONES TREBALLADORES A CÀRREC AFECTADES PER UN ERTO\n1.AJUT PER A PERSONES AUTÒNOMES INDIVIDUALS O QUE FORMIN PART D’UNA MICROEMPRESA (màx 3 persones sòcies i màxim 6 persones entre sòcies i treballadores)\nEs tracta d’un ajut extraordinari en forma de prestació econòmica, l’import del qual es determinarà a la convocatòria amb la finalitat d’afavorir el manteniment de l’activitat econòmica de les persones treballadores autònomes, persones físiques, i de les persones treballadores autònomes que formin part de microempreses, davant els efectes directes o indirectes de les noves mesures adoptades per fer front a la COVID-19 i de les derivades de la declaració de l’estat d’alarma.\nb) Estar en situació d’alta al RETA o a una mutualitat com a sistema alternatiu al RETA abans de l’1 de gener de 2021.\nd) La base imposable de l’impost sobre la renda de les persones físiques de l’exercici 2019 de la persona sol·licitant ha de ser igual o inferior a 35.000 euros, en cas d’acollir-se al sistema de tributació individual, i d’igual quantia, amb relació a la part de la base imposable corresponent al sol·licitant, en cas d’acollir-se al sistema de tributació conjunta.\ne) El rendiment net de l’activitat de tot l’any 2020 no ha de superar l’import de 17.500 euros. En cas que la darrera alta com a persona treballadora autònoma sigui posterior a l’1 de gener de 2020, l’import del rendiment net de l’activitat no pot superar el resultat de multiplicar el número de dies d’alta com a persona treballadora autònoma durant l’any 2020 per 47,95 euros.\ng) No tenir ajuts atorgats en la convocatòria per a la concessió de subvencions per afavorir l’autoocupació de joves inscrits al programa de Garantia Juvenil per a l’any 2020\nCal presentar el formulari d’inscripció prèvia com a condició necessària per a poder percebre l’ajut extraordinari, sempre que es compleixen els requisits que es fixin per a la seva concessió. La prelació en la inscripció prèvia no atorga preferència en l’atorgament de l’ajut.\nUna vegada publicades les convocatòries dels ajuts extraordinaris, la presentació del formulari d’inscripció prèvia, omplert amb les dades requerides, produeix els efectes de sol·licitud de l’ajut. El dret de la persona interessada a percebre l’ajut no neix fins al moment que es dicti la resolució d’atorgament corresponent.\nLa inscripció prèvia cal fer-la en el següent enllaç: http://canalempresa.gencat.cat\nEl formulari d’inscripció prèvia es pot presentar des de les 9.00 hores del dia 19 de febrer de 2021 fins al dia 26 de febrer de 2021 a les 15.00 hores.\nL’import de l’ajut torna a ser de 2.000€ i és compatible amb els rebuts en l’anterior convocatòria.\nSÍ que és obligatori tornar a presentar el formulari d’inscripció prèvia com a condició necessària per a poder percebre l’ajut extraordinari, sempre que es compleixen els requisits.\nL’atorgament dels ajuts no va per ordre d’entrada de les inscripcions, en la convocatòria es definiran els criteris d’atorgament.\nEl certificat digital per a fer la inscripció prèvia ha de ser de la persona beneficiària, en cap cas pot ser el de la gestoria.\nEl titular del compte corrent també ha de ser la persona beneficiària que s’apunta al formulari d’inscripció prèvia.\nEs tracta d’un ajut extraordinari, en forma de prestació econòmica en un pagament únic, l’import del qual es determinarà a la convocatòria.\nAquest ajut té per finalitat complementar la pèrdua de poder adquisitiu de les persones amb bases reguladores més baixes de la prestació per desocupació que han estat afectades per un ERTO, com a conseqüència de la suspensió total o parcial dels seus contractes de treball, derivat de les mesures preventives i de contenció adoptades per pal·liar la COVID-19\n– Les persones físiques treballadores per compte aliè, incloses les persones treballadores amb contracte fix discontinu.\n– Les persones sòcies treballadores de cooperatives i societats laborals i les persones sòcies de treball de cooperatives.\nb) Que es trobessin incloses en un expedient de regulació temporal d’ocupació actiu (ERTO), amb suspensió total o parcial del contracte, per causes econòmiques, tècniques, organitzatives o de producció o derivades de força major relacionades amb la COVID-19, almenys un dia en el període comprés entre l’1 i el 31 de desembre de 2020 o, en els casos de persones amb contracte fix discontinu previst a l’apartat 2 de l’article 9 del Decret llei 30/2020, de 29 de setembre, en el termini esmentat.\nc) Que siguin titulars de la prestació contributiva per desocupació del Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE), o de la prestació extraordinària prevista a l’article 9 del Reial decret llei 30/2020, de 29 de desembre, de mesures socials en defensa de l’ocupació, en el període indicat a l’apartat anterior, o tinguin pendent el reconeixement de la prestació per part del SEPE, derivat d’un ERTO dins del mateix període indicat.\nPer a la inscripció prèvia, les persones interessades que compleixin els requisits establerts anteriorment han d’emplenar el formulari disponible a l’espai de Tràmits de la Seu electrònica de la Generalitat de Catalunya (https://web.gencat.cat/ca/tramits), cercant el tràmit: “Inscripció prèvia a l’ajut extraordinari per a persones treballadores afectades per un ERTO derivat de la COVID-19 i per a persones amb contracte fix discontinu beneficiàries de la prestació extraordinària”.\nEl formulari d’inscripció prèvia es pot presentar des de les 9.00 hores del dia 15 de febrer de 2021 i fins a les 15.00 hores del dia 25 de febrer de 2021.\nPer qualsevol dubte només cal que contacteu amb l’equip del Punt Empresa de l’Agència de Desnevolupament Local de Solsona i Cardona\n← L’Ajuntament de Cardona inicia els plans d’ocupació i formació del programa Treball als Barris\tRecull setmanal d’ofertes de feina (del 8 al 12 de febrer) →


La commoció s'ha apoderat del barri de Cerdanyola de Mataró (Maresme) els darrers dies. Diumenge a les deu de la nit van trobar el cos sense vida d'una nena de 13 anys, Karolina K., degollada i estirada al terra de la seva habitació. La ferida d'arma blanca que tenia al coll havia acabat amb la seva vida. Hi havia sang per tota l'habitació i a hores d'ara encara ningú no sap què ha passat.\nEls Mossos d'Esquadra investiguen el crim com un homicidi i encara no s'ha detingut ningú. La policia manté el secret total sobre el crim, sumat al secret de sumari que ha decretat el jutjat d'instrucció de Mataró que n'ha assumit les investigacions. Només ha confirmat que investiga el crim i que la mare també ha denunciat la desaparició del seu fill de 15 anys, Stefan K.\nEls interrogants de la mort de la nena de Mataró\nEls dubtes inunden aquest misteriós assassinat a Mataró. Els investigadors han escorcollat a fons en tres ocasions el pis i l'habitació del carrer de Burriac on es va trobar la nena. Hi havia sang al llit de la nena i també a les parets, segons s'ha conegut de fonts de la investigació. La policia necessita analitzar tots els vestigis trobats al pis per seguir estirant el fil, ara per ara, a l'espera de poder tancar la declaració de la mare, en camí mort.\nQui ha assassinat la Karolina?\nNingú sap qui ha matat la nena. Els Mossos d'Esquadra no han detingut ningú acusat d'aquest crim i mantenen un escrupolós silenci sobre el cas. Segons expliquen fonts policials, el cos no ha fet ni el comunicat habitual que comuniquen les morts violentes a Catalunya per ordre del jutge que instrueix el cas.\nUn cotxe dels Mossos al carrer de Burriac, a Mataró / ACN\nAlguns veïns han explicat que un home, de nacionalitat russa igual que la família, va ser vist entrant al quart pis del carrer de Burriac el mateix dia que els nens van desaparèixer. La policia segueix el rastre d'aquest home, el possible assassí de la nena, però ara mateix no té gaires més dades.\nQui volia fer mal a la família?\nLa declaració de la mare de la nena, Olga K., poc coneguda al barri però ben coneguda entre la comunitat russa del Maresme i de la Costa Brava, serà clau per saber si tenia enemics que hagin volgut pagar-ho amb la vida dels seus fills.\nHa parlat amb la policia però els investigadors volen tornar-hi a parlar per seguir estirant el fil. Esperen que es vagi recuperant del cop d'haver perdut una filla i no saber res del seu altre fill. S'ha instal·lat a casa d'una amiga, a la Costa Brava, per no haver de tornar al pis de Mataró, que segueix precintat per la policia.\nSaber si tenia enemics i quin tipus de relació hi tenia pot ser important per als Mossos. Per saber qui és l'home que es va presentar a casa de la família quan no hi havia la mare i també per saber on pot ser l'altre fill.\nOn és el germà de la nena morta? Està en perill?\nEn un primer moment es va creure que el noi podia haver tingut alguna cosa a veure amb el crim de la seva germana, però la policia, tal com va avançar ElCaso.cat, el va desvincular de la mort de la nena. Totes les investigacions que s'havien fet fins al moment semblen apuntar que el jove no té res a veure amb la mort de la Karolina. Però segueix sense aparèixer. La mare ho va comunicar al jutjat i es va ordenar una recerca policial per "protegir" el menor.\nOficialment els Mossos d'Esquadra es neguen a aportar informació sobre si el jove està en perill, però fonts de la investigació sí que han explicat a aquest mitjà que si hi ha algú que vol fer mal a la família, i ja ho ha fet de manera fatal amb la filla petita, també podria voler fer mal al nen. Stefan està en perill i cal trobar-lo abans que sigui massa tard.


Els turistes deixen 8.000 milions\nGairebé deu milions d'estrangers visiten Catalunya fins a l'agost\nLa despesa dels turistes estrangers supera els 8.000 milions fins a l'agost, un 9,5% més que l'any passat. Catalunya ha rebut més visitants i el sector es reivindica com el motor de la recuperació.\nELENA FREIXA Barcelona. 27/09/2011 00:00\nEls creixements en els fluxos turístics són una bona notícia enmig d'una economia encara estancada. Entre el gener i l'agost van venir 9,8 milions de visitants, un 4% més que en el mateix període de l'any passat. Bona part de la millora s'explica pels bons resultats amb què es va tancar la temporada alta d'estiu. Dels 8.000 milions d'euros que s'han deixat els turistes aquest any a Catalunya, més de la meitat (quasi 4.500 milions) es van ingressar entre els mesos de juny i agost, que és també quan es van concentrar el 53% dels visitants. El conseller d'Empresa i Ocupació, Francesc Xavier Mena, va celebrar que els números demostren que el sector torna a ser capaç de generar riquesa, ja que la despesa va créixer per sobre del que ho va fer el nombre de visitants. Els sindicats, però, van rebatre que, malgrat les bones dades, la creació d'ocupació no ha estat ni en quantitat ni en qualitat la que correspondria. Segons CCOO, els nous contractes han estat pocs i sobretot per la via de la temporalitat. "L'impuls al sector es fa a base d'economia submergida o d'allargar la jornada dels que ja treballen", va lamentar el sindicat.\nMalgrat la bona marxa dels mercats tradicionals, que segueixen liderant França, el Regne Unit i Itàlia, el Govern vol aprofitar l'embranzida d'altres que creixen amb força com és el cas dels russos. Durant els mesos d'estiu aquest col·lectiu va créixer per sobre del 50% respecte a l'any passat i Catalunya espera tancar el 2011 amb més de mig milió de turistes d'aquesta procedència. Davant el possible creixement, el Govern ja va sol·licitar fa mesos al ministeri d'Afers Exteriors que ampliés la plantilla al consolat espanyol a Rússia per atendre les peticions de visats amb més rapidesa. La plantilla es va ampliar en 15 persones.\nLa diversificació geogràfica del turisme que visita Catalunya és un dels reptes més immediats que ahir va situar el conseller per millorar la competitivitat a mig i llarg termini. L'efecte dissuasiu que han tingut els últims mesos les revoltes àrabs no pot fer perdre de vista que molts d'aquests països són competidors potencials en el model sol i platja que, segons els experts, Catalunya ha de superar per seguir sent una destinació líder.\nOptimisme per a finals d'any\nLa ressaca que ha deixat l'estiu al sector turístic fa que sectors com l'hoteler, que ja era optimista, mantingui bones perspectives per als propers mesos, segons recull una enquesta presentada ahir per la Cambra de Comerç i l'Ajuntament de Barcelona. Les impressions recollides entre els empresaris de l'àrea metropolitana sobre el segon trimestre de l'any apuntaven a una millora del negoci, una frenada en les davallades de la inversió i una certa recuperació dels preus. Segons va explicar la segona tinent d'alcalde de Barcelona, Sònia Recasens, el tercer trimestre continuarà amb la mateixa tònica i el sector hoteler liderarà l'optimisme per sectors. Va afegir que la indústria encara mostrarà una recuperació feble i la construcció seguirà sense aixecar el cap. A més, l'ocupació serà la que en seguirà sortint malparada, ja que la destrucció de llocs de treball no s'aturarà.


cita prèvia – la inexplicable\nPublicat a 8 de maig de 2020 26 de maig de 2020\nFa uns dies vam anunciar l’obertura de La inexplicable per dilluns 11 de maig. En principi, havia de ser amb restriccions d’aforament però sense cita prèvia.\nAra mateix, estem esperant que confirmin si Barcelona entra en fase 1 o no. Sembla que serà que no. Independentment d’això, La inexplicable aixeca persiana dilluns 11, però finalment serà amb cita prèvia.\nPer tant, de dilluns 11 a dissabte 16 de maig, només podran accedir a la llibreria les persones que hagin concertat una cita. Serà en horari de 10h a 14h i de 16.30h a 19.30h de dilluns a divendres i de 10h a 14.30h dissabte 16.\nEs prioritzarà les persones que ja tenen comandes preparades, que rebran un correu electrònic al llarg de demà 9 de maig. Si voleu proposar-nos una data i hora concretes, escriviu a hola@lainexplicable.cat i farem el possible per encabir tothom segons conveniència.\nMoltes gràcies per la vostra paciència i col·laboració.


Josep Guijarro - Informació sobre Josep Guijarro\nGuitarras EléCtricas EconóMicas\nSell Cork Sheets\nJosep Guijarro a Audio en Català\nEnígmes i misteris\nAquest espai preten recuperar aquell esperit clàssic de la ràdio: Demostrar mitjançant documents sonors, testimonis i debats, la investigació de fenòmens insòlits, per tal d'aclarir i desxifrar enigmas científics i històrics. Magazine dedicat a les incògnites científiques, als fenòmens paranormals i als misteris de la vida. Disposa de dos blocs ben diferenciats. Un tema central amb reportatges, entrevistes i testimonis sonors i una segona part oberta a la participació dels oients. En aquest segment s'incorporen diverses seccions com llegendes urbanes, civilitzacions desaparegudes, conspiracions i nova era. ENIGMES I MISTERIS va néixer al setembre de 2.000 i compta amb la col·laboració dels millors especialistes en cada matèria. El programa és presentat per Josep Guijarro, conegut investigador i divulgador d'aquestes matèries. Col·laboradors: Patrícia Hervias, Marisol, José Antonio Roldán i Jordi Teixidó\nLa tribu de Catalunya Ràdio: Segona hora - 12/11/14\nLa tribu de Catalunya Ràdio El periodista Josep Guijarro ens ha presentat el seu últim llibre, "Coincidencias imposibles" (Ed. Cúpula Enigmas), en el que entre d'altres coses, defensa que existeixen universos paral·lels! També hem fet el seguiment de la sonda Rossetta, que ha aterrat sobre un cometa. I hem viscut un dels millors moments de ràdio de la Carme Lluveras, que ha anat a la granja del Benet, un pagès que va trucar a la ràdio per queixar-se de com la Lluveras parlava d'aquesta professió. . Tatiana Sisquella i tota la tribu descobriran, una temporada més, històries sorprenents i converses sense pressa amb persones, conegudes o anònimes, que val la pena conèixer. - 2014-11-12\nEntrevista a Josep Guijarro, periodista especialitzat amb fenomens paranormals\nGràcies a la col·laboració desinteressada de www.amicsrac1.net . - 2008-09-25\nEdició 9 de maig (3)\nTaula d'actualitat: "S'acaben les aturades dels metges catalans", amb Patricio Martínez, Secretari general de Metges de Catalunya.\nSímbols, mites, creences i religions: parlem dels "Agroglifos" amb Josep Guijarro, periodista i escriptor.\nedició 3 de desembre (3)\nSímbols, mites, creences i religions: “La capella de Rosslyn. Catedral templaría”, amb Thaïs Trujillo, corresponsal de COMRàdio a Londres, Jesús Mestres Godés, escriptor i historiador d’església i societat civil, autor del llibre “Els Templers: alba i crepuscle dels cavallers” d’Edicions 62, Josep Guijarro, periodista i escriptor i Jordi Castañé, estudiós i investigador del Temple autodidacta, coautor de “Codex Templi”, editat per Temple Espanya. - 2006-01-03\nJosep Guijarro Carme Lluveras Tatiana Sisquella


AL VOLTANT DE LA LLUNA Capítol XII\nLa direcció seguida pel projectil, com ja s'ha fet observar, l'arrossegava devers l'hemisferi septentrional de la Lluna. Els viatgers estaven lluny d'aquell punt central on haurien anat a parar si llur trajectòria no hagués sofert una desviació irreparable.\nEren dos quarts d'una de la nit. Barbicane estimà llavors la seva distància en mil quatre-cents quilòmetres, distància quelcom superior a la llargada del radi lunar, la qual havia de disminuir a mesura que avancés devers el Pol Nord. El projectil es trobava aleshores, no pas a l'altura de l'equador, sinó a través del desè paral·lel, i des d'aquella latitud, curosament presa en el mapa fins al pol, Barbicane i els seus dos companyons pogueren observar la Lluna en les millors condicions.\nEn efecte, servint-se de les ulleres de llarga vista, aquella distància de mil quatre-cents quilòmetres restava reduïda a catorze, o sigui tres llegües i mitja. El telescopi de les Muntanyes Roqueres apropava molt més la Lluna, però l'atmosfera terrestre rebaixava singularment la seva potència òptica. Per tant, Barbicane, des del seu lloc en el projectil i amb la seva ullera als ulls, ja albirava certs detalls gairebé no perceptibles als observadors de la Terra.\n-Amics meus - digué llavors el president, amb una veu greu -, no sé on anem ni tampoc sé si tornarem a veure el globus terrestre. Malgrat tot, procedim com si aquests treballs haguessin de servir un dia als nostres semblants. Tinguem l'esperit lliure de tota preocupació. Som astrònoms. Aquesta bala és un gabinet de l'observatori de Cambridge, transportat a l'espai. Observem.\nUn cop dites aquestes paraules, el treball fou començat amb una precisió extrema, i ell reproduïa fidelment els diversos aspectes de la Lluna a les distàncies variables que el projectil va tenir amb referència de l'astre.\nAl mateix temps que la bala es trobava a l'altura del desè paral·lel Nord, semblava seguir rigorosament el vintè grau de longitud Est.\nAcí cal fer una observació important referent al mapa que servia per a les observacions. En els mapes selenogràfics on, amb motiu de la inversió dels objectes produïts per les ulleres, el Sud és a dalt i el Nord a baix, semblaria natural que, a causa d'aquesta inversió, l'Est hagués d'estar col·locat a l'esquerra i l'Oest a la dreta. Però no és així. Si es girés el mapa i es presentés la Lluna tal com ella s'ofereix a les mirades, l'Est fóra a l'esquerra i l'Oest a la dreta, tot el contrari del que s'esdevé en els mapes terrestres. Heus ací la raó d'aquesta anomalia. EIs observadors situats a l'hemisferi boreal, a Europa, si volen, poden albirar la Lluna al Sud amb referència a ells. Quan l'observen, giren l'esquena al Nord, posició inversa de la que ocupen quan examinen un mapa terrestre. Pel fet de girar el dors al Nord, l'Est es troba a llur esquerra i l'Oest a llur dreta. Per als observadors situats a l'hemisferi austral, a la Patagònia, per exemple, l'Oest de la Lluna estarà perfectament a llur esquerra i l'Est a llur dreta, perquè el migdia està darrera d'ells.1\nTal és la raó d'aquesta inversió aparent dels dos punts cardinals, i que convé tenir en compte per a seguir les observacions del president Barbicane.\nAmb l'ajuda del Mappa Selenographica de Beer i Moedler, els viatgers podien sense vacil·lar reconèixer la porció del disc enquadrat en el camp de llur ullera.\n-Què veiem en aquest moment? - preguntà Miquel.\n-La part septentrional del Mar dels Núvols - respongué Barbicane -. Estem massa lluny per a reconèixer-ne la natura. Aquestes planúries, ¿estan compostes d'arenes àrides, com així ho pretenen certs astrònoms? ¿O no són més que boscos immensos segons el parer de Warren de la Rue, que concedeix a la Lluna una atmosfera molt baixa però molt densa? Això, ho sabrem més endavant. No afirmem res mentre no estiguem en dret d'afirmar.\nAquell Mar dels Núvols està delimitat bastant confusament en els mapes. Hom supsa que aquella immensa planúria està sembrada de blocs de lava vomitats pels volcans veïns de la seva part dreta, Ptolomeu, Purbac i Arçaquel. Però el projectil avançant s'hi apropava sensiblement, i ben aviat aparegueren els cims que enclouen aquell mar en el seu límit septentrional. Al davant s'aixecava una muntanya resplendent de tota bellesa, i on el cim semblava perdre's dins una erupció de raigs solars.\n-És...? - preguntà Miquel.\n-Copèrnic - respongué Barbicane.\nAquesta muntanya, situada als 9° de latitud Nord i 20° de longitud Est, s'aixeca a una altitud de tres mil quatre-cents trenta-vuit metres per damunt del nivell de la superfície de la Lluna.2 És perfectament visible de la Terra estant, i els astrònoms la poden estudiar molt bé, sobretot durant la fase compresa entre el quart minvant i la lluna nova, perquè aleshores les ombres es projecten llargament de l'Est a l'Oest i permeten d'amidar-ne les alçàries.\nAquest Copèrnic forma el sistema radiant més important del disc després de Tico, situat a l'hemisferi meridional. S'aixeca isolat, com un far gegantí, en aquella porció del Mar dels Núvols que confina amb l'Oceà de les Tempestats, i il·lumina amb la seva esplèndida brillantor dos oceans alhora. Era un espectacle sense parió el d'aquelles llargues radiacions lluminoses, tan enlluernadores en la lluna plena i que, sobrepassant des del Nord les cadenes de muntanyes limítrofes, vénen a estendre's fins al Mar de les Pluges. A la una de la matinada terrestre, el projectil, com un globus endut per l'espai, dominava aquella superba muntanya.\nBarbicane pogué reconèixer exactament les disposicions principals. Copèrnic està comprès en la sèrie de muntanyes anulars de primer ordre, en la divisió dels grans circs.3 El mateix que Kleper i Aristarc, que dominen l'Oceà de les Tempestats, ell apareix algunes vegades com un punt brillant a través de la llum cendrosa i fou pres per un volcà en activitat. Però no és sinó un volcà apagat, així com tots els d'aquesta cara de la Lluna. La seva circumvallació presentava un diàmetre de vint-i-dues llegües aproximadament.4 La ullera hi descobria rastres d'estratificacions produïdes per les successives erupcions, i els voltants semblaven escampats de restes volcàniques algunes de les quals es mostraven encara dins el cràter.\n-Hi ha - digué Barbicane - diverses categories de circs a la superfície de la Lluna, i és fàcil de veure que Copèrnic pertany a l'ordre radiant. Si haguéssim passat més a prop, hauríem albirat els cons que n'ericen l'interior i que foren en altre temps tantes altres boques ignívomes. Una curiosa disposició interior i sense excepció en el disc lunar és que la superfície interior d'aquests circs és remarcablement més baixa que el planell exterior, tot el contrari de la forma que presenten els cràters terrestres. D'ací es dedueix, doncs, que la curvatura general del fons d'aquests circs doni una esfera d'un diàmetre inferior al de la Lluna.\n-I per què aquesta disposició especial?\n-No se sap - respongué Barbicane.\n-Quina radiació tan esplèndida! - repetia Miquel -. Crec que ha d'ésser ben difícil de poder veure un espectacle més bell!\n-¿Què diràs, doncs, si els atzars del nostre viatge ens menen cap a l'hemisferi meridional?\n-Doncs bé, diré que és més bell encara! - replicà Miquel Ardan.\nEn aquell moment el projectil dominava el circ perpendicularment. La circumval·lació de Copèrnic formava un cercle perfecte, i les seves muralles, molt escarpades, es destacaven clarament. Àdhuc es distingia un doble recinte anular. Al seu entorn s'estenia una planúria grisosa, d'aspecte salvatge, sobre la qual els relleus es destacaven de color groc. Al fons del circ, com reclosos dins un joier, guspirejaren un instant dos o tres cons eruptius, semblants a unes gemmes enlluernadores.5 Cap al Nord, les muralles s'abaixaven per una depressió que probablement donava accés a l'interior del cràter.\nAquesta planúria només fóra una immensa ossera...\nEn passar per damunt de la plana que l'envoltava, Barbicane pogué observar un gran nombre de muntanyes poc importants, entre altres una petita muntanya anular, anomenada Gay-Lussac, i d'un diàmetre de 23 quilòmetres. Devers al Sud la planúria es mostrava molt aplanada, sense cap prominència ni ressalt del sòl. Vers el Nord, al contrari, fins a l'indret on ella confinava amb l'Oceà de les Tempestats, tot era com una superfície remoguda per un huracà, com si els turons6 i els embotiments figuressin en una successió d'onades sobtadament coagulades. Sobre tot el conjunt i en totes direccions corrien les radiacions lluminoses que convergien al cim de Copèrnic. Algunes oferien una amplada de trenta quilòmetres sobre una llargada que no es podia calcular.7\nEls viatgers discutien l'origen d'aquells raigs estranys, i, com els observadors terrestres, tampoc no en podien precisar la natura.\n-Però ¿per què - deia Nicholl - no podrien ésser simplement aquests raigs que els contraforts de les muntanyes que reflectissin més vivament la llum del Sol?\n-No - respongué Barbicane -; si així fos, en certes condicions de la Lluna, aquestes arestes projectarien ombres, i tanmateix no en projecten mai.8\nEfectivament, aquells raigs només apareixen a l'època en què l'astre del dia està en oposició amb la Lluna, i desapareixen així que els seus raigs esdevenen oblics.\n-Però què han pensat per a explicar aquestes radiacions lluminoses -preguntà Miquel -, car jo no puc creure que els savis restin curts a donar explicacions!\n-Sí - respongué Barbicane -, Herschell ha formulat una opinió, però no la gosava afirmar.\n-No ve d'aquí. Quina és aquesta opinió?\n-Pensava que aquests raigs devien ésser corrents de laves refredats que resplendien quan el Sol els tocava normalment. Això pot ésser, però res no és menys cert. A més, si passem ben a la vora de Tico, estarem en millors condicions per a reconèixer la causa d'aquestes radiacions.\n-¿Sabeu, amics meus, en què s'assembla aquesta planúria vista des de l'altura on ens trobem? - digué Miquel.\n-No - respongué Nicholl.\n-Doncs bé, amb tots aquests trossos de laves allargades com fusos, s'assembla a un immens joc de bastonets tirats uns damunt dels altres. Només manca un ganxo per a retirar-los d'un a un.\n-Tingues serietat! - digué Barbicane.\n-Tinguem serietat - replicà tranquil·lament Miquel -, i en lloc de bastonets posem-hi ossos. Aquesta planúria només fóra una immensa ossera damunt la qual reposarien les despulles mortals de mil generacions extingides. ¿T'agrada més aquesta comparació de gran efecte?\n-Tant val l'una com l'altra - replicà Barbicane.\n-Diable! Si que ets difícil d'acontentar! - respongué Miquel.\n-Amic meu - reprengué el positiu Barbicane -, poc importa de saber a què s'assembla això, del moment que hom no sap què és això.\n-Ben contestat - exclamà Miquel -. Això m'ensenyarà a pensar com els savis!\nMentrestant, el projectil, avançava amb una velocitat gairebé uniforme al llarg del disc lunar. Els viatgers, com. pot pensar-se, no somniaven de prendre's ni un instant de repòs. A cada minut canviava el paisatge que fugia sota llurs ulls. Vers dos quarts de dues de la matinada, entreveieren els cims d'una altra muntanya. Barbicane, consultant el mapa, reconegué Eratòstenes (61 quilòmetres de diàmetre).\nEra una muntanya anular, alta de quatre mil vuit-cents metres, un d'aquests circs tan nombrosos en el satèl·lit. I, a propòsit d'això, Barbicane referí als seus amics la singular opinió de Kleper sobre la formació d'aquests circs. Segons el parer del cèlebre matemàtic, aquestes cavitats crateriformes havien hagut d'ésser buidades per la mà dels homes.\n-Amb quina intenció? - preguntà Nicholl.\n-Amb una intenció ben natural - respongué Barbicane -. Els selenites haurien emprès aquests immensos treballs i buidat aquests enormes forats per refugiar-s'hi i protegir-se dels raigs solars quan els toquen durant quinze dies consecutius.\n-No baden els selenites! - digué Miquel.\n-Quina idea més singular! - respongué Nicholl -. Però és probable que Kepler no conegués les vertaderes dimensions d'aquests circs, car només buidar-los hauria estat un treball de gegants, impracticable pels selenites!\n-¿Per què, si la pesantor a la superfície de la Lluna és sis vegades menor que a la Terra? - digué Miquel.\n-Però si els selenites són sis vegades més petits! - replicà Nicholl.\n-I si no hi ha selenites? - afegí Barbicane. Amb la qual cosa s'acabà la discussió.\nMolt aviat Eratòstenes desaparegué sota l'horitzó sense que el projectil s'hagués suficientment apropat per permetre una observació rigorosa. Aquella muntanya separava els Apenins dels Càrpats.\nEn l'orografia lunar, hom ha distingit algunes cadenes de muntanyes que estan principalment distribuïdes en l'hemisferi septentrional. Tanmateix, n'hi ha algunes que ocupen certes porcions de l'hemisferi Sud.\nHeus aquí la taula d'aquestes diverses serralades de muntanyes, indicades de Sud a Nord, amb llurs latituds i llurs altures referint-se als més alts cims: metres\nMonts Doerfel ....................... 84º Latitud S. 6.100\n" Leibnitz ...................... 65º " " 8.200\n" Rook .......................... 20º als 30º " " 7.900\n" Altaï ........................... 17º als 28º " "\t4.000\nMonts Serralades .................. 10º als 20º Latitud S. 3.900\n" Pirineus ...................... 8º als 18º " " 3.600\n" Urals ........................... 5º als 13º " "\t840\n" Alembert ..................... 4º als 10º " " 5.850\n" Haemus ...................... 8º als 21º " N. 1.500\n" Càrpats ....................... 15º als 19º " "\t2.000\n" Apenins ....................... 14º als 27º " " 6.600\n" Taurus ......................... 21º als 28º " "\t3.000\n" Rifeus .......................... 25º als 33º " "\t900\n" Hercinians ................... 17º als 29º " " 1.200\n" Caucas ........................ 32º als 41º " " 5.560\n" Alps ............................. 42º als 50º " "\t3.600\nD'aquestes diverses serralades, la més important és la dels Apenins, en què el seu desplaçament té més de cent seixanta llegües (640 quilòmetres), longitud inferior, tanmateix, a la dels grans moviment orogràfics de la Terra. Els Apenins voregen la costa oriental del Mar de les Pluges i continuen al Nord pels Càrpats, on el perfil amida setanta-cinc llegües (300 quilòmetres).\nEls viatgers només pogueren entrellucar els cims d'aquests Apenins que es dibuixen des dels 10° de longitud Oest als 16° de longitud Est, però la serralada dels Càrpats s'estengué sota llurs mirades des del divuitè al trentè grau de longitud oriental i en pogueren aixecar la distribució.\nUna hipòtesi els semblà molt justificada. En veure aquella serralada dels Càrpats afectant d'ací i d'allà formes circulars i dominades per pics, en deduïren que ella en altres temps havia format part de circs importants. Aquests anells muntanyosos en part es devien haver romput pel vast expandiment al qual es deu el Mar de les Pluges. Els Càrpats eren aleshores, per llur aspecte, el que serien els circs de Purbac, Arçaquel i Ptolomeu, si un cataclisme tirés a terra llurs parets de l'esquerra i les transformés en una cadena de muntanyes contínua. Presentaven una altitud mitjana no més enlairada de dos mil metres, altitud comparable a la de certs indrets dels Pirineus, tals com el port de Pinedo.9 Llurs vessants meridionals s'abaixen bruscament devers l'immens Mar de les Pluges.\nCap a les dues de la matinada, Barbicane es trobava a l'alçada del vint-i-vuitè paral·lel lunar, no gaire lluny d'aquella muntanyola de 750 metres alta i que duu el nom de Piteas (19 quilòmetres de diàmetre). La distància del projectil a la Lluna no era de més enllà de mil dos-cents quilòmetres, reduïda a uns tretze quilòmetres mercès a les ulleres de llarga vista.\nEl Mare Imbrium es desplegava sota les mirades dels viatgers, com una immensa depressió on els detalls eren encara poc perceptibles. A prop d'ells, a l'esquerra, s'aixecava el mont Lambert (27 km de diàmetre), la qual altitud s'ha estimat en mil dos-cents cinquanta metres, i més enllà sobre el límit de l'Oceà de les Tempestats, als 23° de latitud Nord i 29° de longitud Est, brillava la resplendent muntanya d'Euler (30,500 km de diàmetre). Aquesta muntanya, alta de dos mil metres solament damunt la superfície lunar, havia estat objecte d'un interessant treball de l'astrònom Schroeter. Aquest savi, cercant reconèixer l'origen de les muntanyes de la Lluna, s'havia preguntat si el volum del cràter es mostrava sempre sensiblement igual al volum de les muralles en escarpa que el formaven. Ara bé, aquesta connexió existia generalment, i Schroeter en tragué la conseqüència que una sola erupció de matèries volcàniques havia estat suficient per a formar aquests talussos, car erupcions successives haurien alterat aquesta relació. Només que el mont Euler desmentia aquella llei general, i havia necessitat per a la seva formació diverses erupcions successives, car el volum de la seva cavitat era el doble del seu recinte.\nTotes aquestes hipòtesis estaven permeses als observadors terrestres, ja que llurs instruments els servien d'una manera incompleta. Però Barbicane no en tenia prou amb això, i, veient que el seu projectil s'apropava amb regularitat al disc lunar, no desesperava, en no poder atènyer-lo, de sorprendre almenys els secrets de la seva formació.\n1. Ampliarem millor aquesta explicació afegint que l'Est i l'Oest als quals es refereix Juli Verne són els punts cardinals tal com els veu l'observador terrestre. Un observador situat a la Lluna tindrà el seu Est selenogràfic allí on l'observador terrestre situat a l'hemisferi Nord veu el seu Oest. (N. del T.)\n2. Aquesta dada que ens dóna Juli Verne, la rectifiquem fixant-la en 4.000 metres, segons revisions fetes i comprovades. Advertim igualment que totes les altres dades selenogràfiques numèriques aparegudes o que vagin apareixent en el transcurs d'aquest llibre han estat revisades i arrodonides i posades d'acord amb les darreres observacions.\nPer a donar al lector una idea de les magnituds i longituds dels cràters i altres formacions lunars de les quals es faci esment, sempre que ens ha estat possible hem afegit a l'altitud el diàmetre dels cràters o circs, detall aquest darrer que manca quasi sempre en la novel·la de Verne. Una bona part d'aquestes dades numèriques han estat extretes del Dictionaire Sélénographique de l'abat Th. Moreux - Editions Scientifica - París. (N. del T.)\n3. Copèrnic està considerat com la planúria anular més típica, o sigui aquests circs que van des dels 16 als 100 quilòmetres de diàmetre. Una classificació que comprèn nou diferents tipus de famílies de circs aplega totes aquestes formacions lunars crateriformes i que no esmentem ací per no allargar aquesta nota. Per a més detalls sobre aquesta qüestió, vegi's l'obra Nuestra amiga la Luna - Edicions Destino, S. L.- Barcelona, pàgina 115 i següents. (N. del T.)\n4. 90 quilòmetres. El seu formidable cinturó està format per un seguit de terrasses d'un gruix de 16 quilòmetres. (N. del T.)\n5. La muntanya central de Copèrnic està constituïda per cinc pics enllaçats, tres dels quals atenyen els 800 metres. (N. del T.)\n6. Pítons, diu el text original francès, o sia un altell o turó de petita altura en un terreny, com un gep, bony, morro o qualsevol altra desigualtat que sobresurt i que s'adapta amb la impressió que causa el paisatge a l'entorn de Copèrnic, vist fotogràficament o amb el telescopi.\nEn el Pirineu hi ha alguns indrets que porten el nom de piton i que s'ajusten també amb el sentit donat, com per exemple, el Piton Carré, en el Vignemale, ressalt terminal d'una grandiosa paret situada entre el canal de gel de Gaube i la Punta Chaussenque. (N. del T.)\n7. Les radiacions o filaments lluminosos de Copèrnic arriben fins a més de 1.500 quilòmetres de distància. (N. del T.)\n8. De fet, amb prou feines si l'observatori de Mont Wilson ha pogut mostrar-les com els vessants de talussos de 8 metres. (Nota del Traductor.)\n9. Malgrat les nostres recerques, no hem pogut trobar aquest coll en cap indret dels Pirineus, i, probablement, cal considerar-lo com una degeneració d'un mot. En aquest cas, ¿es tractaria, tal vegada, d'una corrupció de Pineta, el nom del port situat als 2.456 metres d'altitud i que separa la vall del mateix nom i la d'Estaubé? (Nota del Traductor.)


Julian Assange i la llibertat de premsa. Antecedents del judici.\nJulian Assange i la llibertat de premsa a judici en la ciutat de Londres.\nEl paper de la premsa lliure és fer-li rendir comptes al poder, especialment quan aquells poders estan involucrats en una guerra. No obstant això, és la pròpia llibertat de premsa la que està sent jutjada actualment a Londres mentre Julian Assange, fundador i editor en cap de la pàgina web de denúncia Wikileaks, lluita contra l'extradició als Estats Units per una sèrie de càrrecs d'espionatge i pirateria informàtica que van canviant constantment. De ser extradit, Assange enfronta una condemna gairebé segura de fins a 175 anys de presó. El seu injust empresonament també encadenaria a periodistes de tot el món i serviria de cru exemple per a qualsevol que s'atreveixi a publicar informació filtrada que critiqui el govern d'Estats Units.\nEls fiscals nord-americans al·leguen que Assange va conspirar juntament amb Chelsea Manning, un soldat ras de l'exèrcit nord-americà, per descarregar il·legalment centenars de milers de registres de les guerres de l'Iraq i l'Afganistan, juntament amb una gran recopilació de cables classificats del Departament d'Estat dels Estats Units .\nLa primera divulgació d'aquest gran arxiu de documents filtrats va ser un vídeo que Wikileaks va anomenar "Assassinat col·lateral". El vídeo va ser gravat a bord d'un helicòpter d'artilleria nord-americà Apache mentre patrullava el cel de Bagdad el 12 de juliol de 2007. La tripulació de l'Apache va gravar vídeo i àudio de la massacre que va dur a terme contra una dotzena d'homes que es trobaven al carrer, just a sota de l'helicòpter, entre els quals estava un càmera de l'Agència Reuters, Namir Noor-Eldeen, de 22 anys d'edat, i el seu xofer, Saeed Chmagh, de 40 anys d'edat i pare de quatre fills. Després de l'atac inicial amb metralladora d'alt calibre, una camioneta va arribar al lloc per ajudar els ferits. La tripulació de l'Apache va rebre permís per a "entaular combat" contra la camioneta, va obrir foc i va destrossar la part davantera del vehicle. Dos nens que anaven a la camioneta van resultar ferits. Reuters havia estat reclamant sense èxit durant anys el vídeo de l'atac.\nEn poc temps, els diaris The New York Times, The Guardian i Der Spiegel es van posar a treballar amb Wikileaks i Assange per publicar articles basats en els documents filtrats. Han detallat crims de guerra comesos per les forces nord-americanes a l'Iraq i l'Afganistan, la tortura infringida als presoners en els centres clandestins de detenció de la CIA, els abusos a la presó nord-americana de la Badia de Guantánamo i els sense escrúpols cables diplomàtics dels funcionaris del Departament d'Estat.\nJennifer Robinson, una de les advocades de Julian Assange, recentment va ser entrevistada per Democracy Now! enfront del tribunal de Londres: "És un clar cas de llibertat de premsa. I els intents del Departament de Justícia de portar l'assumpte cap a un cas de pirateria informàtica, quan no hi ha absolutament cap evidència d'aquest acte per part del senyor Assange, crec que demostren el seu desig de allunyar-se dels temes importants sobre la llibertat de premsa. És clar que la Primera Esmena protegeix els mitjans de comunicació en el fet de rebre i publicar aquesta informació darrere de l'interès públic, que és exactament el que va fer WikiLeaks ".\nLes autoritats britàniques han mantingut a Julian Assange en aïllament gairebé complet a la presó d'alta seguretat de Belmarsh, a Londres, des que el van arrestar a l'abril de 2019, després de treure-ho a la força de l'ambaixada de l'Equador. Amb asil polític concedit per l'Equador, va viure dins de la fosca i petita ambaixada durant més de set anys. Quan un president de dreta va prendre el poder a Equador, va revocar l'asil d'Assange, el que va permetre l'arrest.\nNils Melzer, relator especial de les Nacions Unides sobre la tortura, va visitar Assange en Belmarsh i després va informar: "Vaig parlar amb ell durant una hora, suficient per tenir una bona primera impressió. Després el nostre expert forense va realitzar un examen físic durant una hora i finalment es va fer un examen psiquiàtric de dues hores. I tots tres vam tenir la mateixa impressió i tots vam arribar a la conclusió que [Assange] mostrava tots els símptomes típics d'una persona que ha estat exposada a tortura psicològica durant un període prolongat ".\nLes condicions a la presó de Belmarsh on es troba detingut Julian Assange no han fet més que empitjorar durant la pandèmia de COVID-19. Assange va parlar públicament davant del tribunal només una vegada, quan va cridar "tonteries!" en resposta a una de les moltes afirmacions sense fonament del fiscal nord-americà. El president del tribunal va amenaçar de treure Assange de la sala. Molts experts s'han alineat per defensar Assange, inclòs el llegendari denunciant dels Papers del Pentàgon, Daniel Ellsberg.\nEl 1971, Ellsberg va publicar els Papers del Pentàgon, la història secreta de la guerra dels Estats Units a Vietnam, que documenta com els successius governs li havien mentit a la població nord-americana sobre la guerra. Tal com Assange, Ellsberg va proporcionar els documents filtrats al diari The New York Times. També com Assange, Ellsberg va ser acusat sota la Llei d'Espionatge i podria haver passat la seva vida a la presó. Finalment, un jutge va desestimar el cas quan es va revelar que el llavors president Nixon havia ordenat violacions de domicili il·legals a la recerca d'informació negativa sobre Ellsberg.\nEn una declaració en defensa d'Assange que va presentar al tribunal de Londres, Ellsberg va reflexionar sobre la importància de les revelacions de Wikileaks. "Considero que es troben entre les revelacions veraços més importants sobre el comportament criminal ocult de l'Estat que s'han fet públiques en la història dels Estats Units". Ellsberg va afegir: "El poble nord-americà necessitava saber amb urgència el que es feia de forma rutinària en el seu nom, i no hi havia una altra manera de saber-ho que mitjançant la divulgació no autoritzada".\nEllsberg es va esplaiar al respecte en una entrevista per Democracy Now !: "Si aquest judici té èxit, si l'extradició té èxit, això ja tindrà un efecte intimidatori en els periodistes de tot el món i serà un atac directe a la Primera Esmena de Estats Units ".\nMolts dels crims de guerra exposats per Wikileaks, en cooperació amb organitzacions de premsa de tot el món, van ocórrer sota la presidència de George W. Bush. El procés d'enjudiciament d'Assange va començar durant la presidència de Barack Obama. El llavors vicepresident Joe Biden va qualificar Assange com un "terrorista d'alta tecnologia": "Jo diria que està més a prop de ser un terrorista d'alta tecnologia que dels Papers del Pentàgon".\nEl president Trump va dir durant la campanya presidencial de 2016: "WikiLeaks, m'encanta WikiLeaks".\nAra el mateix president Trump vol tancar Assange i tirar la clau a la mar. Cap president, de cap partit, hauria de poder amenaçar la llibertat de premsa. De fet, aquesta és essencial per al funcionament d'una societat democràtica.\nL'article original pot trovarse en lloc web dels nostres associats.\nInformació extreta de la web de Pressenza.\nIlustració, entre caricatura i retrat de Julian Assange, realitzada per Ernesto Priego, dibuixant, col·laborador de la revista El Jueves i del sindicat CCOO. La seva obra la trobareu a l'adreça electrònica: dibustracion.blogspot.com, o bé en twitter: @Ernesto_Priego i en Facebook:@ernestopriego. Aquesta obra ha estat cedida a la revista Las afueras pel seu autor.


Illa de Benidorm - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'Illa de Benidorm és una illa xicoteta situada enfront de la costa de Benidorm (Marina Baixa, País Valencià). Posseeix un elevat interès ecològic, paisatgístic i mediambiental. Es troba a unes dues milles nàutiques des del port de Benidorm.\n38° 30′ 08″ N, 0° 07′ 49″ O / 38.5022°N,0.1303°O / 38.5022; -0.1303Coord.: 38° 30′ 08″ N, 0° 07′ 49″ O / 38.5022°N,0.1303°O / 38.5022; -0.1303\n250 m ( ) × 350 m ( ) default\nActualment no té població estable, atés que allí no dormen ni els empleats del restaurant ni els tripulants dels vaixells que fan el trajecte des del port de Benidorm.\n3 La Llosa\n4 Llegenda de l'illa\nCap a 1830 l'illa servia com a refugi a diverses famílies de Benidorm i La Vila Joiosa, fugides de les seues poblacions davant d'una epidèmia de còlera. Segles abans, els pirates la utilitzaven com a base per als seus atacs a poblacions costaneres.\nL'illa sempre ha tingut una gran riquesa piscícola i un fons submarí molt envejat per submarinistes i bussejadors. L'explotació de les aigües dels voltants sempre va estar reservat a Benidorm fins a l'any 1506, quan es va fer extensiu d'aquest privilegi a la Vila.\nEntre les aus que nien a l'illa destaca l'escateret. La fauna també la componen: la sargantana ibèrica, la falzia pàl·lida, busqueretes de cap negre, el falcó pelegrí, entre d'altres. Respecte a la flora de l'illa destaca l'olivera, l'aladern, el Mantell de la Verge Maria, el malví marí, la bufera, el pi blanc, la sosa fina, la ceba marina, la vareta de San Josep, etc.\nÉs una illa submarina situada aproximadament a 300 m al sur de l'illa. La seua part més alta queda a 6 m de la superfície, mentre que a la seua base s'arriben profunditats superiors als 30 metres. Les condicions ambientals de lluminositat i hidrodinamisme, unides a l'heterogeneïtat espacial, conformen un hàbitat de singular importància. És freqüentat per espècies depredadores com el verderol (Seriola dumerili), l'espet (Sphyraena sphyraena), déntol (Dentex dentex), Boga (Boops boops) i altres peixets que són el seu principal aliment. Així mateix constitueix un important refugi d'altres espècies més sedentàries com les morenes, els polps, distintes espècies de sards, etc. El component vegetal està representat per diverses espècies d'algues fotòfiles infralitorals.\nLlegenda de l'illaModifica\nCirculen històries mitològiques sobre el seu origen relacionades amb el gegant Rotlà. La llegenda més popular es refereix al fet que Rotlà es va enamorar d'una bella dama a la qual va estimar profundament. Tanmateix l'amant va caure malalta i només semblava sobreviure amb els raigs del sol. Rotlà, desesperat, colpejà la muntanya del Puig Campana (la coltellada que provocà és visible i famosa, coneguda com la Coltellada de Rotlan) i el tros va viatjar al mar formant l'illa i així retardar la posta de sol durant uns minuts. Més tard va arribar l'inevitable final i el gegant temut va portar el cos de la seua dona fins a l'illa perquè allí descansara deixant ofegar al seu costat i poder així romandre agafats de la mà eternament.\nVista de l'illa\nVista de Benidorm des de l'illa\nVista de l'illa des de Benidorm\n↑ «La isla de Benidorm». Asociación Cultural Alicante Vivo. [Consulta: 23 agost 2015].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Illa de Benidorm\nL'illa de Benidorm (castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Illa_de_Benidorm&oldid=27108262»\nDarrera modificació: 4 maig 2021 a les 22:24


Interior no garanteix el dret a la informació al desallotjament dels antiMAT a la Selva - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans Interior no garanteix el dret a la informació al desallotjament dels antiMAT a la Selva - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\nInterior no garanteix el dret a la informació al desallotjament dels antiMAT a la Selva\nEls Mossos d’Esquadra no permeten als periodistes accedir al bosc on es produeix el desallotjament dels activistes contraris a la línia de molta alta tensió (MAT) al terme de Sant Hilari Sacalm. La negativa dels agents, que no permeten el dret a la informació, arriba un any després de la manifestació dels estudiants contra el Pla de Bolonya que va acabar amb 31 periodistes ferits.\nLa versió oficial d’Interior nega ordres ni voluntats polítiques. “No hi ha instruccions per no permetre l’accés al lloc dels fets” ha explicat un portaveu del Departament a diversos mitjans. La mateixa font ha responsabilitzat la decisió al comandament que porta a terme el desallotjament dels activistes i ho ha justificat per uns suposats “motius de seguretat”.\nMés enllà de les explicacions oficials d’Interior i de qui hagi decidit que els periodistes no poden accedir al bosc on es produeix el desallotjament el resultat és que es limita el dret a la informació. O el que és el mateix, els Mossos poden actuar sense càmeres ni llibretes que puguin resultar incòmodes.\nAl punt de control dels Mossos -a 2 km del campament- s’ha identificat a tots els periodistes (tant DNI com carnet de premsa, matrícula de cotxe i telèfon). Així mateix, un periodista d’osona.com ha intentat accedir al desallotjament des de Vilanova de Sau però quan era a 200 metres li han impedit el pas amenaçant amb detenir-lo si continuava. El Col·legi de Periodistes ha realitzat una protesta oficial.\nLa postura dels Mossos de no permetre l’accés dels periodistes arriba un any després de la manifestació estudiantil del 18 de març contra el procés de Bolonya. En aquella ocasió -després d’un matí en la qual es va desallotjar l’UB i es van produir incidents a diversos punts de la ciutat- la protesta del vespre va acabar amb dos-cents ferits entre els quals 31 periodistes. Els Mossos, a banda d’intentar evitar la tasca dels professionals, van arribar a manipular imatges per justificar la seva actuació.\n“I què en queda de tot plegat?” es pregunta el fotoperiodista Albert Salamé, que va cobrir les mobilitzacions per l’Agència Catalana de Notícies (ACN). “A nivell professional? La sensació de presa de pèl” explica al seu bloc. En aquest sentit considera que es va produir un “fals corporativisme en defensa dels periodistes ferits” -es va realitzar una concentració a la plaça de Sant Jaume amb un centenar de persones- com aquells mitjans que van intentar aprofitar-ho per aconseguir contrapartides a nivell d’exclusives a les diverses institucions.\nDesprés d’aquells incidents el Col·legi de Periodistes i el Deparatment d’Interior van signar un conveni per evitar nous incidents. Els professionals han d’utilitzar des de l’abril passat un braçat taronja per identificar-se i també poden posar-se una armilla del mateix color. El conveni també estableix que Interior “reforçaria la formació específica sobre el dret a la informació en els cursos que s’imparteixen a membres de la policia a l’Institut de Seguretat Pública” amb l’objectiu de conciliar els “drets a la informació i a la llibertat de les persones”.\nDenuncien la vulneració de l’horari protegit a la televisió\nEl nou degà del Col·legi de Periodistes admet que les beques Josep Maria Huertas Claveria s’han gestionat de manera nefasta


Mercado Negro presenta el videoclip oficial de ‘Berlín’, un dels seus grans hits | Aquí Berguedà\nMercado Negro presenta el videoclip oficial de ‘Berlín’, un dels seus grans hits\n“La ultima vez que la vi iba en dirección a Berlín“. És la tornada d’un dels hits més coneguts de Mercado Negro, la banda de Berga que va sacsejar el panorama musical del país a finals dels 80 arribant a ser número 1 dels 40 Principals. Ara, el grup berguedà ha tret el videoclip oficial del tema “Berlín”: l’ha gravat a l’interior i les rodalies de l’Hotel Berga Park i aquest dissabte l’ha presentat en societat al mateix lloc.\nLa idea del grup és publicar una sèrie de singles digitals amb el seu videoclip a totes les plataformes de descàrrega i, finalment, es farà el compact físic. De moment, en aquest primer treball, l’acollida està sent molt bona i en només un dia ja se superen les 3.000 descàrregues.\nFa uns mesos, l’Aquí Berguedà ja va avançar que el mític grup berguedà es preparava per reaparèixer en escena. En aquella entrevista, reconeixien que la il·lusió perviu però els anys passen: “No tenim edat per fer música electrònica”. I, per això, apostaran pel pop. De moment, recuperen temes mítics per llançar-los a les plataformes de descàrregues, però la idea d’atraure nous seguidors amb temes inèdits els entusiasma. Ara sí, no hi ha dubtes: Mercado Negro ha tornat.\nBerlín Mercado Negro Videoclip


Mark Consuelos elogia el cos de biquini de Kelly Ripa amb la foto de 'Diumenge Sultry' - Parelles Famoses\nMark Consuelos elogia el cos de biquini de Kelly Ripa amb la foto de 'Diumenge Sultry'\nKelly Ripa té un gran cos de biquini i el seu marit, Riverdale l’actor Mark Consuelos, s’assegura que tothom ho sap.\n(Photo: Instagram / Mark Consols)\nMentre que gaudia una estona a la platja aquest cap de setmana, Consuelos va publicar una foto del Live amb la co-presentadora de Kelly i Ryan passejant a l'aigua. 'Els diumenges sofisticats amb el sexi són els meus preferits', consols wrote.\nCònsols també va publicar una foto a la seva Instagram Story, que mostra els abdominals tonificats de Ripa. 'Sí', va escriure a la foto. També va compartir una foto de la seva magnífica vista des de la platja.\nRipa va respondre ràpidament amb una foto de Consuelos a l'aigua. 'Prepareu-vos per l'aire #nofilter', va escriure. Ripa també va publicar una foto amb el seu marit i Kelly Burkhard, la famosa llibreria de Live.\nRipa, de 47 anys i Consuelos, de 46 anys s'han casat des de 1996, després que es coneguessin al plató de Barcelona Tots els meus fills. La parella té tres fills, Michael, de 20 anys; Lola, 16; i Joaquín, de 14 anys.\nConsuelos i Ripa sovint comparteixen fotos entre si, que de vegades poden atreure trolls d'Internet desagradables. A principis d’aquest mes, quan va publicar una foto de llançament del 2008, un troll va acusar Consuelos d’intentar semblar més alt del que realment és. La parella no va deixar que aguantés.\n'Si us plau, digueu-me com es pot intentar semblar més alt', va escriure Consuelos. 'Em moro de saber-ho.'\n'És alt on compta la nena', va afegir Ripa.\nMentre segueix El Wendy Williams Show uns dies després, Ripa va explicar per què mai deixarà que un troll publicés comentaris negatius sense resposta.\n'M'encanta un clapback', va dir Ripa. 'M'encanta un troll, però m'encanta treure un troll. Per exemple, si em vas a trollar, em tornaré a trollar. I això, tots podem estar d’acord, així és la intenció que Déu va fer ”.\nRipa fins i tot va compartir un vídeo a Instagram on va llegir els comentaris d'Instagram, com els populars de Jimmy Kimmel Tuits mitjans segments.\n'M'agrada el troll. M’encanta treure un troll. És el meu favorit a fer-ho ', va dir Ripa.\nElla també s'encensa fàcilment quan algú utilitza 'a' en lloc de 'també'.


Crítica de 'Countdown: La hora de tu muerte': interminable compte enrere\nESTRENA A PRIME VIDEO\nUna app de mòbil prediu hores de defunció en aquesta sèrie B de maldestres intencions lúdiques\nBarcelona - Dimarts, 31/03/2020 | Actualitzada 02/04/2020 - 11:59\nDirecció: Justin Dec\nRepartiment: Elizabeth Lail, Jordan Calloway, Talitha Bateman, Peter Facinelli\nGènere: ‘Thriller’ de terror\nEstrena: 1 d’abril del 2020 (exclusiu en Prime Video)\nEl terror sempre ha sigut un reflex de les ansietats de cada moment cultural i social. Per això, els últims anys han arribat les històries inquietants sobre apps de mòbil, petits invents del diable que afecten les nostres vides, sobretot, les empitjoren. El gran episodi ‘Caída en picado’ de ‘Black mirror’ va treure partit a l’ansietat derivada de tires, globus i pings. Últimament hem vist (o no) diverses sèries B cinematogràfiques sobre apps de l’infern, com ‘Bedeviled’, ‘Antisocial.app’, l’explícitament titulada ‘Killer app’ i l’estrenada en cines a molts països, però aquí directament a Prime Vídeo, ‘Countdown: La hora de tu muerte'.\nEn aquest primer llarg del director-guionista Justin Dec, l’aplicació Countdown permet saber a pobres curiosos quan moriran i deixa al seu abast un compte enrere com a bonic recordatori. Si intenten evitar el seu destí, de poc servirà: trobaran la mort igual. Gairebé ningú que se la baixa torna a queixar-se sobre els grups de WhatsApp.\nL’heroïna d’aquesta actualització (de ‘software’) de ‘Destino final’ és una jove infermera, la Quinn (Elizabeth Lail), a qui persegueixen els problemes a la feina (un metge de mans llargues), a casa (una germana petita rebel) i, ara, també al mòbil. Quan es descarrega Countdown per aclarir les seves intuïcions sobre la mort d’un pacient, descobreix que li queden dos dies de vida. En la seva recerca d’un remei comptarà amb el recolzament d’un altre jove, el Matt (Jordan Calloway), que segons l’app ho té encara pitjor: la dinyarà un parell d’hores abans que la Quinn.\nLa idea de base era atractiva i tenia potencial. Però després d’un pròleg tan tens com elegant, amb certs aires d’‘It follows’, s’entén que no va de jugar amb el dubte i l’expectativa; de deixar camp obert a la nostra imaginació mentre se’ns condueix lentament però inexorablement cap a una revelació final. Això és només un ensurt barat rere un altre, una cosa que pot estar bé si no es fa així de malament. I amb l’entrada en joc d’un capellà ‘geek’ (PJ Byrne) com sortit de la pitjor pel·lícula de Kevin Smith, tot perd definitivament qualsevol capacitat suggestiva.\nA les muntanyes d'H.P. Lovecraft\nTemes: Amazon Prime Vídeo Cine


Penedès Econòmic l El diari econòmic online de la Vegueria Penedès - Una quinzena de cellers del Penedès donaran el tret de sortida de la verema oferint pícnics entre vinyes als visitants\nPublicat el Dilluns, 12 Juliol 2021 12:32\nSala ha destacat que cada celler oferirà una proposta diferenciada que, més enllà de les tradicionals visites a les seves instal·lacions o el tast dels primers mostos, comptarà amb un pícnic entre vinyes en entorns de privilegi a l'aire lliure.\nDegut a les restriccions de la pandèmia, els aforaments seran reduïts a tots els cellers i s'haurà de servar prèviament al web del Consorci de Promoció Turística del Penedès. Sala ha destacat que el fet d'haver de reservar pot servir als visitants per complementar el pícnic amb d'altres activitats enoturístiques a la zona.\nRamon Riera ha destacat que l'edició de l'any passat, tot i comptar amb menys cellers, va ser un èxit i ha dit estar convençut que aquest any també ho serà perquè la gent vol fer activitats a l'aire lliure i en espais oberts. Tot i les possibles restriccions per contenir l'augment de contagis de covid-19.


Karpatska Villa Mykulichyn Ucraïna - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUrochyshe Pereneno 124b, Mykulichyn, Mykulichyn, Ucraïna, 78590 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mykulichyn, Karpatska Villa és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Karpatska Villa, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna, esquí, pesca, massatge estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Karpatska Villa no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (134) Parelles (61) Viatgers en solitari (14) Famílies amb infants petits (29) Famílies amb infants grans (10) Grups (21)