Dia Internacional de l’Orgull LGTBIQ+, celebrem la llibertat de desitjar i estimar com es vulgui – Biblioteca Caterina Figueras\nDia Internacional de l’Orgull LGTBIQ+, celebrem la llibertat de desitjar i estimar com es vulgui\nQuè és recte? Una línia pot ser recta, o un carrer, però el cor humà, oh, no, està corbat com un camí a través de les muntanyes\nAvui 28 de juny és el Dia Internacional de l’Orgull LGTBIQ+, se celebra l’acceptació i la inclusió, però també es protesta per la igualtat i la violència en contra del col·lectiu, perquè malgrat els avanços legislatius, encara avui, milions de persones al món pateixen una constant violació dels seus drets humans, també als nostres pobles i ciutats.\nEl motiu d’aquesta commemoració es remunta un 28 de juny de 1969 en un club nocturn conegut com a Stonewall Inn -famós bar gai de l’època, situat al Greenwich Village, de Nova York-. Allà es va dur a terme una batuda policial amb la finalitat de perseguir als homosexuals, travestís i transsexuals. En contraposició al que es pensava, els 200 clients del local van començar a defensar-se contra la brutalitat policial. Arran dels fets ocorreguts durant aquesta matinada, van tenir lloc múltiples disturbis i manifestacions que es van estendre al llarg del territori nacional. No obstant això, no va ser sinó fins un any més tard, el 1970, quan es va realitzar la primera marxa de l’Orgull Gai, a Central Park de la ciutat de Nova York. La desfilada va portar per nom Christopher Street Liberation Day, i buscava homenatjar a tots aquells membres de la comunitat que havien sofert la violència policial.\nDes de la Biblioteca ens sumem a aquesta celebració de l’orgull, de la llibertat i la tolerància amb alguns documents que pots emportar-te en préstec. Volem mostrar la diversitat afectiva, sexual i de gènere a través de la cultura. També us oferim l’especial LGTBI que ha elaborat la Biblioteca Virtual per a commemorar aquest dia, i la guia de lectura LGTBI adreçada a infants i famílies.\nSobre Tennesee Williams\nTennesse Williams (1911-1983) és un dels dramaturgs essencials del segle XX. En les seves obres el focus de l’atenció se centra en l’anàlisi dels sentiments, presentats com l’enigma principal al qual s’enfronta l’ésser humà.\nEntre els seus textos teatrals destaquen Figuretes de vidre (1944), Un tramvia anomenat desig (1947), Estiu i fum (1948), La rosa tatuada (1951), La gata sobre la teulada de zenc (1955), Dolç ocell de joventut (1959) o La nit de la iguana (1962). Bona part de les seves obres van ser dutes a la gran pantalla per directors com Elia Kazan o Daniel Mann.\nDins de la seva producció no dramatica es poden mencionar les novel·les La primavera romana de la Senyora Stone (1951) i Moise i el món de la raó (1976), el poemari A l’hivern de les ciutats (1967) i la prosa autobiografica de les Memories publicades el 1976.\nLa seva obra va ser guardonada amb quatre Drama Critic Circle Awards, dos premis Pulitzer i la Medalla Presidencial per a la Llibertat.\n⟵Contes confitats de la mà de la Pallassa Trafàlgar\n6a edició de Al Pati, cicle de concerts vora els llibres, amb Guillem Plana, Anna Colom i Ferran Palau⟶


Indiecat - Música en català: Txarango, nova confirmació del Feslloch 2014\nTambé s’han confirmat més actuacions a l’Auditori de vesprada. Vam anunciar l’actuació d’Òscar Briz i ara se suma Clara Andrés amb la seua música des de les contrades de la Safor, que presentarà el seu nou treball al festival i l’espectacle Estellés de mà en mà, de Francesc Anyó i Borja Penalba, mitjançant el qual fan una exquisida retrobada amb els poemes del poeta amb música recitada. “Encara queden uns quants grups valencians per arrodonir el cartell del Feslloch, perquè per a nosaltres és prioritari donar una mostra de la música que s’està fent al País Valencià en la nostra llengua. El que tenim clar és que volem garantir un bon des del dijous, quan arranca tot, per a continuar oferint música i país divendres i dissabte”, ha declarat Voro Golfe, el coordinador musical d’Escola Valenciana.\nFes lloc als menuts: Dani Miquel i Trobadorets\nUna altra novetat del festival és la secció Fes lloc als menuts, que seran sessions matinals de divendres i dissabte amb música en directe feta per grups del País Valencià que es dirigeixen a aquest sector. El divendres actuarà el grup Trobadorets que es defineixen com a creadors de “música menuda. Menuda música” el dissabte 12 de juliol serà el torn de Dani Miquel. “Per a nosaltres és una gran aposta perquè hi ha feslloquers i feslloqueres que cada cop més vénen en família i per oferir també als xiquets i xiquetes de Benlloch una programació que els siga atractiva i servesca per integrar més el poble amb el festival”, ha assegurat Ana Edo, regidora de cultura de Benlloch.Així mateix ja està habilitat en el web del feslloch ( www.feslloch.com ) l’apartat de “Lloguers” per a totes i tots els qui busquen alternatives a la zona d’acampada i vulguen buscar allotjament en Benlloch.\nAl mes de maig s’anunciaran els punts de venda físics oficials dels abonaments anticipats a 28 €. Serà quan acabe la promoció especial d’abonaments a 25 € que només es podran adquirir mitjançant la botiga on-line d’Escola Valenciana (www.escolavalenciana.org/feslloch2014 ) fins el 25 d’abril.\nEls abonaments i les entrades del Feslloch 2014\nTota la informació actualitzada es publicarà al web del Feslloch www.feslloch.com . També es podrà consultar al Facebook i al Twitter del festival.


Una nit qualsevol - jfk informa - Els blogs d'e-noticies\nUna nit qualsevol\nEm dic Maria Assumpta, sóc veïna del barri de la Barceloneta, concretament del carrer Sant Elm, cantonada amb Sant Carles, i m'agradaria explicar com és una nit qualsevol a casa meva:\n23:30.- Un nen d'uns vuit o nou anys crida des del carrer "mama, échame las llaves que el papa no sube". Què fa una criatura d'aquesta edat al carrer a aquesta hora escapa la meva comprensió, però vés què hi farem.\n00:30.- Un grup de tres o quatre nois caminen i criden en àrab. Les seves veus es van perdent a mesura que s'allunyen del meu carrer, i quan gairebé ja no se senten, dues parelles de parla anglesa s'acosten, discutint a crits, si la platja és cap a la dreta o cap a l'esquerra; quan finalment decideixen cap a on tirar, un grupet d'italians arriba, cridant i cantant. Entre mig, algunes veus han cridat "déjame en paz, joder", "pues no quiero y ya está" i "pues si no te gusta, ya lo sabes"......\n01:30.- Els okupes del costat s'acomiaden els uns dels altres, amb uns quants "ya, vámonos ", "see you, guys" i "nos vemos".\n02:00.- L'okupa que s'ha quedat cuidant la casa decideix que és una bona hora per aporrejar els bongos i tocar la guitarra, amb el balcó obert, perquè fa calor.\n03:45.- El camió de la neteja de contenidors s'atura a la cruïlla; entre arrossegada i arrossegada de contenidors, se sent algú que diu en veu alta "si es que yo creo que sólo me utiliza para la cama"; una altra veu li contesta "pues qué mal rollito, ¿no?".\n05:00.- Les discoteques han tancat i els seus clients, que en duen molt més al cap que als peus, caminen fins a les parades d'autobús, riuen, criden i canten.\n06:00.- Alguns okupes s'ho han repensat, tornen a casa i criden des del carrer perquè el dels bongos, que s'ha adormit, els hi tiri la clau.\n06:45.- El meu despertador deixa anar un "biiiip - biiiip" tímid, com si li fés vergonya ser el so amb menys decibelis de tota la nit.\nSr. Hereu, sra. Mayol, senyors i senyores vocals, secretaris i el que vulguin ser de l'Ajuntament de Barcelona: aquesta ciutat no va, no va ni amb rodes. I no va per als ciutadans que hi vivim dia rere dia, que paguem IBI i escombraries, i què sé jo què més, per tenir una ciutat on no s'hi pot viure.\nEscrit publicat en la Vanguardía\nEnviat per aigua al coll\nEls blogs d'e-noticies - jfk informa - Una nit qualsevol


Marcel Gros | Centre Cultural\nCentre Cultural - Programació - Marcel Gros\nMarcel Gros celebra els seus 25 anys als escenaris amb un multifacètic espectacle de circ\nEl clown manresà, Marcel Gros, presenta l’espectacle Univesari!, un viatge a través d’un univers simbòlic que està de celebració: Marcel Gros ja fa més de 25 anys que puja als escenaris amb les seves sabates gegants i el nas vermell de pallasso. Per aquesta efemèride, Gros presenta un espectacle on no hi falta de res: màgia, titella, malabars i multitud de personatges imaginaris. Tot això, acompanyat d’una escenografia formada per grans vocals inflables com a fil conductor. L’espectacle tindrà lloc aquest diumenge, 5 de maig, a les 18h, al Centre Cultural Terrassa.\nDurant els seixanta minuts de l’espectacle, Gros serà un presentador impresentable amb molts convidats a la festa d’Universari: un mim que parla, un músic desconcertant, un astronauta desorbitat…en definitiva, una festa que és una paròdia del món de l’espectacle a través de la mirada del pallasso.\nEn un petit univers de lletres vocals que es transformen en edificis i paisatges, el Marcel juga amb les paraules i els objectes, transformant la realitat a base de riure i imaginació. L’artista de clown es convertirà en titellaire, showman, músic, malabarista, astronauta… Una festa amb molts convidats, només hi faltes tu!


La seva filosofia, que es va mantenir distant dels corrents tomistes, i que es proposà la superació de l'empirisme i el racionalisme elaborant una síntesi dels elements de veritat de les dues filosofies, es va veure fortament influenciada per l'escola escocesa del sentit comú, especialment pel pensament de Hamilton i Mansel, encara que també manifesta influències kantianes, de l'espiritualisme i de Trendelenburg. Va formular un sistema filosòfic general i va centrar la seva investigació en els àmbits de la psicologia racional i de la lògica. La primera mostrava que els diversos estats psíquics estan organitzats segons lleis que, d'aquesta manera, i en tant que condicions del coneixement, són també lleis gnoseològiques. La lògica no és, segons ell, només lògica formal, sinó que també és lògica transcendental que permet l'accés a totes les formes del coneixement. De la unió d'aquestes tesis inferia que les veritats ontològiques bàsiques han de provar-se a partir de l'anàlisi de la consciència, la qual té dues vessants: una vessant individual, i una vessant col·lectiva. L'examen de la consciència individual, a partir de l'observació del nostre jo, ens revela immediatament el no-jo i ens condueix al realisme natural. El cogito ergo sum de Descartes es transmuta així en un cogito ergo és. D'altra banda, la consciència col·lectiva, en el seu grau més perfecte, s'expressa a través del sentit comú, que pot arribar a ser una forma de l'esperit o consciència nacional en aquelles comunitats que han aconseguit la seva maduresa. Per aconseguir aquesta, és necessari un esforç col·lectiu i institucional orientat cap a una reforma de l'ensenyament (tesi que va influir en Francisco Giner de los Rios i en els krausistes espanyols). Va propugnar una síntesi entre racionalisme i empirisme i va defensar que, a la cúspide de la reflexió filosòfica, es troba la teologia racional que permet el coneixement de Déu: condició de tota veritat. Entre els seus deixebles i amics es trobaven, a més de l'esmentat Giner de los Rios, Menéndez y Pelayo i Milà i Fontanals. Les seves principals obres són: De la unitat de la filosofia (1847); Sobre el desenvolupament del pensament filosòfic (1854); Memòria de la filosofia de Martí d'Eixalà (1859) i Lliçons de filosofia (pòstuma, 1920), editada a partir dels apunts taquigràfics de Josep Balarí Jovany.\nSobre el desarrollo del pensamiento filosófico (discurs inaugural del curs 1854-1855 de la Universitat de Barcelona; única obra publicada en vida) Lecciones de filosofía (1920, edició dels apunts taquigràfics presos por Balari i Jovany durant els cursos 1864-1865 y 1867-1868) Bibliografia: Angles i Cervelló, Misericordia: El pensament de F. Xavier Llorens i Barba i la filosofia escocesa. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans, 1998. Aquesta obra està sota una llicència de Creative Commons.


El confinament generat per l'epidèmia de la COVID-19 ens està duent a un parany del qual convindria escapar per no sortir del foc i caure a les brases. La televisió i la cuina estan essent, clarament, la sortida de molts ciutadans al tedi de les hores passades dins de casa. Però hauríem d'anar una mica més al fons del tema i acceptar que estem parlant d'una certa televisió i d'una certa cuina.\nI com que aquí parlem de cuina, permeteu-me que alerti ràpidament sobre el predomini de la rebosteria en les propostes que es fan, especialment a les xarxes socials, per entretenir-nos als fogons. Una rebosteria que té al seu favor l'amenitat, la laboriositat i la possibilitat de participació dels menuts de la casa. Costa d'imaginar una amanida que no es pugui muntar en cinc minuts o un guisat que no es pugui controlar de mentre va fent. Donant-li una ullada i fent-li una remenada. I clar, això no resol el problema de l'avorriment.\nPerò aquest decantar-se pels pastissos i el forn, té una contrapartida perillosa si es combina amb una situació vital bàsicament sedentària. El sobrepès. Sobretot perquè els pastissos solen ser fets amb productes elaborats de gran contingut calòric i poca vitamina i fibra.\nPotser és el moment de recordar que la cuina, en general, té un capítol força important de receptes entretingudes que serveixen per preparar fons de cocció (salses, brous, sofregits, melmelades...) que facilitaran la feina futura davant dels fogons. Fins i tot de receptes que permeten deixar el preparat en repòs dins del pot o del congelador, en espera d'una urgència o un imprevist. Evitant el pas per l'armari de plats precuinats del supermercat.\nI no són aquests darrers els plats habituals a les taules de casa nostra? Doncs, potser, ja que tenim temps, és el moment de fer una reflexió. Què és més important a l'hora de dur els plats a taula, la salut dels comensals garantida pels productes de proximitat, o la poca feina del cuiner?\nJo diria que estem caient en el parany massa sovint. Que, si ens esforcéssim una mica, hi ha alternatives. I no poques.


Aqua Spa Ganovce Poprad Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Aqua Spa Ganovce\nHlavna 192/22, Ganovce, Poprad, Eslovàquia, 5801 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\n3 llits individuals i 2 fut...\nMés informació sobre Aqua Spa Ganovce\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Aqua Spa Ganovce és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Poprad. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Aeroport de Tatry, Poprad.\nA Aqua Spa Ganovce, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, bany d'aigua termal calenta, piscina exterior, spa, massatge, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Aqua Spa Ganovce és una selecció idònia per a la vostra estada a Poprad.


Un Corvo estel·lar dóna la victòria a Catgas a Gran Canària\nCRÒNICA | GRAN CANARIA 3 - 5 CATGAS ENERGIA\nCorvo decisiu en la victòria del Catgas Energia a Gran Canària\nEls quatre gols que va signar Corvo al Centro Insular de Deportes davant Gran Canària (3-5) van permetre a Catgas Energia assolir un triomf vital en el seu propòsit de consolidar-se a la vuitena plaça de la classificació.\nGran Canària 3 - 5 Catgas Energia\nL'avantatge pel que fa al seu immediat perseguidor comença a ser considerable, 8 punts a falta de 6 jornades per finalitzar la fase regular. L'equip colomenc no ho va tenir gens fàcil avui perquè els canaris es van avançar al marcador i al llarg del partit van fer treballar molt a Prieto. La capacitat de reacció colomenca liderada per un Corvo molt inspirat cara al gol va situar als nostres per davant abans d'arribar al descans.\nEn la segona part, malgrat un bon començament del rival, Catgas Energia va estar encertat en els moments precisos per endur-se els tres punts.\nDeclaracions de Corvo\nCarlos Corvo amb els 4 gols anotats davant Gran Canària se situa com a tercer màxim golejador de l'equip per darrere de Dani Salgado i Maxi. Corvo va afirmar al final del partit sobre la seva actuació “estic feliç perquè em feia falta a nivell d'autoestima. Semblava que aquesta temporada se m'havia oblidat fer gols i d'ara en endavant a veure si puc seguir ajudant a l'equip marcant més”.\nCorvo s'apunta al partit a partit per encarar la recta final d'aquesta fase regular i assolir l'objectiu del play-off “volíem sumar els 3 punts i fer un pas endavant molt important per estar entre els vuit primers. Aquesta victòria ens dóna molta confiança i si podem guanyar a casa els partits contra rivals directes, crec que ho aconseguirem”.\npic.twitter.com/fmuuffDt57— LNFS (@LNFS89) 19 de marzo de 2017


Setembre | 2015 | Tità\n“Sergi , jo mai podré fer la extrem Matxicots, ho haig d’asumir! És massa dura, els temps per acabar-la estàn molt apretats i a mi em costa déu i ajuda entrenar al mes d’agost!!”\nAquesta conversa me la van recordar diumenge al migdia, i va ser mel pels meus oïdes; em va reafirmar que val la pena, que no és de bojos, ni de borratxos, ni de inconscients… Gràcies Sergi!\nAnar a Rialp la tercera setmana de Setembre ja forma part del nostre ritual familiar. Aquest any fins i tot s’hi ha afegit el meu pare, per poder anar a buscar bolets! És una cita obligada per milers de detalls que fan aquesta cursa indispensable en el nostre calendari.Aquest any, desprès d’haver aconseguit acabar dignament la UT les Fonts, vaig pensar que era el moment d’apuntar-se a la llarga de Rialp .\nRealment no les tenia totes. Duia un entrenament bastant precari marcat per una costella fisurada a la cursa del Catllaràs. Sabia que podia aspirar a fer una cursa digna de 52, però no estava per acabar el monstre de 82kms. ( Una vez más, gracias Esteban) Així que el plan era dividir la cursa en dues parts, i si la primera funcionava intentariem la segona.\nUn dels canvis d’aquest any, tots ells milloren la cursa, és que la sortida és conjunta amb els de 52, i això fa que l’ambient sigui bestial! Em poso l’últim de la fila amb molts coneguts i m’ajunto amb en Ton i en Pau Tortugueta ( tots dos ténen molta més pota que jo, però diuen que volen anar amb mi). Els hi dic que jo no penso córrer ni un metre i ells diuen que accepten. A la que arrenca la cursa, l’únic que segueix al meu costat és en Ton; tots els altres surten corrent! Al cap de 150 metres tots suats, aturats per un tap, volta al poble i jo segueixo amb la estratègia de no córrer per cap motiu. La gent marxa però en 15 min ja estem tothom al seu lloc! Amb en Ton seguim junts i li demano que freni el ritme; anem controlant a tots els que coneixo i veig que sense esforç els estic mantenint a ratlla! Ens coneixem força i sé què farà cadascú. Fins al Coll del Triador pugem xerrant i regulant per encarar la pala del Montsent de Pallars, per mi, la pujada més dura en una cursa que he fet mai! És una pujada que produeix temor de veritat!!! En Ton és un gran escalador i quan arriba al tram tècnic li dic que m’avanci i que ja ens veurem més endavant; crec que ja no el tornaré a atrapar i penso que hauré de trobar un altre roda per seguir. A 200m del cim apareix la primera rampa a l’abductor, ja sé que en aquestes curses sempre em passa i m’intento tranquilitzar. Poc a poc que això es molt llarg! Faig cim i m’abraço amb en Ruben que està de control\nAllà, sorpresa , està el Pau esperant-me, i una mica més endavant en Ton.Ostres! Que ben acompanyat aniré! Però a la primera baixada m’encallo una mica (la meva inutilitat en trams tècnics ja es llegendària) i marxen tots dos. Les meves dues llebres es fan amics i marxen junts, darrere meu sento la veu del Ruben: ” Nadie dijo que fuera fácil!!!”\nPassar per Entremonts és tan meravellós que no t’en adones i ja estàs pujant el Monterroio. A dalt de tot haig de parar i donar-me cops als quàdriceps perque es desenrampin. El dolor comença a fer-se bastant emprenyador.\nAl final de la següent carena m’atrapa en Tottu, germà d’en Pau Correcat, i just començar baixada m’enrampo fort de veritat. Em quedo quiet com un gat a punt d’atacar i faigs uns sorolls extranys; la cosina del Txema (organitzador) era al meu costat i em demana si estic bè: “Tireu , ja s’em passarà”. Em prenc un tubet de Magnesi líquid i quan començo a baixar veig en Tottu i la cosina a baix de tot, quina depressió tu! Amb les cames com dos troncs vaig baixant pel pedregar i arribant a baix el peu dret rellisca, vaig a terra i la meva Cresta illiaca atura tot el cop amb un pedregot enorme, que no havia de ser allà. La bona notícia és que el dolor tan fort ha fet desaparèixer les rampes, però no m’atreveixo a aixecar-me per por de haver-me fet mal de veritat. Poc a poc i renquejant, veig que la cosa no passarà d’aquí, desprès de lo del Catllaràs no tenia ganes de estar parat un temps. En aquestes que em trobo amb la dona i m’acompanya fins a la Mainera, km 26 2800+ ja 😱 .\nL’avituallament és espectacular, com tots en aquesta cursa, menjo força i em bec la meva cervesa predilecta, Aigua de Moritz. Allà també hi son a punt per marxar les meves dues llebres, en Pau i en Ton. Voldria marxar amb ells però penso que si ho faig em rebentaran segur! Decideixo parar 5 min i sortir al meu ritme. Aquest tram que ve ara és terrorífic, són 8 km fins a Espot, però hi han dues pales que es pujen pel dret , i quan dic pel dret és pel dret!!\naquest tram el vaig fent amb una noia que es diu Yolanda. Mola perquè va renegant de lo dura que és la pujada i em recorda força a quan vaig a entrenar amb la dona. El tram final és duríssim però ens anem animant mútuament. Dalt de tot està la Miriam al control i no em puc estar de fer-li una abraçada com deu mana. El coll de les Picardes és magnífic i ser allà ja és un premi!\nLa baixada aquesta és força tècnica i dóna la sensació que si rellisques no hi hauria qui t’aturés fins a baix de tot! Aixi que clavo bastons i m’arrapo fort a les pedres. La Yolanda baixa fent saltirons i m’anima, li dic que ja ens tornarem a trobar més endavant. Arribant a Espot em trobo en Pau que m’està esperant tombat a l’herba, diu que no es veu amb forçes de fer-la tota però que fins al 52 vé amb mi, fantàstic penso. A Espot també hi és en Ton!\nHi ha pasta i arròs; jalem fort i encarem l’última pujada forta de la cursa de 52, són 400+ però es deixen fer bé. Aqui en Pau té un mal moment però anem fent. Ens tornem a enganxar amb la Yolanda i fem un bon trenet fins Caregué. Aquest tram és una meravella, per un costat la Pica i per l’altre el Montsent, corriols magnífics al costat d’un riu, barrancs, boscos plens de bolets… Però es fa molt llarg! Caregué costa d’arribar i estem cansadets, jo segueixo amb el meu mantra de no córrer ni un metre tot i que en aquests camins vénen ganes de fer-ho. Algún corredor que ho fa i marxa, al cap de 10 min ja el passem nosaltres al tram tram. A l’avituallament de Caregué tenim claca potent.\nens motivem força, Queden 6 km amb 300+ i 500- fins a Caçadors i sortim amb ganes. Aquests 300+ van ser dels pitjors de la cursa, no els tenia al cap i els vaig patir moltíssim a plè sol i per un tallafocs vaig suar de valent, esbufegava força. Moment dur però va passar aviat.\nL’arribada a Caçadors és tranquila. Allà hi ha en Massa, en Roger i la Irene; tothom em mira amb ulls d’admiració i jo penso que encara queda molt, que la nit és llarguíssima i que el cansament tard o d’hora es pagarà. Penso en les paraules de l’Esteban: “Estás para hacer una buena carrera de 52 y jugartela en la larga, tú escojes.”\nParlem amb en Ton, en Pau ja va dir que aquí plegava, i ell diu que si jo tiro ell també. Jo li dic que si ell hi va jo també! Un per l’altre ens motivem força. Jalo molt (el meu súper-poder de poder menjar sense gana aquí es necessari!) i em faig una dutxa ràpida amb aigua gelada. Renovat i net, sortim de caçadors ,nomès queden 5 corredors darrere nostre. Ja no deixaran continuar a ningú més. Els temps de tall són força exigents però crec que els 30 amb 2000+ que queden els podrem fer força bé. Dos corredors surten davant nostre i un francès de Biarrritz surt darrera nostre, ens atrapa abans de la primera pujada, però pujant no ens pot seguir. Li pregunto si està bé, i em diu que tranqui que va a la seva. Aviat ens cau la nit a sobre i veiem uns frontals per darrera. Una cosa fosca i grossa ens passa esperitada pel costat! És un gos! Quin sustu tu! Els dels frontals ens diuen que son caçadors i que estàn buscant un senglar ferit, que és molt perillós i que vigilem! Ni ens immutem! Estem tant cansats que pensem que si vé un senglar, no li farem ni cas, però no, era una broma del Txema: l’organitzador i alma mater d’aquesta gran cursa, ens anima, diu que anem bé de temps, però que si seguim endavant s’ha de acabar, ja que hi ha un tram ón no ho podrem deixar.\nLa pujada desprès de Beraní son 5k amb 700+, pel mig del bosc. Té petits descansos, però els rampots són forts i empinats. En arribar a dalt tots dos ens ajupim fent sorolls extranys, mare meva que dur!\nUn altre avituallament al mig del bosc, on tothom ens anima! Lo d’aquesta cursa no té nom, és la perfecció logística .\nHem de baixar les curves dels búnkers i en Ton baixa força el ritme, crec que està mig dormit, parla poc i només pensa en el pà amb embotits que li han dit que hi ha a Roní .\nAquest tram ens alenteix força pero no ens aturem.\nA l’arribada a Roní ens atrapa el Francès, vé amb pressa perquè té por del tancament horari. Nosaltres només tenim un ritme i no podem fer res més que mantenir-lo. Ell menja pà amb embotit( per fi) i jo un plat de fideuà espectacular! ( Sí, una fideuà Casera al km 70 de una UT), el grupet d’escombres es posa darrera nostra i passem per 5min el control de baix el riu, allà està el Txema i la seva dona, ens apreten, diuen que per fer els 12 que queden tenim tres hores i mitja , que no ens encantem que el terreny es força complicat 😰\nAquí m’agafen ganes de plegar, hi tinc la dona, la nena, el cotxe, una manteta… l’altre opció son fred, patiment, terreny perillós ( i força), en Ton…\nNo penso i tiro cap a Sant Romà de Tabernoles, un poble abandonat on Jesucrist va perdre les dues espardenyes! A mitja pujada passem al francès (creiem que era mitja! Quina pujada interminable) i quan arribem a dalt creiem que ja ho tenim fet. Sobre el planell eren 5 km carenant, però era una putada de camí amb barranc al costat, dret, molt difícil per mi. Aqui és en Ton el que m’espera i jo em ratllo força, en aquest UT no regalen res!\nAmb penes i treballs arribem a Rodès, 2k i ja hi som! El primer km es plè de rocs (com no podia ser d’un altre manera), en Ton es mou molt justet, el frontal està mig mort i les cames fan figa. La Rosa truca i diu que el Francès vé a tota ostia darrera nostre, jo li dic que és igual i en Ton que li sua la polla tot! Però a 500 metres de l’arribada, sento soroll darrera i veig un frontal corrents: “Corre Ton corre!”, ” que vé el Francès”. Corriem a 6′ el km i el francès ens retallava. Merda! Ens passarà a la linea d’arribada! “Accelera Ton!” Crec que vam entrar a 4’50 😅😅😅😅😅 i el francès no ens va poder atrapar!!\nJo volia plorar a l’arribada, però el cor em sortia per la boca! Finalment no vaig poder complir el meu mantra de no córrer ni un metre …\nDiuen que la millor cursa és la que encara no has fet però aquesta és la millor. Com em va dir ahir en Joan Xicola: “És un bon moment per deixar-ho i pensar en la petanca”.


L’Ajuntament de les Borges organitza el primer concurs fotogràfic ‘Bookface’\nterritoris.cat 18:19 01/03/19\nprimer concurs organitza borges fotografic l’ajuntament\nExemple de bookface\nEn el marc de la tercera edició del festival Les Borges Negres, que tindrà lloc de l’11 al 17 de març a la Sala Maria Lois de la Biblioteca Marquès d'Olivart, l’Ajuntament de les Borges Blanques i l’Oficina Jove de les Garrigues han organitzat el primer concurs Bookface, dirigit a joves d’entre 12 i 30 anys.\nL’objecte del concurs es basa en la creació de fotografies a partir de l’encaix d’una part del cos (cara, mans, etc.) amb la imatge de la portada d’un llibre, tot jugant amb els colors, les proporcions i la llum\nDe fet, Bookface és el nom que pren l’efecte d’encaixar la realitat amb el llibre i que s’ha convertit en tot un fenomen viral entre el públic juvenil.\nLes bases del concurs estableixen dues categories: per a joves de 12 a 17 anys i per a joves de 18 a 30 anys. En ambdues franges d’edat el premi consistirà en una entrada doble a Port Aventura i un lot de llibres. A més a més, les bases marquen que les propostes no poden fer-se a partir de fotomuntatges ni edicions posteriors i totes les mostres han de ser originals, inèdites i no haver estat premiades en altres certàmens.\nLes obres s’hauran d’enviar per correu electrònic a l’adreça de l’Oficina Jove, juntament amb un document de text que indiqui el nom de l’autor o autora, el telèfon de contacte, la data de naixement i una adreça.\nEl termini per presentar les fotografies acaba el dilluns 11 de març i els premis s’entregaran el dia 16 de març, a les 13.45 hores, durant la celebració del festival de novel·la negra. Així mateix, totes les propostes presentades s’exposaran a la Biblioteca Marquès d’Olivart durant la setmana anterior a l’entrega de premis.\nLes Borges Blanques facilita ajuts per participar en la campanya 'Les Garrigues en flor'\nCafè Club, el nou cicle adult de la Biblioteca de Juneda


Els 6 Millors Hotels a prop de Carrer de Lombard, San Francisco, EUA - Booking.com\nBusques allotjaments a prop de Carrer de Lombard?\nHotels destacats a prop de Carrer de Lombard\nThe Fairmont Heritage Place Ghirardelli Square Hotel de 5 estrelles\nFisherman's Wharf, San Francisco (a 0,6 km de Carrer de Lombard)\nThe Suites at Fisherman's Wharf Hotel de 3 estrelles\nFisherman's Wharf, San Francisco (a 0,4 km de Carrer de Lombard)\nCourtyard by Marriott Fishermans Wharf Hotel de 4 estrelles\nPatrick. República Txeca\nHoliday Inn Express Hotel & Suites Fisherman's Wharf Hotel de 3 estrelles Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients. Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients.\nFisherman's Wharf, San Francisco (a 0,5 km de Carrer de Lombard)\n8,3 Molt bé 1.184 comentaris\nXIAN FEI. Xina\nArgonaut Hotel, a Noble House Hotel Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients. Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients.\n8,7 Fabulós 2.081 comentaris\nMés allotjaments a prop de Carrer de Lombard\nHotels populars a prop de Carrer de Lombard\n5,8 Puntuació 1.178 comentaris


CONVENI DE COL·LABORACIÓ AMB LA FUNDACIÓ CATALANA D’ ELA MIQUEL VALLS : SUPORT PER AL FUNCIONAMENT DE L’ENTITAT - Fundació Bosch Aymerich CONVENI DE COL·LABORACIÓ AMB LA FUNDACIÓ CATALANA D’ ELA MIQUEL VALLS : SUPORT PER AL FUNCIONAMENT DE L’ENTITAT - Fundació Bosch Aymerich\nCONVENI DE COL·LABORACIÓ AMB LA FUNDACIÓ CATALANA D’ ELA MIQUEL VALLS : SUPORT PER AL FUNCIONAMENT DE L’ENTITAT\nLa Fundació Catalana d’ELA Miquel Valls neix l’any 2005 a Calella (Barcelona) com una fundació privada i sense ànim de lucre, impulsada per l'Enric M. Valls, el pare del qual va morir a causa de l’Esclerosi Lateral Amiotròfica i dóna nom a la nostra entitat. Abans d’adquirir definitivament el nom de Fundació Catalana d’ELA Miquel Valls també va ser coneguda com a Fundació Catalana d’ELA (Elacat) i actualment és la única entitat sense ànim de lucre a tot Catalunyaque treballa per millorar la qualitat de vida de les persones afectades d’ELA i altres malalties de motoneurona i oferir suport a les seves famílies, i que lluita contra la malaltia promovent la investigació de la mateixa.\nLa malaltia actualment no té cura i encara no es disposa de cap tractament que permeti aturar el procés degeneratiu de l’ELA. Entre el 5-10% dels casos tenen un origen hereditari (ELA familiar) però la majoria de casos apareixen de forma esporàdica i es creu que hi intervenen tant factors endògens (genètics i metabòlics) com exògens (ambientals i relacionats amb l’estil de vida).\nEl diagnòstic es difícil, ja que depèn del grau de sospita diagnòstica del professional i es diagnostica en base a criteris clínics de certesa, fet que suposa que en alguns casos es pot allargar molt en el temps, fet que causa una angoixa afegida a les famílies.\nDavant d’aquesta situació es treballa per evidenciar la necessitat de realitzar estudis i investigacions sobre la malaltia, perquè és l’única esperança de que en un futur l’ELA arribi a ser una malaltia amb una cura o un tractament eficaç.\nDes de la Fundació Catalana d’ELA Miquel Valls s’ofereix una atenció integral i especialitzada a nivell social, psico-emocional i d'atenció a la dependència donant suport, assessorament, informació i acompanyament a les famílies al llarg de tot el procés d'evolució de la malaltia i servint de punt de referència tant al domicili a tot Catalunya com a les Unitats especialitzades d’ELA dels principals hospitals de referència de tot el territori. A més porten a terme investigacions psico-socials i en teràpia ocupacional. Així mateix, es col·labora, fomenta i es dóna suport a la investigació traslacional (investigació clínica i bàsica) de la malaltia ja sigui nacional o internacional, creant sinergies entre els diferents equips que treballen amb aquest tipus d’investigació i les diverses fonts de finançament que puguin sorgir.\nLa Fundació Bosch Aymerich dins d’un dels seus àmbits d’actuació, ha signat un conveni de col·laboració amb la Fundació Catalana d’ELA Miquel Valls col·laborant per un període de tres anys en un projecte que suposa l'atenció en treball social, teràpia ocupacional (incloent un banc de productes de suport) i psicologia, per professionals especialitzats en l'atenció a les persones afectades d'ELA/MMN i els necessitats que provoca la malaltia.\nL'atenció es realitza a domicili de les persones afectades d'ELA/MMN i a les diferents Unitats Funcionals d’ELA/Motoneurona de l'Hospital de Bellvitge, l'Hospital del Mar, i l'Hospital de Sant Pau, on la Fundació Catalana d’ELA Miquel Valls està integrada a l'equip mèdic amb una treballadora social, una terapeuta ocupacional i una psicòloga.\nLa signatura del conveni es va celebrar el dia 9 de març de 2020 amb la presència del Sr. Enric Maria Valls, president de la Fundació Catalana d’ELA Miquel Valls i el Sr. Angel Sáez, president de la Fundació Bosch Aymerich.


Una reflexió consirosa del filòsof Kant - Diari de Girona\nUna reflexió consirosa del filòsof Kant\nagustí casanova i masferrer 23.02.2021 | 23:52\nUna reflexió consirosa del filòsof Kant Diari de Girona\nEmmanuel Kant (1724-1804) és el màxim exponent de la Il·lustració, filòsof prussià nascut a Königsberg, ciutat de la qual mai sortiria per no distreure's amb temes banals i perdre miserablement el temps. La seva biografia és el paradigma de l'existència metòdica i rutinària, inclús era tan rigorós amb els horaris que la gent de la ciutat afinava l'hora dels rellotges quan el veien passar.\nSón moltes les anècdotes atribuïdes al filòsof que destaquen els seus escrúpols domèstics sistemàtics, l'ordre estricte de la seva vida. N'hi ha una que feia somriure als meus alumnes: Kant mai va voler saber res de les dones, però una dama de l'alta societat s'enamoriscà del pensador i l'assetjava fins a l'extrem que en Kant acceptà una invitació de fer una berenada al camp amb la condició severa que a quarts de set de la tarda volia tornar. La senyora havia acordat amb el cotxer del carruatge que no els passés a recollir fins tocades les set. Per culpa de la donota perdré una hora irrecuperable de la seva vida, mai més va voler tractes amb ella.\nMentides i hipocresia.\nL'«Aracal», pollastre en expansió.\nQuan envellí s'adonà que perdia la memòria i es va sotmetre a una gimnàstica mental que exigia una voluntat fèrria; va inventar una mnemotècnia casolana per recuperar-la o per evitar que se li esborressin els records que consistia a endevinar el número de les coses de casa seva, a cada objecte, quadre, llibre, copa, li havia posat una xifra i ell havia d'encertar-la.\nNo vaig entendre a Kant fins que me'l va explicar el catedràtic Emilio Lledó, que malgrat haver complert noranta-quatre anys conserva en molt bon estat el seu cap que parla en grec, alemany i castellà. Conservo amb afecte els seus llibres dedicats que m'ha enviat des de la Real Academia de la Lengua Española. Són del seu mestratge la idea d'entendre l'ésser humà com un déu bíblic que es trobà amb una realitat embolicada, molt caòtic i l'ordenà curosament o que quan volem entendre les coses (l'objecte o el noümen), les coses se'ns donen i nosaltres les embolcallem subjectivament. Els dos professors que van presentar a Kant a classe abans d'en Lledó, el del Collell, i el que vaig patir a l'institut Jaume Balmes, no l'entenien i explicar el que no entens és confús i inintel·ligible.\nKant era la bèstia negra dels catòlics, era el filòsof maligne més menystingut perquè negà la metafísica com un saber científic i desmuntà racionalment totes les proves sobre l'existència de Déu: les cinc vies a posteriori de Sant Tomàs, com l'argument a priori ontològic de Sant Anselm de Canterbury. Cap filòsof ha plantejat una demostració de la qual es desprengui de forma inequívoca i incontrovertible, del tot convincent, l'existència de Déu, i creure-hi és una qüestió de fe, no de raonament.\nL'èxit de la filosofia innovadora i revolucionària de Kant i la forma com el seu pensament s'instal·là en les grans universitats europees, excepte les espanyoles, va provocar un corrent de descrèdit i d'animadversió. Aquí va arribar abans la crítica a Kant que la filosofia de Kant. Corria en el món acadèmic aquest acudit. Un examinador li preguntà a un alumne: què em pot dir de Kant?, i l'estudiant li respon: «No en sé res», el professor insisteix: Però sabrà criticar-lo?, i l'examinat contesta: «Home, això sí, era un ateu, no creia en la veritat i es dedicà a difamar la filosofia Escolàstica». El va aprovar amb nota.\nA la mateixa universitat un catedràtic d'ontologia, de cognom Bassols, no podia veure ni en pintura Kant i assegurava que no havia aportat res interessant a la Filosofia, que l'havia prostituït. Aquest senyor el primer dia de classe ens va anunciar: «A Europa hi ha dos grans filòsofs, en Heidegger i jo; però ell, com que és molt vanitós, a diferència meva que soc modest, és més famós» Això passava a l'any 1969.\nA Kant tampoc li perdonaven que els agnòstics (terme que encunyà el 1871 Henry Huxley) fossin bones persones, ni la desconstrucció de qualsevol saber metafísic, tampoc agradà la seva reducció radical de la ciència, només són verdaderes les que poden demostrar els seus principis empíricament i convertint-se en veritats racionals; ha de ser rebutjat el que no es pot verificar. Per molts pensadors la paraula «agnòstic» és un ateu críptic, un eufemisme poruc per disfressar un mot lleig.\nLa figura de Kant, per molts estudiosos, forma part del guió de la història del pensament, una exigència obligada, perquè era una temptació per a qualsevol filòsof cercar els elements reconciliadors del racionalisme continental amb l'empirisme desplegat en les illes britàniques. El mèrit de Kant va ser avançar-se amb èxit a qualsevol altre i marcà el desenvolupament posterior del pensament: l'idealisme alemany de Fichte, Schelling i Hegel i totes les reaccions adverses.\nUn dia vaig acabar la classe afirmant que segons Kant la ciència és impossible. No obstant això, l'endemà comprovaríem com determinada ciència és factible. L'endemà vaig continuar amb La Crítica de la Raó Pura i vaig dir que quedava demostrat que la ciència és possible. Una alumna es posa dempeus (ho portaven preparat) i mostrà una samarreta en la qual es llegia: «La ciència m'empaita, però jo soc més ràpida». Tots aplaudirem i ja no vaig poder continuar la classe.\nHi ha una reflexió de Kant que m'inquieta. El món és injust perquè hi ha individus dolents que gaudeixen de tots els privilegis, diners, fama, bon nom, per contrast uns altres, bona gent, no tenen res. D'aquí deriva que potser, després de la mort, un déu justicier repari la injustícia i que el dolent sigui castigat i el bo, premiat.


Càmeres novament qüestionades per la detecció d’incendis – CNT Olot\nCàmeres novament qüestionades per la detecció d’incendis\nEl foc més greu en el què portem d’any, amb 410 hectàrees cremades, es va iniciar dimarts 19 de juliol sobre les 14h a La Riba, municipi de l’Alt Camp, i va créixer cap a les muntanyes de Prades fàcilment gràcies al vent, la baixa humitat, i el factor clau per la reacció de Bombers: la tardança en la detecció de la columna de fum.\nEls punts de guaita de Miramar i La Baltasana, a 6 i 13 Km de l’inici del foc respectivament, funcionen amb una videocàmera que obliga a distingir una columna de fum a través de pantalla en comptes de tenir vista directa i prismàtics. Tot i aquesta disposició, fou el guaita in situ del punt de Cantallops-Conesa a 22Km el primer de confirmar i localitzar tècnicament la columna de fum en entrar les trucades de la població alarmada. Fem recordatori que a la línia 112 també hi ha un conflicte laboral similar.\nA CNT-AIT pensem que si els mitjans que posa la Generalitat de Catalunya són inadequats, no es pot culpar una persona que treballa darrere múltiples pantalles.\nTècniques per oprimir els treballadors i treballadores\nLa patronal de bombers afirma utilitzar noves tecnologies per prevenir focs forestals, mentre que dependre de la tecnologia de les webcams ja s’ha descartat en altres països europeus per aquest sector, i es demostra un any i altre que la DGPEIS (Bombers delDepartament d’Interior) lluny de voler detectar millor les columnes de fum en zones forestals, en realitat està combatent un sector de treballadors i treballadores en lluita.\nLa primera retallada significativa de punts de guaita la va fer la Patronal el 2009 en resposta a la contundent lluita per tenir vacances, arranjar instal·lacions, cobrar els desplaçaments de muntanya i altres reivindicacions. El 2009 van ser tancats 12 punts de guaita i posada en marxa només 1 càmera a mig estiu. Això demostra fàcilment que a Bombers primer es fa fora gent i després es publiciten les nefastes càmeres, perquè nefast és promoure la crisi dels treballadors d’escalafó més baix que no arribem ni a funcionaris.\nPer últim, recordar als caps de bombers que la retallada de treballadors la paguen els boscos, que sempre queden fora del pressupost per comprar una càmera amb antena.\nEncara estem esperant la convocatòria per cobrir vacants d’estiu del 2011, igual com la del 2010, i la imprevisible meteorologia d’ambdós anys tampoc no serviria d’excusa.\nSeccions sindicals de guaites forestals – Generalitat de Catalunya\nComunicat de premsa des de Barcelona, a 10 d’agost del 2011


Instal·lacions Elèctriques i Automàtiques - Institut F.X. Lluch i Rafecas\nDescarrega’t el tríptic informatiu en format PDF\nEls alumnes que superin el CFGM rebran la titulació de Tècnic en Instal·lacions elèctriques i automàtiques, la qual correspon al Referent europeu CINE-3.\nEls alumnes que cursin aquest C.F. podran obtenir, de manera directa, el Certificat de Qualificació Individual en Baixa Tensió. (carnet d’instal·lador bàsic i especialista)\nL’objectiu del CFGM es dotar a l’alumne/a de les següents competències:\nMuntar i mantenir instal·lacions elèctriques de baixa tensió.\nMuntar i mantenir instal·lacions singulars en l’àmbit dels edificis.\nMuntar i mantenir equips i instal·lacions electrotècniques automatitzades.\nMuntar i mantenir màquines elèctriques i sistemes automatitzats.\nLa durada d’aquest cicle formatiu és de 2000 hores (dos cursos acadèmics) dividides de la següent manera:\n1617 hores de formació en el centre educatiu i FORMACIÓ DUAL.\n383 hores de formació en un centre de treball i FORMACIÓ DUAL\nCom a exemple i amb finalitat d’orientació professional, s’enumeren un conjunt de possibles ocupacions i llocs de treball:\nInstal·lador- mantenidor electricista.\nInstal·lador- mantenidor de sistemes domòtics.\nInstal·lador- mantenidor d’antenes.\nInstal·lador de telecomunicacions en edificis d’habitatges.\nInstal·lador- mantenidor d’equips i instal·lacions telefòniques.\nMuntador d’instal·lacions d’energia solar fotovoltaica.\nCrèdits en que s’estructura el cicle formatiu\nAutomatismes industrials 198 h\nInstal·lacions elèctriques interiors 231 h\nInstal·lacions de distribució 66 h\nElectrònica 66 h\nElectrotècnia 165 h\nInstal·lacions solars fotovoltaiques 66 h\nEmpresa i iniciativa emprenedora 66 h\nFormació i orientació laboral 66 h\nInfraestructures comunes de telecomunicació en habitatges i edificis 99 h\nInstal·lacions domòtiques 132 h\nMàquines elèctriques 66 h\nAnglès Tècnic 99 h\nSíntesi 297 h\n1r curs-matí: horari intensiu de matí, de 8:00 a 14:30h\n2n curs-tarda: horari intensiu de tarda, de 15:00 a 21:40h


Palamós segueix augmentant el nombre d'espais litorals del municipi amb zones de fondeig controlat, que permet compatibilitzar la conservació del fons marí amb el gaudi de les embarcacions d'esbarjo.\nDurant els primers dies d'aquest mes de juny s'ha instal·lat una nova zona de fondeig controlat davant de cala S'Alguer amb la ubicació d'una vintena de boies ecològiques que situen el seu ancoratge al fons marí sobre roca o sobre fons tous lliures dels hàbitats de l'herbei de fanerògames marines, com la Posidònia oceànica.\nPreservació dels fons marins\nAmb la instal·lació d’aquest tipus d'ancoratge s’evita que les embarcacions hagin de fondejar mitjançant les seves àncores que en moltes ocasions acaben arrossegant pel fons i per tant, malmeten la Posidònia i la vida marina que s’hi genera.\nAquest sistema permet doncs que els vaixells puguin amarrar amb seguretat, directament a la boia de superfície, amb l'ús lliure i gratuït d'embarcacions de fins a 8 metres d'eslora i per un període màxim de tres hores/dia.\nEl cost de la instal·lació de les boies ecològiques de S'Alguer és de 20.000 € que han estat finançats mitjançat un conveni de col·laboració signat entre l’Ajuntament de Palamós, que aporta el 50% del pressupost, i les empreses i entitats palamosines, Club Nàutic Marina Palamós, l’Associació Front al Mar, el Club Nàutic Costa Brava i l'empresa General Nàutic, que es reparteixen a parts iguals la resta de l'import.\nL’objectiu d'aquest conveni és la voluntat de treballar per la conservació dels recursos i hàbitats marins dels que disposa Palamós, i en especial de les praderies de la fanerògama marina Posidònia oceànica que habita en aquesta zona litoral.\nLa creació d’aquesta zona de fondeig vol fer compatible la conservació dels alguers amb l’ús turístic que les embarcacions d’esbarjo realitzen en aquest sector del litoral palamosí i es complementa amb l'abalisament a l'aigua que defineix les zones destinades al bany de les platges i les cales, i per tant que en prohibeix l'accés d'embarcacions.\nAquesta instal·lació de boies ecològiques s'ha complementat amb una campanya informativa sobre els bons usos d'aquestes boies i de les zones de fondeig litorals, mitjançant l'edició de 2000 tríptics que ha realitzat l'Àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament de Palamós i que s'han distribuït, principalment, a tots els amarratges dels clubs nàutics locals.\nCala Sanià des de 2013\nPalamós ja disposava, des de 2013, d’una altra zona de fondeig controlat a cala Sanià amb una vintena de boies ecològiques, preservant un altre espai litoral palamosí on també s’hi localitzen importants extensions d’alguers.\nLes fanerògames marines són plantes que viuen en fons de sorra i que constitueixen un ecosistema ric amb un paper important en els cicles biològics marins. Aquests hàbitats són protegits per la normativa ambiental europea, estatal i catalana. L'ancoratge indiscriminat d'embarcacions i la incorrecta instal·lació de morts de fondeig poden malmetre aquest hàbitat.\nRecullen 1,2 tones de brossa de les platges de Castell-Platja d'AroAquest diumenge es van recollir 1.200 quilos de brossa de les platges de Castell-Platja d'Aro gràcies a una massiva resposta social a una acció convocada per tr\nEl Consell Comarcal impulsa la neteja de franges antiincendis als municipisJa són una desena els municipis baixempordanesos que com Verges ara mateix, estan netejant aquestes franges antiincendis al voltant dels nuclis habitats. Unes 1\nEl postureig als camps de colza destrossa els cultius dels pagesos\nEl Govern signa un conveni per a millorar la gestió i l'estat de l'aqüífer del Ter\nConveni entre l'ACA i la junta del Baix Ter per analitzar la relació del riu i l'aqüífer\nMiquel Mir és el nou patró major de la Confraria de Pescadors de Palamós\nEl Parc dels Estanys viu el Dia Mundial dels OcellsDes de fa més de 25 anys l'organització Birdlife International, dedicada a la conservació dels ocells i dels seus hàbitats, celebra el dia Mundial dels Ocells.\nJosep Piferrer: "Palafrugell és més net que abans, però no és net"\nHissada la Bandera Blava a la platja gran de Sant Feliu de Guíxols i Sant Pol


Estratègia Mataró pel clima - Ajuntament de Mataró\nDel PAESC a Mataró pel clima\nCent accions per mitigar el canvi climàtic i per adaptar-nos-hi\nUna estratègia climàtica transversal\nMataró ret comptes\nEl Pla d’acció per l’energia sostenible i el clima (PAESC) té com a principals objectius reduir la contribució de Mataró al canvi climàtic, anticipar-se als seus riscos millorant la capacitat de resposta de la ciutat i reduir la vulnerabilitat de les persones per garantir-ne la salut i el benestar. Aquest Pla d’acció suposa, doncs, un pas significatiu en el llarg camí que Mataró ha recorregut en els darrers 20 anys en l’impuls i desenvolupament de polítiques i actuacions orientades a la sostenibilitat. A més, esdevé un full de ruta ja en marxa que des del compromís polític impulsa accions mesurables, mitjançant la implicació de molts serveis de l’Ajuntament.\nLa gran novetat del PAESC ha estat incloure actuacions que van més enllà de les causes del canvi climàtic (mitigació) i que tenen a veure amb el fet d’adaptar-se a les seves conseqüències i de ser resilient, amb l’objectiu de disminuir-ne l’impacte.\nLa seva elaboració i aprovació constitueix una aposta decidida per disminuir en un 42,7 % les emissions de CO2 (respecte a les registrades l’any 2005) l’any 2030 i per adaptar-se als efectes ja visibles del canvi climàtic, materialitzant el compromís adquirit per la ciutat l’any 2016 en l’adhesió al Pacte dels alcaldes i alcaldesses per al clima i l’energia, promogut per la Comissió Europea.\nEl PAESC de Mataró inclou 100 accions: 69 de mitigació (incorporades en un pla de mitigació) i 31 d’adaptació (que disposen d’un pla d’adaptació específic).\nPel que fa al Pla de mitigació\nQuant al Pla de mitigació, Mataró es fixa 7 objectius estratègics, el compliment dels quals ha de suposar un estalvi d’emissions de CO2 del 42,7 % l’any 2030 respecte a les generades l’any 2005:\nReduir com a mínim un 30 % les emissions generades en els edificis i equipaments o instal·lacions municipals a través d’actuacions de millora de l’eficiència energètica i de conscienciació dels usuaris.\nDur a terme accions puntuals per a la millora de l’eficiència energètica als equipaments municipals.\nReduir el consum associat als sectors terciari i domèstic.\nDisminuir un 40 % el consum de l’enllumenat públic.\nDisminuir un 30 % les emissions associades a la flota municipal millorant la conducció i fent-la més eficient, substituint els vehicles actuals per d’altres amb baixes emissions o elèctrics.\nFomentar la millora de l’eficiència del parc de vehicles del municipi i implantar mesures per reduir les emissions vinculades a la mobilitat.\nFomentar l’ús d’energia 100 % renovable en el 100 % del consum elèctric de l’Ajuntament.\nPel que fa al Pla d’adaptació\nEn aquest cas, en lloc de parlar d’objectius es parla de beneficis associats per preparar-se per als efectes del canvi climàtic:\nMillora de la biodiversitat del municipi, tant dels espais lliures com de les zones més urbanes.\nMés capacitat de resposta davant d’esdeveniments climàtics extrems.\nMillora del sistema hídric del municipi.\nAugment de la conscienciació ciutadana en relació amb el canvi climàtic i els seus efectes.\nReducció de la despesa municipal.\nMillora de la qualitat de vida de la població.\nL’estratègia Mataró pel clima reestructura les 100 accions del PAESC en 4 àmbits i 12 línies d’actuació per facilitar-ne la implementació i comunicació. Els 4 àmbits responen als grans eixos sobre els quals vol incidir el Pla d’una manera directa i transversal.\nTransició energètica i mobilitat més sostenible\nEficiència energètica en els serveis i equipaments municipals. Reducció de consums energètics en les activitats i instal·lacions de l’Ajuntament.\nEficiència energètica a les llars i a les activitats econòmiques. Reducció de consums energètics en l’àmbit privat.\nEnergies renovables i eficiència en la producció energètica. Augment de la generació d’energia provinent de fonts renovables i de processos eficients.\nMobilitat sostenible. Promoció d’una mobilitat menys contaminant, en detriment de l’ús del vehicle privat motoritzat.\nCompra verda i consum responsable. Promoció de la compra d’energia verda i d’una nova cultura de la sostenibilitat en els consums.\nGestió de l’aigua per a un municipi més resilient. Reducció de la vulnerabilitat del sistema hídric del municipi.\nMenys residus, menys emissions. Reducció de la generació de residus prioritzant estratègies de prevenció, reciclatge i reutilització.\nTerritori menys vulnerable\nMunicipi resilient. Millora de l’entorn natural i urbà per reduir-ne la vulnerabilitat als impactes del canvi climàtic.\nConservació d’ecosistemes. Gestió integral i sostenible dels entorns agrícoles, forestals i marins del municipi.\nMataró per les persones i per més governança\nComunicació i sensibilització basades en el coneixement. Sensibilització per assolir la implicació ciutadana en accions de mitigació i adaptació en el seu dia a dia.\nGovernança per a l’acció climàtica. Gestió dels serveis del municipi i de la participació ciutadana per fer front a l‘emergència climàtica.\nCiutadania menys vulnerable. Minimització dels efectes del canvi climàtic sobre la salut, especialment en les persones més vulnerables.\nEl PAESC és un pla ‘viu’ per implementar amb vista a l’horitzó 2030, les accions i els indicadors de seguiment del qual aniran evolucionant i s’aniran actualitzant. Per això, des d’Europa es demana fer un seguiment constant de les accions per valorar si s’implementen correctament, quin impacte real tenen en el municipi i fins i tot si cal replantejar-ne algunes o incloure’n de noves.\nEn aquest context, l’Ajuntament farà un seguiment del PAESC amb tres tipus d’actuacions:\nReportant resultats a Europa (el primer informe estarà disponible a finals de l’any 2021).\nFent-ne un seguiment intern.\nActualitzant el PAESC periòdicament (si fos necessari).\nLa targeta de la deixalleria es pot obtenir de manera immediata i passa a tenir format electrònic


Adidas al centre Maremagnum - Esports i lleure - Barcelona\nYour shop of Esports i lleure Adidas at Maremagnum shopping mall\nAdidas on social networks :\nQuina és una de les teves marques favorites? Òbviament, no pot ser altra que Adidas. I és que la botiga de calçat, roba esportiva i altres productes relacionats amb l’esport i la moda creada el 1949 ha estat un referent durant moltes èpoques. On podria estar sinó és al Centre Comercial Maremàgnum?\nAra no hauràs de donar voltes per trobar aquella peça d’Adidas o calçat esportiu que t’agrada tant. Ja no tens excusa, seguir marcant tendència a l’hora de fer esport és possible gràcies al Centre Comercial Maremàgnum!\nEntra a la nostra botiga oficial Adidas. Hi trobaràs l’estil perfecte per estar al dia amb les últimes tendències i la més alta tecnologia en calçat, accessoris i col·leccions per completar els teus looks més casuals i esportius.\nLa qualitat d’Adidas és immillorable i tens tota mena de roba esportiva per escollir. Ni el mateix Yohan Blake podrà guanyar-te la cursa!\nQuè esperes per formar part de la família Adidas?\nDeals and News Adidas\nPropòsit per al 2019, mantenir-te en forma. Els esports de moda\nPosa’t en forma amb els esports de moda d’aquesta...\nAmb el bon temps, prepara’t per a l’operació biquini\nL’estiu és ben a prop i aquest any estàs disposada a lluir aquesta faldilla de nova temporada com ningú no ho fa. Però abans t’has de desfer d’aquests quilets que...\nEt presentem l’esport de moda entre les “celebrities”: el CrossFit\nLes bones temperatures i l’hora de lluir un cos d’escàndol en banyador són ben a prop, així que entrem ja en el compte enrere per posar a punt el nostre cos. Anima’t a...\nView the products Real Madrid C.F


Estabilización de tierra, pavimento natural de tierra estabilizada Estabilización de tierra, pavimento natural de tierra estabilizada\nInici » Estabilització de terra d’alguns trams de camins rurals a Palamós.\nEls efectes meteorològics, en especial la pluja, degraden amb molta facilitat els paviments de sauló, provocant la formació de regueres, zones fangoses i que surtin pedres al camí. Tanmateix, l’ús i la intensitat també són factors importants que contribueixen a l’erosió del ferm.\nL’actuació que inicialment es presenta com la més econòmica, re-perfilar i compactar el terreny, no presenta cap solució al problema de l’erosió del ferm i aquest queda malmès cada vegada que plou; facilitant la formació de regueres, fang, zones amb excés de fins i zones on apareix roca al camí.\nL’estabilització de la terra incrementa la resistència a l’erosió del paviment, solucionant el problema de l’erosió de la pluja, de la meteorologia en general; i de l’ús projectat.\nEls camins que s’ha estabilitzat a Palamós són molt transitats tant en vehicle durant els mesos d’hivern com a peu o bicicleta, durant l’estiu. Es tracta concretament de més de mig kilòmetre de distància de camins dividits en quatre trams. Un situat en paral·lel al càmping King’s el qual uneix S’Alguer amb el de Castell, un segon tram situat entre el pont de la riera i la plana de Castell, i els dos darrers es situen en el camí de cala Estreta.\nAgraïm als serveis tècnics de l’Ajuntament de Palamós la confiança en aplicar els procediments per l’estabilització de la terra: SAULO SOLID i TERRA SOLIDA.\nEl resultat és un Paviment Natural amb una elevada resistència a l’erosió, totalment integrat a la natura, respectuós amb el medi ambient i que es conserva en bones condicions per l’ús projectat durant anys.\nVídeo de Televisió Costa Brava, notícia del arranjament de camins a Palamós.\nVídeo de Televisió Girono, notícia arranjament alguns trams de via verda.


Actualitzat 23/05/2019 17:22 CET\nLa Mesa del Congrés, amb el suport del PSOE i d'Unides Podem, ha decidit demanar un informe als serveis jurídics de la Cambra sobre la possible suspensió dels quatre diputats que estan en presó preventiva pel referèndum il·legal de l'1 d'octubre del 2017 (Oriol Junqueras, d'ERC, i Jordi Sànchez, Josep Rull i Jordi Turull, de JxCat), i tornarà a reunir-se aquest divendres per resoldre la qüestió.\nEl PP, Cs i Vox havien demanat a la Mesa l'aplicació automàtica d'aquesta mesura als quatre diputats independentistes en argumentar que l'article 21.2 del Reglament del Congrés estableix la suspensió de funcions d'aquells parlamentaris en situació de presó preventiva.\nLa presidenta del Congrés, Meritxell Batet, per la seva banda, va consultar al Suprem sobre una altra possible via de suspensió, la de l'article 38.bis de la Llei d'Enjudiciament Criminal (LECrim), que ordena la suspensió del càrrec públic en cas de processament per delicte de rebel·lió i que va ser la que va utilitzar Pablo Llarena quan els afectats eren diputats del Parlament de Catalunya. No obstant això, l'alt tribunal va considerar "inviable" pronunciar-se enmig del judici i va insistir en l'opció del Reglament.\nEL PP I CS, EN CONTRA DE DILATAR LA DECISIÓ\nEn la reunió d'aquest dijous, la primera de la nova legislatura, la Mesa del Congrés ha decidit demanar un informe als serveis jurídics per aclarir les mesures que cal adoptar. Això sí, la decisió no ha estat unànime, perquè el PP i Cs s'hi han pronunciat en contra en considerar innecessari l'encàrrec.\nSegons ha explicat Batet en roda de premsa, "l'objectiu de la Mesa i d'aquesta Presidència és preservar el sistema constitucional i garantir que les decisions que es prenguin responguin estrictament a l'estat de dret i a les màximes garanties jurídiques".\nLa presidenta del Congrés vol esvair qualsevol sospita de discrecionalitat i, "davant de qualsevol dubte, per petit que sigui", considera preferible deixar clar que "tota decisió té fonaments jurídics sòlids i garanties i que no pot ser qualificada com una decisió política".\nPODEM VOLIA ESPERAR A LA SETMANA VINENT\nEn tot cas, la resolució no trigarà gaire a produir-se perquè Batet ha convocat una altra reunió de la Mesa aquest mateix divendres amb la idea de prendre una decisió definitiva. Unides Podem preferia donar més temps i advocava per reunir-se la setmana vinent, però la presidenta ho ha desestimat.\n"Com no tenim cap voluntat d'endarrerir aquesta decisió, que és substancial, hem decidit convocar una Mesa demà mateix amb l'informe a la mà per prendre una decisió definitiva", ha indicat.\nSegons van indicar a Europa Press fonts parlamentàries, l'informe dels lletrats confirmarà que tant la via de la LECrim com les del Reglament són "concurrents" i, per tant, permeten dur a terme la suspensió dels diputats en presó preventiva. Per això, tot apunta que els quatre diputats quedaran en suspens des d'aquest dilluns.


Artículo: Mitjans de comunicació en valencià, cap a on creixem? | ACICOM\nUn article de Francesc Martínez Sanchis, President de l’Associació de Publicacions Periòdiques Valencianes i de Jose Ignacio Pastor Pérez, President d’ACICOM (Asociación Ciudadanía y Comunicación).\nDes d’ACICOM vam organitzar el passat 29 d'abril, en el marc de la 50 Fira del Llibre, un debat al voltant de les Polítiques Públiques per a la dieta mediàtica valenciana, con la AMB·laboració de la Unió de Periodistes i la l’Associació de Publicacions Periòdiques Valencianes. Vam invitar a totes les organitzacions polítiques per tal de conèixer de primera mà el seu programa electoral respecte a la dieta mediàtica valenciana i també amb la idea de que agafaren un compromís davant la societat de recolzar diverses mesures. Desgraciadamente, cap organització política, cap, va acudir a la cita. Ara Francesc i Jose Ignacio han escrit un article per tal de difondre els idees allí expressades que ha tingut molt bona acollida mediàtica, sent publicat en Comunicación 21 i en Levante EMV.\nFrancesc Martínez / José Ignacio Pastor | Actualitzat el 20/05/2015 ha 14:39h\nNo hi ha xifres oficials ni cap estudi sobre l’impacte de la crisi en la comunicació valenciana. Disposem sols d’informacions disperses de la Unió de Periodistes Valencians i de professionals independents. S’estima que, comptant RTVV, el 2008 hasta 2014 han tancat uns 40 mitjans de comunicació i han sigut acomiadats vora 2.000 professionals de la comunicació. Les conseqüències de les polítiques neoliberals sobre el sistema comunicatiu valencià han estat de bon tros les pitjors de l’Estat. En cap altra comunitat autònoma ha deixat d’emetre la seua radiotelevisió regional ni han tancat tants mitjans en llengua pròpia, ni el fiascode la TDT ha causat tanta destrossa en la televisió local.\nDe hecho, el sector de la comunicació en valencià és el que més ha sofert. Entre 2008 en 2014, en terres valencianes han tancat ofegats per la crisi i decisions polítiques injustes almenys 25 mitjans privats i públics en valencià. A més de la desaparició de les ones de TV3 i Catalunya Ràdio i el tancament de RTVV pel Consell, han tancat televisions emblemàtiques valencianes com Info TV i Gandia TV, periòdics comarcals de dilatada trajectòria com Crònica de la Vall d’Albaida, El Cresol de l’Horta, Quinze Dies de la Safor o Papers de l’Horta, així com periòdics gratuïts i digitals, revistes culturals com Eines i Silenci, i fins i tot ràdios locals municipals professionalitzades com Aldaia Ràdio.\nPerò la comunicació en valencià ja patia molt abans de la crisi una situació de marginació conscient per part del Consell. Des de la Generalitat i sectors de l’alta economia i política valenciana no es considera l’establiment d’un mercat mediàtic en valencià com un pilar indispensable de la normalització de la llengua i de la reconstrucció nacional del país i, para muchos, una necessitat d’unes polítiques públiques encaminades a la preservació i promoció dels mitjans en llengua pròpia.\nA hores d’ara tenim poc més d’un centenar de mitjans, tots ells petits i la immensa majoria en precarietat econòmica. Para amb, els àmbits on la comunicació en la nostra llengua està més viva són la premsa especialitzada de temàtica diversa (30 publicacions de reconegut prestigi) i els mitjans digitals (89 cibermitjans, entre los que se encuentran 47 diaris de proximitat). Però no ens enganyem, el sector és molt feble encara; els mitjans electrònics, por ejemplo,, representen el 19% del total dels cibermitajans valencians.\n1. El futur de la comunicació en valencià passa, en primer lloc, per iniciar el desenvolupament reglamentari de la LUEV en tots els camps de la vida social i econòmica valenciana, i especialment en l’àrea dels mitjans de comunicació, en compliment del Pacte pel Valencià de 2001 signat per tots els grups polítics a les Corts Valencianes i que no s’ha portat a cap. Els mitjans en valencià han de ser considerats per la Generalitat una indústria cultural i una eina de normalització de la llengua que cal protegir, potenciar y preservar.\n2. Cal desenvolupar una política nacional de comunicació des de la Generalitat. Una política que duga a terme, entre altres accions, la reordenación profunda del sector audiovisual valenciano, començant per la reobertura de RTVV amb els criteris de qualitat, pluralisme i valencianització total dels seus continguts que contempla la ILP per la recuperació de la ràdio i televisió valencianes, signada per vora 90.000 valencianos.\n7. Que la Generalitat fixe uns criteris jurídics i polítics (con legislación y reglamentos) per mitigar la dependència mediàtica en castellà, sobretot dels sectors radiofònic i televisiu, tot establint un marc favorable per als operadors i les empreses que empren el valencià.\n8. Fer visibles els mitjans de comunicació en valencià. Crear un quiosc a internet on es puga accedir a tots els mitjans existents. Crear igualment un observatori de mitjans amb les universitats valencianes per quantificar els mitjans existents, detectar potencialidades, evaluar audiencias, usos i consums culturals, y finalmente a plantear estrategias.\n10. Y finalmente, elaboració d’un pla autonòmic de la TDT per tal de reconstruir el sector de la televisió digital local cap a projectes comunicatius compromesos amb la identitat cultural valenciana i la llengua autòctona.\nJosé Ignacio Pastor. President d’ACICOM (Asociación Ciudadanía y Comunicación).


BLOC ESTUDIANTIL BLANQUERNA: La Família d'Instruments\nPublicat per Júlia Ginita a 5:54\nJoaquim Julia 24 de novembre de 2009 a les 9:49\nLlegint l’article que has publicat sobre les famílies d’instruments, considero una mica confús el fet d'apuntar 4 famílies, en principi en son 3, ja que els idiòfons estan dins la percussió, a més a més de l'electrònic.\nNo sé les tendències actuals, però caldria revisar les dues famílies de percussió i potser posar-les com a subfamílies, i utilitzar un annexa a la casa com si fos pels convidats per l'electrònica.\nSe ha de tenir en comte que les composicions orquestrals de composicions actuals sovint també utilitzen l'electrònica.\nConsidero que es molt important per explicar i donar a conèixer las famílies d’instruments als infants la possibilitat de poder tocar o veure aquests instruments mentre s'expliquen. Si més no de tenir fotos o fins i tot alguna obra on es puguin escoltar.\nI recomano si l'edat ho permet, el bolero de Ravel, es una obra on els instruments van entrant un a un i es fàcil reconeix-les, també es pot fer jugar els nens mentre l’escolten, es una obra prou rítmica per permetre qualsevol tipus de joc.\nJoaquim Julia 24 de novembre de 2009 a les 9:50


Crònica Júnior masculí Interterritorial: Reale B.Vilafant 67 - U.E d'Horta 59\nParcials: 13-12, 20-7, 16-20, 18-20\nTirs lliures: 16/28 (57%)\nTriples: 3 (3 S.López)\nPartit disputat el que s'ha viscut al pavelló de Vilafant.\nUna primera part on l'equip local ha aconseguit una avantatge suficient que ha anat gestionant durant el partit, tot i el toc d'atenció final després de la reacció de l'equip visitant.\n1er Quart 13/12\nSortida sorprenent de l'equip visitant que ha gaudit dels primers avantatges en el marcador. L'equip local una mica adormit ha reaccionat abans de finalitzar el primer quart.\n2n Quart 20/7\nBon quart de l'equip local que ha anat per feina amb un bon parcial. Detalls de joc en equip, amb una pressió a la primera línia que ha donat els seus fruits en forma de robaments fàcils i transicions netes.\n3er Quart 16/20\nUn quart d'anada i tornada, els locals sabedors de l'avantatge i, tot i l'avís del seu tècnic, s'han relaxat en excés.\n4rt Quart 18/20\nEls visitants han seguit apretant i aquí han arribat els moments de neguit. Al final però les alternances de cistelles han deixat el marcador més o menys com ja estava.\nPer l'equip local:\nA.Palol: no ha estat un mal partit per ell, però no ha sigut el pivot intimidador d'altres tardes.8 punts i 7 rebots 2 taps el seu bagatge.Pobre percentatge de 2 punts 3/8, i 50% en tirs lliures (2/4).\nM.Núñez: ha portat la direcció del seu equip durant gran part del partit, impecable en tirs de camp amb un 3/3, però erràtic en el tir lliure 1/6 i també en el tir de tres punts 0/6.Ha acabat amb 7 punts i 2 rebots i 1 assistència.\nP.Bruguera:intermitent, alternant jugades de mèrit amb errors.El millor de l'equip en rebots, però molt millorable en la resta.Com la totalitat del joc interior avui ha falta solidesa i frescor. Ha aportat 9 punts i 16 rebots. Amb uns percentatge de 3/8 en tirs de 2 i 3/4 en tirs lliures.\nA.Pararols:debut més que correcte amb el Júnior.Ha sortit en moments puntuals i ha gaudit de 7 minuts de joc.No ha anotat però ha contribuït al joc amb 3 rebots i 2 recuperacions.\nS.López:ha estat correcte en tasques defensives, en atac la seva contribució ha estat únicament en tirs de 3 punts, amb un percentatge de 3/5, algun dels seus encerts en moments difícils que han servit per trencar parcials perillosos dels visitants.\nF.Baraut: partit difícil per qui ha estat el segon base en moltes fases del partit. Segon partit amb el Júnior i s'ha trobat molt pressionat per part del base visitant.2 punts i 2 rebots, amb un percentatge de camp de 1/3.\nQ.Fernández: més vertical que de costum, partit força complet del 14 local. 9 punts, 3 assistències i 4 faltes rebudes.Amb una percentatges de tirs de 2 del 75% (3/4), igual percentatge en els tirs lliures 3/4 i nul des de la línia de 3 (0/3).\nE.Crous: partit correcte del gladiador de la zona, 9 punts i 10 rebots (5 en atac), amb un percentatge interessant de tirs de camp (4/6), i molt millorable des del tir lliure (1/4).\nA.Caritg: una primera part acceptable del tercer cadet.Tot i que unes molèsties han fet que no l'haguem pogut gaudir al segon temps per precaució.Tot i això 4 punts (2/2 en tirs de camp) i 4 rebots (2 en atac).\nP.Gascon:màxim encistellador de l'equip amb 10 punts però aconseguits amb una pobre sèrie de tirs de 2 de 2/8, erràtic en el tir de 3 (0/6), sublim al tir lliure (6/6).\nFrancis: ha dirigit al seu equip amb intensitat com sempre i ha tingut que esquivar els obstacles que avui han sigut en forma de faltes personals (28) i les baixes ja sabudes abans de començar. Però amb una plantilla suficient ha sabut mantenir la intensitat del bloc.\nPer part de l'equip visitant que no s'ha rendit en cap moment, destacar l'aportació de R.Fernández amb 24 punts.\nEn definitiva una nova victòria que ens fa seguir en la lluita per els llocs capdavanters. Sense ser una gran victòria, s'ha pogut tirar endavant.\nÀnims i a seguir sumant.


El que pretén el senyor Ibarra amb el seu experiment (http://pitxaunlio.blogspot.com/2009/12/lexperiment-del-senyor-ibarra.html) és traslladar el que se suposa ja s´ha produït en l´esfera privada a l´esfera pública, quan s´ha constituït una consciència autònoma que actua sense ser influïda per cap autoritat externa (pares, societat, religió). Al capdavall, verificar públicament el que ja s´ha comprovat que funciona individualment. L´experiment ens situa en una situació ideal on unes quantes voluntats autònomes sense la pressió dels adults i allunyades de la contaminació del passat han de decidir sobre la societat en q uè voldrien viure. El resultat de la deliberació conjunta segueix el mateix esquema que ha fet possible la constitució d´una consciència autònoma: es pregunta primer per quina ha de ser la norma general que ha de dirigir el meu comportament i la resposta és que la regla del respecte mutu ha de ser aquesta norma general que ha de regir les meves accions particulars. Aquest és la conclusió de la raó deliberativa individual. Per tant, si aquest esquema que s´ha aplicat en l´àmbit privat s´aplica a l´àmbit públic el resultat no pot ser un altre que una societat on la constitució que inspira les seves lleis emana directament de la regla d´or, la mateixa que regeix en cadascuna de les consciències individuals. Per unanimitat, tots els futurs integrants d´aquesta societat perfecta al final de la seva deliberació conjunta han de declarar que aquest regla ha de ser el principi del qual han de deduir-se totes les lleis i normes futures. D´aquesta manera, en teoria, en aquesta nova societat els individus que la integren es trobarien amb moltes dificultats per vulnerar les seves normes, ja que les lleis socials i les lleis morals no poden diferir ni contradir-se. Moral i política s´identifiquen d´una forma plena. Formen un tot indistingible. La normativa social, per tant, està present en l´interior de cada consciència individual, sent ella el primer entrebanc que ha de sortejar qualsevol comportament amb afany transgressor, perquè és ella, conjuntament amb altres consciències morals autònomes, que ha decidit lliurement que el millor per a ella és limitar la seva llibertat.\nllibertat manel i camil.la mvillar


Arxius de Interactiu - Fundació Flama\nInteractiu: Viure a l’interior del canvi climàtic\nFrancesc Millan / Francesc Galban (Fotografia). Diari Ara [Agost 2019] Mauritània, com a part del Sahel, és un dels racons del món on els efectes de l’escalfament global són més visibles. Les sequeres són cada cop més llargues i intenses, i les pluges, que ja no arriben puntuals, són incertes i escasses. La població ho està […]\nCristina Mas. Diari Ara [19/06/19] Qui eren i per què van emigrar els homes, dones i criatures que anaven en una pastera desapareguda el 14 d’agost entre el Marroc i Espanya. Els seus familiars relaten l’angoixant recerca. Veure


Ens trobem tots, un altre cop - Escola Tabor Ens trobem tots, un altre cop - Escola Tabor\nInici » Ens trobem tots, un altre cop\nEns trobem tots, un altre cop\nBy Noticies-Tabor8 d'abril de 2022General\nDesprés de dos anys de no poder fer grans trobades, el proper diumenge 19 de juny ens trobarem tots els que formem l’escola Tabor a la casa de colònies El Pinatar per fer una sortida conjunta.\nI de tant en tant ens agrada traslladar aquesta trobada fora de l’escola en una excursió conjunta. La darrera va ser al 2018 coincidint amb la celebració del cinquantè aniversari de l’Escola Tabor.\nAquest any, doncs, us convidem a venir a la casa de colònies el Pinatar a passar un dia ple d’activitats i sobretot de convivència. En tornar de la Setmana Santa us ampliarem els detalls i concretarem com farem les inscripcions.\nAgraïm a l’AMPA la seva decisió de no convocar aquest any la seva Festa de la Primavera (per no multiplicar els caps de setmana ocupats) i de col·laborar en el finançament de les activitats que durem a terme a la casa.


L'1 d'abril CSIF alertava per primera vegada al Secretari General d'Universitats de la impossibilitat de convocar i portar a terme els concursos per l'aplicació de la suspensió de terminis administratius.\nAquesta situació repercuteix negativament en els contractes amb durada temporal de certes figures docents (Ajudants, professors ajudants doctors, professors associats i professors visitants) i investigadores (PAS i PDI contractat amb càrrec a projectes).\nTambé afecta i bloqueja el desenvolupament de les ofertes d'ocupació pública i els procediments de contractació i promoció de PDI i PAS.\nEl 16 d'abril CSIF insistia al ministeri d'Universitats i la Conferència de Rectors en la problemàtica que es plantejava com a conseqüència de les normes dictades en l'estat d'alarma i el compliment dels terminis legalment establerts per a les convocatòries de places.\nAra, CSIF insisteix al ministeri d'Universitats en la necessitat urgent de possibilitar els procediments de contractació i promoció de PDI i PAS.


Parc Natural del Cap de Creus | Descobrint la Costa Brava\nConeixes el Cap de Creus? Si encara no el coneixes ara et farem una pinzellada dels seus trets més característics.\nEl Cap de Creus és un cap del litoral de l’Alt Empordà que engloba diversos municipis d’aquesta zona.\nEs caracteritza per ser un litoral abrupte i irregular, amb la major part de les roques foradades a causa de la forta tramuntana que hi bufa diàriament. A més, està replet d’impressionants penya-segats, illots, petites cales amagades entre les roques, boscos i camps.\nUn tret que fa del Parc natural del Cap de Creus un lloc especial, és el fet que algunes de les seves roques han anat agafant formes curioses d’animals amb el pas del temps. Algunes d’aquestes són les anomenades: àguila de Tudela, lleó del Cap Gros i roca de l’illa del Culleró.\nEl Cap, al estar situat a una zona enlairada envoltat de camps i on hi bufa una forta tramuntana, és un bon lloc per produir energia eòlica, per aquest motiu hi ha un parc eòlic perfectament preparat per produir aquest tipus d’energia renovable. A prop d’aquest hi ha un far, amb unes vistes espectaculars del Cap de Creus.\nMolts artistes s’han nodrit d’aquests paisatges per produir algunes de les seves obres, en diversos camps, com ara en la pintura, cinema, música i literatura.\nEn definitiva, el Parc Natural del Cap de Creus és un meravellós lloc replet de paisatges que no et pots perdre si ets fan de la Costa Brava.\nPublicado por descobrintlacostabrava en 8:37\nEtiquetas: Alt Empordà, art, cales, Cap, Costa Brava, litoral, paisatge, Parc Natural, roques, tramuntana


La reconversi� de la pres� en centre obert, un pas m�s cap a la reinserci� Fotos de la notícia\nL'antic centre penitenciari de Girona ja acull els interns en r�gim obert, despr�s que s'hagin adequat les instal�lacions del barri del Pont Major. Ja no hi ha panys a les cel�les, el filat que envoltava el recinte tamb� ha desaparegut i els Mossos no vigilen el per�metre. Un seguit de millores de l'entorn que aporten m�s qualitat als usuaris i els prepara per a la reinserci�. E.BATLLE GIRONA\nL'els canvis a centre obertLa sala de control amb els funcionaris que fan signar els usuaris en marxar i tornar.Abans hi havia arcs detectors de metalls i m�quines. Un funcionari mostra una habitaci� on ara sols dormen 2 interns Les habitacions abans eren fosques i acollien 6 internsLes parets s'han pintat de colors i l'entorn �s m�s agradableEl menjador �s m�s granJa no hi ha els filats de punxesUn operari traient el filat, al febrer. antiga pres� de Girona ja �s hist�ria per� el seu edifici s'ha reconvertit en un centre obert que ha millorat de dalt a baix les instal�lacions del centre penitenciari del barri del Pont Major.La millora de l'equipament s'ha tradu�t en m�s qualitat de vida per als seus usuaris. Un entorn que els ajuda en el seu cam� cap a la reinserci�.La setmana passada el Centre Obert va entrar en funcionament, amb 107 usuaris. S�n interns que hi van a dormir i majorit�riament es passen el dia treballant. La seva rutina consisteix a marxar del centre entre les 6 i les 8 del mat� i retornar al centre cap a les 8 del vespre. Els cap de setmana, el solen passar a fora, en fam�lia.En una visita feta ahir al centre, el director, Francisco Lisa, va destacar que amb la reforma feta, els interns hi han guanyat en qualitat de vida i que l'objectiu del seu pas pel centre �s que retornin a la normalitat. Les obres fetes a l'equipament penitenciari han costat 576.354 euros i les han portades a terme 18 interns que formen part de l'empresa p�blica Centre d'Iniciatives per a la Reinserci�. Nom�s arribar a la pres� ja es nota el canvi d'imatge. D'entrada, encara es poden veure els edificis -uns blocs de pisos- on hi havia hagut els presos que estaven ja en situaci� de tercer grau, �s a dir, en r�gim obert. Ara estan en des�s.Un cop s'accedeix al Centre Obert sorpr�n la seva lluminositat i que no hi ha gaireb� cap mesura de seguretat. Han desaparegut els arcs que detectaven si es portaven objectes perillosos o quelcom susceptible de ser intervingut i tampoc hi ha els Mossos d'Esquadra fent vigil�ncia perimetral del centre. Els filats que hi havia en forma de xarxa met�l�lica a tot el per�metre de l'edifici, per evitar fugues, tamb� han desaparegut. I �s que en un centre obert els interns el que fan �s signar quan marxen a la feina al mat� i despr�s quan hi tornen a dormir. Quan arriben a la pres�, els funcionaris els revisen. Tamb� hi ha una sala de control amb c�meres de vigil�ncia i les zones on abans hi havia els efectius de vigil�ncia s'han reconvertit en despatxos on treballa un equip multidisciplinari -psic�legs, educadors, entre altres- que s�n els encarregats de fer el seguiment del tractament del pres. El Centre Obert de Girona t� una capacitat m�xima de 130 persones i acull sobretot interns del Puig de les Basses, de les comarques de Girona. Hi ha adults, joves i dones. Actualment hi ha 107 persones i l'espai per a dones, diu el director, s'ha dignificat. N'hi caben catorze i ara mateix n'hi ha vuit de repartides en habitacions. Les antigues cel�les nom�s acullen dos interns, quan abans havien arribat a tenir-ne sis. Les anomenen habitacions i ja no tenen panys, sin� manetes. Tampoc hi ha les t�piques reixes a les portes i tenen colors diferents segons el m�dul. De fet, tota l'antiga pres� s'ha pintat de colors que fan l'entorn m�s agradable, diu el director. L'antiga botiga i la bugaderia tamb� s'han reconvertit en despatxos i el menjador s'ha ampliat. Un altre fet que sorpr�n �s que cap dels 50 funcionaris que treballa en el centre vesteix uniforme. Es fa, diu Lisa, per normalitzar l'entorn i perqu� els usuaris visquin en un ?ambient com el que es trobaran a fora. Aposta per la reinserci�La reinserci� �s l'objectiu final d'un centre obert i un estudi del Centre d'Estudis Jur�dics del 2014 assegura que els presos fan tot el recorregut l�gic. �s a dir, primer estan privats de llibertat, despr�s passen a tenir permisos i finalment, acaben en un tercer grau o una llibertat condicional. Un cop fora, tenen un nivell de reincid�ncia del 18%. En canvi, entre ls qui surten al carrer directament despr�s de complir condemna, la taxa de reincid�cia �s del 30%. El director del Centre Obert ressalta que en l'�ltim any nom�s dos interns no van presentar-se a dormir i es va haver de d'emetre l'ordre de crida i cerca.


´No tenim un propòsit clar, però garantim donar guerra a qualsevol equip´ - Diari de Girona\n´No tenim un propòsit clar, però garantim donar guerra a qualsevol equip´\n´No tenim un propòsit clar, però garantim donar guerra a qualsevol equip´ diari de girona\nALBERT RIMBAU | FIGUERES\nLa Unió Esportiva Figueres torna a Tercera Divisió 29 anys després i ho fa a casa davant el Vilafranca (16.30 h). Campions de Primera Catalana, els homes d'Arnau Sala prometen plantar cara a qualsevol equip.\nDiumenge debuteu a casa amb el Vilafranca. Com veus l'equip per aquest primer partit?\nHi arribem bé i molt il·lusionats, però justos. Tenim moltes baixes, sobretot en defensa, però per davant de tot ho afrontem amb moltes ganes i molta il·lusió.\nUn històric com el Figueres torna a Tercera Divisió. A què aspireu aquesta temporada?\nSom el Figueres, és cert, però acabem de pujar i tenim una plantilla amb una mitjana d'edat molt jove. Crec que és absurd posar-se objectius, anirem veient sobre la marxa les nostres possiblitats. El que esperem per un costat és no patir, i per l'altra que els més joves comencin a agafar experiència per ser jugadors importants més endavant. El que sí garantim és que lluitarem i competirem amb tothom. Sobretot això, intentar plantar cara a qualsevol equip i ja anirem veient com evolucionem.\nQuins seran els rivals a batre, els més forts de la categoria?\nL'Olot, el Sant Boi, el Terrassa o La Pobla. No podem garantir res perquè ja et dic, anirem veient sobre la marxa. Però en principi aquests parteixen com a favorits.\nPel que fa als altres dos equips gironins a la categoria, l'Olot serà un dels equips amb més opcions de buscar l'ascens no?\nSí. Tenen el projecte d'intentar pujar i no se n'amaguen. Tenen jugadors amb experiència, fins i tot algun que havia estat Segona A, així com el seu entrenador. Han d'estar a dalt sí o sí i lluitar per tot.\nEl Palamós, com vosaltres, també s'estrena en la categoria i ho fa amb nou entrenador, Edu Urdiales. A què creus que aspiraran?\nTenen gent amb experiència a la categoria, s'han reforçat bé i Edu Urdiales és un molt bon entrenador. Però com et dic, estem molt a l'expectativa. Ja veurem com evolucionen al llarg del campionat.\n2. Clava una destral a l´esquena d´un jove a Torroella\n3. Cremen cinc vehicles en un subterrani de Cor deMaria\n4. Els Bombers inspeccionaran la zona cremada aquesta nit\n5. Encalla un veler francès a la platja del Port de la Selva\n6. Creix l´atur de llarga duració a Girona\n7. Un foc crema cinc vehicles i obliga a desallotjar 30 veïns\n8. Els de casa també poden triomfar\n9. Un home es passa 30 hores als calabossos acusat de robar la seva moto del dipòsit d´Olot\n1. Els ADF´s de l´Empordà demanen la col·laboració ciutadana\n2. Cinc detinguts per robatori de vehicles a Girona\n3. Un informe sobre el gran foc e l´Empordà parla de «caos»\n4. Mas no anirà a la manifestació independentista de la Diada\n5. Un ferit lleu en bolcar el vehicle a l´AP-7, a Vilademuls\n6. Coneix tot sobre ´La Voz´\n7. Com afectarà la pujada de l´IVA?\n8. Presó per tenir un centenar de plantes de marihuana a casa\n9. La xarxa es debat entre donar prioritat o no al Nou Trueta\n10. Detenen 11 membres de la marxa obrera per ocupar una oficina bancària a Cadis


Humorista, novel·lista, escriptor\nSamuel Langhorne Clemens (30 de novembre de 1835, Florida, Missouri, EUA -21 d'abril 1910, Redding, Connecticut, EUA), més conegut pel seu pseudònim Mark Twain, va ser un escriptor i humorista estatunidenc. Destacà per les seves novel·les Les aventures de Huckleberry Finn (1885), considerada sovint com "the great American novel", i Les aventures de Tom Sawyer (1876). Twain fou un personatge molt conegut a la seva època, i va ser amic de presidents, artistes, grans empresaris, i membres de la reialesa europea. Pel seu enginy i talent per a la sàtira va ser molt popular. En el moment de la seva mort, se'l va considerar "l'humorista americà més gran de la seva època", i William Faulkner el va anomenar "el pare de la literatura americana". (ca)\nMark Twain (ca)


A Reus es va crear una petita zona habilitada per a les autocaravanes. | Àngel Ullate\nJunts pel Vendrell presentarà una moció al ple d'aquest mes d'octubre\nRedacció 23/10/2020 11:46h\nJunts pel Vendrell presentarà al ple ordinari del pròxim dilluns 26 d'octubre una moció en la qual es proposa la construcció d'un aparcament d'autocaravanes al centre de la ciutat, per donar resposta «a la demanda creixent d'aquest sector». El partit recorda que altres ciutats ja estan apostant per habilitar espais com aquest, amb la voluntat d'atraure «nous públics i desestacionalitzar el turisme, enfortint les oportunitats pel comerç local, la restauració i els serveis associats a les caravanes».\nDe fet, vuit municipis del Baix Penedès ja estan impulsant un projecte per habilitar diverses àrees per a autocaravanes a la comarca, en la línia del que s'ha fet a l'Alt Penedès. El turisme 'camper' és una modalitat en expansió els últims anys i diversos municipis de la demarcació de Tarragona han mostrat la seva voluntat de potenciar aquest sector.\nPla d'usos pel centre\nPer altra banda, Junts també presentarà una altra moció al ple en la qual proposa redactar un pla d'usos pel centre de la ciutat, una eina urbanística que ha de servir per ajudar a la dinamització comercial del centre. El grup municipal apunta que les dues mocions tenen l'objectiu d'enfortir el posicionament de la ciutat pel que fa al turisme i el sector del comerç, «dues branques clarament afectades per la crisi sanitària de la Covid-19».\nBaltasar Santos seguirà com a primer secretari del PSC del Vendrell\nL'Ajuntament de Calafell recuperarà la gestió del servei de neteja viària\nPDECat El Vendrell Ajuntament del Vendrell El Vendrell turisme mobilitat


Classe magistral de la TGN Big Band al Teatre Tarragona | Diari La República Checa\nREDACCIÓ18 Setembre, 20210\nTarragona BIG Band\nEl Teatre Tarragona acollia ahir un concert d’orquestra de la mà de Rambla Music i la TGN Big Band, un grup musical que va fer vibrar al públic amb multitud de cançons interpretades per Jordi Català, Ramonet Domenech, Oriol Grau, Txus Cano i José Granadero. Resum de l’esdeveniment en dues paraules: classe magistral.\nI és que amb l’arribada de les festes de Santa Tecla venia de gust tornar a sentir música d’orquestra, encara que malauradament no es pogués ballar. Precisament era el que demanava l’ambient: ballar agafats de la nostra parella o amics i tornar a sentir aquelles emocions que ens feien feliços abans fins i tot que coneguéssim l’existència del maleït coronavirus.\nTanmateix, els assistents van poder tenir un tastet de totes aquelles emocions ahir a la nit. De ben segur que per a molts va ser insuficient, però d’altres ja es van quedar satisfets només de recordar els temps prepandèmics. Pel que fa als temes, van ser molt variats, amb cançons que van des del rock d’Elvis Presley fins al jazz-pop de Frank Sinatra.\nL’harmonia de tots els instruments ben coordinats, amb alguns tocs especials i diferents de les interpretacions finals, s’unien a la perfecció amb les veus dels cantants per fer de tot plegat un espectacle meravellós. Tant de bo es pugui gaudir ballant i sense mascareta ben aviat…\npreviousTorredembarra acull avui un torneig de Beach Flag\nnextLlancen una promoció per viatjar de Reus a Canàries per 74,68 euros


Villa Travancinha Seia Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVilla TravancinhaRua da Borceda nº1, Travancinha, Seia, Portugal, 6270-604 - Veure al mapaExcepcional9,5Basada en184comentarisVilla TravancinhaVeure més fotos"Breakfast was excellent and we felt very welcome! The pool w..."CorinaNetherlandsPiscinaVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure al mapa9,0UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatpiscina privadaaccés a la sala executiva Fins a un 30% de descompte amb Ofertes per a Membres d'Agoda!\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Villa Travancinha està situat idealment a Vila Franca Da Beira; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Travancinha asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix servei d'habitacions, instal.lacions de barbacoa, bar, caixer automàtic a l'espai, servei de llançadora per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, parc infantil, billar, jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Vila Franca Da Beira, el Villa Travancinha és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaccés a la sala executiva articles de tocadorTV satèl•lit/cableaire condicionatempolles d'aigua de cortesia aparell de televisiópiscina privada Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Zaragoza nega que les enquestes o la mala gestió de les nevades hagin fet avançar la precampaya\nEl secretari d'Organització del PSC, José Zaragoza, nega que el seu partit hagi avançat la precampanya per les eleccions de la tardor a causa de les enquestes negatives o la mala imatge per la gestió del govern de les nevades. En declaracions a l'espai "L'entrevista" de Catalunya Informació, el polític socialista assegura que les activitats de precampanya s'ajusten al calendari ja previst.\n21/03/2010 - 13.51 Actualitzat 09/08/2010 - 11.24\nEl secretari d'Organització del PSC, José Zaragoza, s'ha mostrat obert a pactar amb tots els partits, tret del PP.\nZaragoza ha assenyalat que les enquestes que situen CiU per sobre el PSC "són una advertència seriosa" i que la gestió de la nevada no s'ha fet bé. No obstant això, el secretari general del PSC ha assegurat que aquestes dues qüestions no han fet avançar la precampanya electoral.\nZaragoza ha puntualitzat que s'està treballant en un procés de propostes i que es tracta d'una qüestió de calendari. "La gent percep que d'aquí a uns mesos hi haurà eleccions i que tot s'entén en clau electoral, però forma part de l'activitat normal dels partits que volen governar i parlar de futur", ha afegit.\nPel que fa al procés de primàries per triar el candidat del PSC, si Montilla és l'única opció que es presenta, podria ser proclamat per un Consell Nacional, en comptes d'un referèndum.\nPel que fa a la política de pactes, Zaragoza s'ha mostrat obert a aconseguir acords amb tots els partits, tret del PP, al qual considera el principal adversari de l'Estatut català.


Andrei Gavrilov · FESTIVAL PORTA FERRADA 2018 - Club TR3SC\nAndrei Gavrilov · FESTIVAL PORTA FERRADA 2018\nTeatre Auditori de Sant Feliu de Guíxols - Sant Feliu De Guixols\nSuper estrella adolescent de l'antiga URSS i protagonista d'un ascens fulgurant al top de la pianística mundial d'ençà que el 1974, amb divuit anys, va guanyar el prestigiós Concurs Txaikovski, Andrei Gavrilov visita el Teatre Auditori amb Quadres d'una exposició (una suite escrita per Modest Músorgski l'any 1874 i popularitzada per Ravel mig segle després) i el cèlebre Romeu i Julieta de Prokófiev. Partitures, les dues, ideals per testimoniar l'excel·lència d'un pianista nascut a Moscou l'any 1955 (el seu pare va ser un conegut artista i, la seva mare, una destacada pianista de l'escola de Heinrich Neuhaus) i que, en la dècada dels vuitanta, quan ja havia actuat als principals escenaris internacionals, va convertir-se en el primer artista soviètic a qui se li va concedir permís per viure a Occident. Un músic a qui el jurat de l'Accademia Musicale Chigiana, l'any 1989, va enaltir com «el millor pianista del món» i que, per via d'Emi i Deutsche Grammophone, ha realitzat dotzenes de gravacions extraordinàries amb música de Chopin, Schubert o Bach. Tot una llegenda del piano a Sant Feliu.\nC/ Callao, s/n\n17220 - Sant Feliu De Guixols\nC/ Callao, s/n, 17220 Sant Feliu De Guixols\nZoo, Lágrimas de Sangre, Suu i DJ Carles Pérez · Festival Ítaca\nPrimer concert del Festival Ítaca d'enguany que tindrà lloc en un nou escenari\nDissabte 20 d'abril a les 20:30h\nPol Omedes · FESTIVAL EMERGENTS\nLa banda assimila a la perfecció la tradició jazzística amb la seva visió personal de clàssics del jazz i composicions pròpies.\nDimarts 19 de març a les 21:00h\nEsmuc Jazz Project · FESTIVAL EMERGENTS\nUn projecte per promocionar el jazz a Catalunya des d'un vessant divulgatiu, creatiu i d'experimentació.\nDimecres 20 de març a les 21:00h\nJoan Codina Quartet · FESTIVAL EMERGENTS\nEl darrer Premi Extraordinari d'Interpretació en Jazz i Música Moderna del Conservatori Superior del Liceu en concert.\nDijous 21 de març a les 22:00h\nEl Bolero de Ravel · FESTIVAL EMERGENTS\nEl programa, carregat de virtuosisme i delicadesa, es completa amb música de Mozart.\nGreg Hollis Group · FESTIVAL EMERGENTS\nAmb les composicions originals de Hollis i les d'alguns dels millors músics de l'escena llatina i jazzística de Barcelona.\nDissabte 23 de març a les 21:00h