Recurs:Aristòtil: la potència (el possible i l'impossible) - Wikisofia\nAristòtil: la potència (el possible i l'impossible)\n(I) Es diu «potència» o «capacitat»\n(a) el principi del moviment o del canvi que es dóna en un altre, o bé (en el mateix que és canviat, però) com a altre: per exemple, l'art d'edificar és una potència que no es dóna en el que és edificat, mentre que l'art de guarir, sent potència, pot donar-se en el qual és guarit, però no en la mesura que és guarit. En general, doncs, es diu potència o capacitat: d'una part, el principi del canvi o del moviment que es dóna en un altre, o bé (en el mateix que és canviat), però en tant que un altre; d'una altra part, (el principi segons el qual alguna cosa és canviada o moguda) per l'acció d'un altre, o bé (d'això mateix, però) en tant que un altre (en efecte, del que pateix diem que és «capaç de» patir en virtut d'aquell principi segons el qual pateix alguna afecció, bé es tracta d'una afecció qualsevol, bé es tracti no de qualsevol afecció, sinó per a millor).\n(b) A més, la capacitat de realitzar alguna cosa perfectament, o segons la pròpia intenció. De vegades diem, per descomptat, que no són capaços de parlar o de caminar els qui merament parlen o caminen sense fer-ho perfectament o com voldrien. I de manera semblant en el cas del patir.\n(c) Es diuen, a més, potències totes aquelles qualitats posseïdes per les coses en la virtut de les quals aquestes són totalment impassibles o immutables, o no es deixen canviar fàcilment per a pitjor. I és que les coses es trenquen, es falleixen, es dobleguen i, en general, es destrueixen, no per la seva potència, sinó per la seva impotència i perquè els falta alguna cosa. Per contra, són impassibles aquelles coses que pateixen difícilment, o amb prou feines, en virtut de la seva potència, en virtut que són potents i posseeixen certes qualitats.\n(a) en un sentit, del que posseeix un principi del moviment o del canvi que es dóna en un altre, o bé (en el mateix que és canviat, però) en tant que un altre (també el que és capaç de produir el repòs és alguna cosa potent);\n(c) en un altre sentit, si té la capacitat de canviar de qualsevol manera que sigui, per a pitjor o per a millor (també, per descomptat, el que es corromp sembla que és «capaç de» corrompre's: no es corrompria si en fos incapaç, però té una certa disposició, causa i principi de tal afecció. I sembla que alguna cosa és capaç, a vegades pel fet de posseir alguna cosa i a vegades pel fet d'estar-ne privat. Per tant, si la privació és en certa manera una possessió, totes les coses seran tals per a posseir alguna cosa, i si no, per homonímia. Així doncs, una cosa és capaç perquè té una certa possessió o principi, i també perquè en té la privació, si és que és possible «tenir» una privació);\n(d) en un altre sentit, perquè una altra cosa, o (ella mateixa) com a una altra, no posseeix la potència o el principi de la seva destrucció.\nI totes aquestes coses es diu (que són capaces), ja sigui solament perquè pot ser que es produeixin o no es produeixin, ja sigui perquè pot ser que es produeixin perfectament. I, per descomptat, aquest últim tipus de potència es dóna també en les coses inanimades, per exemple, en els instruments: es diu, en efecte, que tal lira és capaç de sonar, però tal altra no, quan no sona bé.\n(3) «impotència» o «incapacitat» és la privació de potència –és a dir, del principi la naturalesa del qual hem explicat– que té lloc ja sigui d'una manera total, ja sigui en allò a què naturalment correspon posseir-la ja: en efecte, ningú diria que un nen, un home adult i un eunuc són impotents de la mateixa manera per a engendrar. A més, hi ha un tipus d'impotència que s'oposa a cadascun dels dos tipus de potència, és a dir, a la qual és capaç simplement de moure, i a la qual és capaç de moure perfectament.\n(4) Unes coses es diu que són «impotents» segons aquest tipus d'impotència i unes altres que ho són en un altre sentit. Aquest és el cas del «possible» i l'«impossible»: impossible és allò que el seu contrari és necessàriament veritable (així, és impossible que la diagonal sigui commensurable; i ja que és fals allò que el seu contrari és no simplement veritable, sinó necessàriament veritable, que la diagonal és incommensurable és no simplement fals, sinó necessàriament fals); el contrari d'això, el possible, es dóna, al seu torn, quan no és necessari que el seu contrari sigui fals, per exemple, és possible que un home estigui assegut, atès que no és necessàriament fals que no està assegut. Certament, 'possible' significa en un sentit, com queda establert, el que no és necessàriament fals, en un altre sentit el que és veritable, i en un altre sentit el que pot ser veritable.\nPer un desplaçament del significat es diu potència, al seu torn, la que s'estudia en la geometria.\nCertament, tots aquests tipus de «possibles» no es diuen tals per respecte a la potència o capacitat. Per part seva, les coses que es diuen potents o capaces per respecte a la potència o capacitat, es diuen tals per relació a la potència en el seu sentit primer que és: el principi del canvi que es dóna en un altre, o bé (en el mateix que és canviat, però) en tant que un altre. I és que les altres coses es diu que són potents o capaces, les unes perquè una altra cosa posseeix una potència tal respecte d'elles, les altres perquè no la posseeix, les altres perquè la posseeix de tal manera determinada. I de manera semblant en el cas de l'impotent o incapaç.\nAixí doncs, la definició principal de la potència, en el seu sentit primari, serà: principi productor de canvi en un altre, o (en això mateix, però) com a un altre.\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Recurs:Aristòtil:_la_potència_(el_possible_i_l%27impossible)&oldid=57333»\nDarrera modificació de la pàgina: 19 set 2018 a les 17:46.


Notícies - El Suprem diu que Torre Negra no es pot considerar sòl d'especial protecció\nEl Suprem diu que Torre Negra no es pot considerar sòl d'especial protecció\nZona de la Torre Negra / Font: Barcelona-blogspot.com.es\nel 7/nov/12 Marc Sala Política PDF\nEl Tribunal Suprem (TS) considera que els terrenys de Torre Negra propietat de Núñez i Navarro no reuneixen les condicions per ser declarats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Per això, el tribunal declara nul l'acord de govern que modifica el Pla General Metropolità (PGM) per preservar l'espai natural. Aquesta resolució no implica que la promotora pugui construir-hi.\nAmb aquesta decisió, el Suprem ratifica la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) d'octubre del 2003, que ja apuntava que aquests terrenys no reunien les característiques necessàries per ser declarats d'especial protecció, tot i respectava el dret del consistori a no urbanitzar l'espai. Això va en direcció contrària al posicionament expressat pel ple santcugatenc i per la Generalitat, que havien defensat que la zona té característiques per ser considerada sòl no urbanitzable d'especial protecció.\nLa decisió del Suprem no suposa que es pugui construir a la zona. Encara queda pendent de resolució judicial el Programa d'Actuació Urbanística (PAU) per a aquells terrenys, que va ser denegat pel consistori però amb un recurs de cassació pendent. També està recorregut el Pla Especial d'Ordenació i Protecció del Parc de Collserola, que inclou Torre Negra i el seu entorn. Els dos punts es van tirar endavant basant-se en els criteris que ara el Suprem ha declarat nuls.


Camp Naiad Pro | Aresta.com\nCorriola multifunció de plaques laterals mòbils i alta resistència, amb politjó de gran diàmetre. Ideal per muntar polispasts i realitzar maniobres complexes. Concebuda per càrregues molt elevades i amb la possibilitat d'instal•lar un nus autoblocant a qualsevol dels 2 costats (es recomana usar corda de aramida).\n- Està dissenyada per l'ús amb corda de fins a 16 mm de diàmetre.\n- Estructura i politjó d'aliatge d'alumini, i eix d'acer inoxidable.\n- El politjó està muntat sobre coixinet de boles estanc, que garanteix una major eficiència amb un ús intensiu i a alta velocitat (rendiment del 97 %).\n- Càrrega de treball: 10 kN (5 kN x 2).\n- Càrrega de trencament: 46 kN.\nTipus de Politja: Pulley with movable flanges\nCàrrega de Treball: 5 kN x 2 = 10 kN\nResistència al Trencament: 46 kN


Nova escola L’Olivar, 1 línia, Castellnou de Bages: edifici prefabricat\n-\tAdaptació del sistema constructiu a les característiques del terreny, amb roca; i el solar, amb importants desnivells i forma romboïdal.\n-\tAdopció de sistema de renovació d’aire (RITE) a partir del sistema JAGA. Control acústic de tancaments i divisions.\n-\tAplicació de sistema de coberta lleugera, amb estructura de fusta laminada, tant a l’a coberta de la zona infantil com en la de primària.\nConcurs CEIP Castellnou-JM_FORT.pdf (1795656 bytes)\n2010-06-concurs-CEIP-Castellnou_B-JM_Fort.pdf (43644 bytes)


Passejades per Sant Feliu de Guíxols. Espais per a la memòria: ELS BANYS DE SANT POL\nLa platja de Sant Pol i els seus Banys plens d’estiuejants (1925 – 1936).\nLa platja de Sant Pol. En primer terme, unes barques fondejades i, al fons, els banys de Sant Pol (1925 – 1936).\nLa platja de Sant Pol amb les casetes de bany i, a mig terme, l’edifici de la Taverna del Mar (1970 – 1975).


Esquerra Berga proposa crear la Taula rodona del Mercat de Treball - Ramon Camps\nEsquerra Berga proposa crear la Taula rodona del Mercat de Treball\nEls republicans volen millorar la coordinació i facilitar els tràmits entre empreses i l’ajuntament\nDiumenge, 19 de maig de 2019 | 16:00h\nEsquerra Republicana a Berga ha presentat avui diumenge les seves propostes per a l'ocupació. Una de les mesures concretes que implementarà serà la creació de la Taula rodona del Mercat de Treball. El seu objectiu serà analitzar i fer el seguiment de les polítiques actives d'ocupació que s'estiguin desenvolupant, o que des del territori es creguin convenients per poder-se desenvolupar, i estarà formada pels agents que intervenen en el mercat de treball com el SOC, entitats, ADB, ACEB, OCUPA'T, sindicats, Ensenyament, Cambra de Comerç, PIMEC i l'Ajuntament de Berga.\nUna altra mesura important serà l’elaboració de plans d’ocupació com a eina adreçada als col·lectius de més difícil inserció sociolaboral, i no una eina per cobrir necessitats de contractació dels ens territorials. Aquests plans d’ocupació han de ser un pont entre una situació temporal de desocupació i el món laboral, per la qual cosa han d’anar acompanyats d’un programa de formació i inserció que asseguri que aquests plans garanteixen el dret subjectiu a l’ocupabilitat dels qui hi participen, així com la seva inserció efectiva.\nD’altra banda, el partit impulsarà mesures per afavorir la innovació i l’emprenedoria, impulsant una escola de la creació, millorant els mecanismes de finançament, creant una incubadora dins del servei Ocupa’t o impulsant una xarxa de talent i emprenedors.\nUna altra mesura concreta dels republicans és la creació de la figura del prospector d’empreses, que serveixi d’enllaç entre l’Ajuntament i les empreses, tant les noves com les ja existents.\nEn un altre sentit, Esquerra liderarà una gran modernització del polígon. El partit considera que cal dotar-lo de les millors infraestructures perquè sigui competitiu.\nFormació i oferta coherent amb el territori\nPels republicans, és molt important generar una oferta de treball i impulsar una formació coherent amb el territori. Per això, es detectaran necessitats formatives de les persones i empreses, per millorar l’ocupabilitat elaborant programes conjunts, es vetllarà per adaptar la formació que s’ofereix des del municipi amb les competències necessàries per cobrir les vacants de les empreses locals. D'altra banda, es potenciarà la formació ocupacional com a valor afegit en les polístiques actives d'ocupació, i s’adaptarà la formació a la realitat del teixit productiu local, mitjançant el prospector d’empreses i el coneixement del teixit productiu. També s’establiran canals de comunicació entre els centres educatius, les empreses i les administracions, per ajustar l’oferta de formació professional a les necessitats locals del mercat de treball, i es crearan òrgans consultius i de participació social per vertebrar aquesta comunicació.\nEls republicans també es comprometen a altres mesures generals, com agilitzar els tràmits entre institució i empreses, o potenciar i defensar el comerç urbà de proximitat.


La CUP diu "no" a Mas - Empordà\nLa formació independentista veta Mas i opta per abstenir-se en el debat d'investidura, abocant el procés a unes noves eleccions\nEls anticapitalistes demanen a Junts pel Sí que surtin de l'"immobilisme" i "moguin peça" amb un nou candidat alternatiu\nEFE/ACN/DDG | BARCELONA 04.01.2016 | 06:30\nEl diputat gironí de la CUP Benet Salellas entrant al consell polític. ACN\nEl Consell Polític de la CUP va decidir ahir no donar el seu suport a la investidura d'Artur Mas com a president de la Generalitat de Catalunya, una decisió que precipita eleccions anticipades a Catalunya per al proper mes de març i frena el procés independentista a l'espera d'uns nous comicis. Així ho va confirmar la formació antisistema després d'una segona votació duta a terme en el marc de la reunió de la direcció del partit al centre cívic Pere Quart de Barcelona, on el "no", traduït en 10 abstencions de cara a la investidura, va acabar imposant-se per 38 vots a favor, mentre que 22 dirigents van votar en contra i 6 van abstenir-se.\nDurant la reunió, que es va celebrar durant cinc hores, el Consell Polític va viure un empat en una primera votació, a causa que es va votar en clau del que van decidir dissabte les 13 assemblees territorials de la formació cupaire, cosa que va evidenciar ja des del primer moment la divisió interna de la formació independentista. Després d'un nou debat del Consell Polític, la direcció del partit va procedir a una segona votació, en la quual els dirigents van tenir una mica més de marge respecte a les assemblees locals per desfer la igualtat, tot i que les dues opcions marcaven el veto a Mas: la proposta sorgida des del secretariat d'establir 10 abstencions, que finalment es va imposar, i la de votar directament en contra. Els vots provinents del Grup d'Acció Parlamentària i les organitzacions trots?kistes, com Corrent Roig i Lluita Internacionalista, van inclinar definitivament la balança a favor del "no", uns posicionaments contraris a Mas que es van afegir a la posició ja coneguda d'Endavant.\nA la reunió hi van poder participar, amb veu però sense vot, els 10 diputats al Parlament i els 15 membres del secretariat nacional, per la qual cosa van poder ser 93 persones les que finalment van debatre sobre la investidura de Mas.\nSobre la taula es van debatre una a una sis propostes: les dues del secretariat (no investir Mas donant-li 5 vots a favor i 5 en contra o bé 10 abstencions; i facilitar la investidura amb 2 vots a favor i 8 abstencions) i quatre més que van plantejar algunes territorials (investir Mas amb condicions, facilitar la investidura però sense la proposta d'acord, no investir Mas o deixar que els diputats votessin lliurement).\nLa formació anticapitalista va demanar a Junts pel Sí que "mogui fitxa" abans del 10 de gener, és a dir, que proposi un altre candidat. El secretariat també va confirmar que el vot dels representants de les organitzacions externes -lligades a Crida Constituent- va ser decisiu, ja que entre els membres del Consell Polític de la CUP s'havia produït un empat tècnic en votar per separat les dues propostes -la del "sí" i la del "no"- i obtenir cadascuna 29 vots a favor, 27 en contra i 1 abstenció.\nDurant la compareixença únicament van aparèixer dos diputats favorables al "no" a la investidura d'Artur Mas, Gabriela Serra i Sergi Saladié, mentre que no hi havia cap dels partidaris del "sí". Serra va treure importància a aquest fet, però tampoc va esclarir si la decisió final pot provocar una fractura interna dins de la formació. Sí que va insistir, en canvi, a reclamar a JxSí que "comenci a moure peça" si vol salvar la legislatura, un context que passa, va recalcar, per proposar un altre candidat, perquè "el procés no acaba avui" i "estarem esperant noves propostes".\nEl també diputat Sergi Saladié va assenyalar que si en els pocs dies que falten per poder proposar un altre candidat, JxSí ho fa i abandona l'"immobilisme", "podrem avançar cap al mandat d'aconseguir la independència". En aquest punt, va recordar que "Artur Mas va dir fa temps que ell no seria un obstacle", de manera que "és el moment de demostrar-ho", ja que "tenim una majoria absoluta independentista, però no per donar suport a un determinat candidat a la presidència".


Màxima distinció per al ‘cervell’ del procés - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 4 de Desembre de 2018. 16:58h.\nMedalla d’Or de Catalunya per a Carles Viver Pi-Sunyer\nEl Govern ha concedit la Medalla d’Or de la Generalitat al catedràtic de Dret Constitucional i ‘cervell’ del procés, Carles Viver Pi-Sunyer, pel seu “gran compromís amb la democràcia, els drets polítics, civils i socials, i les lleis, enteses com a eines de servei al ciutadà”. L’Executiu català el defineix com “un dels referents del dret i la magistratura del nostre país i amb un clar prestigi internacional”.\nPi-Sunyer va ser nomenat president del Consell Assessor per la Transició Nacional (CATN) amb l’objectiu de dissenyar les estructures que necessitària una hipotètica Catalunya independent, tasca que es va concretar en el Llibre Blanc de la Transició Nacional. Posteriorment, Pi-Sunyer va continuar pilotant el procés des del Comissionat per a la Transició Nacional que tenia, entre d’altres, la finalitat d’impulsar “un seguit de mesures per preparar la hisenda pròpia de Catalunya”.\nEl Govern argumenta la distinció a Pi-Sunyer pel “seu compromís amb la democràcia, l’adaptació de la llei i l’arquitectura institucional a la voluntat de la ciutadania, l’exercici del dret d’autodeterminació, i la defensa dels drets civils, socials i polítics”.\nFinalment, la Generalitat atorga la Medalla d’Or de Catalunya a l’estudi RCR Arquitectes per ser “una empresa de referència de l’arquitectura catalana amb projecció internacional”. El Govern destaca una obra arquitectònica que “preserva d’una manera especialment acurada la relació i la integració dels edificis amb el paisatge i el seu entorn”.\nGovern, Carme Forcadell, Carles Viver Pi i Sunyer\nDejunis de dos dies


La cineasta Lulu Martorell va ressuscitar els versos del seu amic Pepe Sales en un recital íntim en una mansió del Putxet\nBarcelona - Diumenge, 22/12/2019 - 22:13\nAlgunes cançons sonarien incòmodes en una sala de concerts. El seu historial tèrbol i subterrani faria que, a l’exposar-les sota els focus, es recremessin. És el cas de les maquetes que va gravar Pepe Sales als anys 80 i 90 i que mai fins avui havien sigut editades. Ja tenim el disc ‘Amor etern alt grup de risc’, però no tenim l’autor, mort el 1994. La seva amiga Lulu Martorell les havia conservat i ocasionalment n’havia tocat algunes en reunions d’amics. Presentar-les ara en públic demanava un espai amb una certa intimitat.\nDavant la impossibilitat de trobar una casa okupa amb piano de cua, potser on millor ressonarien els versos de Sales, el lloc triat és una mansió del Putxet. El passadís d’entrada a la casa és més gran que la sala Sidecar. Al jardí, millor no acostar-s’hi. A la porta de vidre fan cua els primers espectadors. N’hi ha un que vol sortir. Un responsable de la discogràfica li dibuixa una creu a la mà amb un bolígraf: «Aquí tot és molt underground», fa broma, per fer-li entendre que no té el tampó de les sales de concert. Però el terme underground no acaba de casar amb aquest casalot.\nSostre de cinc metres amb moltes, bustos de marbre, làmines daurades amb relleu decorant els poms de les portes, barguenyos nacrats, imponents setials de cadiratge de fusta esculpida i aquest quadro d’un crist de tres metres observant la taula en la qual s’amunteguen els vinils i cedés que es regalen amb el preu de l’entrada. Al saló, hi ha unes 50 cadires de tisora distribuïdes en semicercle davant un immens piano de cua. Sobre el piano, un canelobre de sostre més discret que el que il·lumina la resta de la sala. El saló és immens, amb xemeneia, però aviat es quedarà petit i el públic buscarà lloc a l’escala de fusta que condueix a la segona planta.\nDes del llit de l’hospital\nEl saló sembla l’escenari d’una sessió d’espiritisme d’una pel·lícula adolescent. Familiars i amics s’han reunit per retrobar-se amb l’esperit de Pepe Sales. La primera connexió és a través del seu nebot Martí, que llegeix un fragment del seu dietari; un que va escriure el març del 81 en plena cura de desintoxicació a l’hospital. «Tinc un ànsia que m’escanya», va escriure. I Martí Sales el rellegeix, el reinterpreta i el reviu. Podríem escoltar lectures del nebot Sales tota la nit. L’escriptor i cantant d’Els Surfing Sirles podria donar vida, sentit i emoció a un prospecte de Myolastan. Ara rellegeix una carta que el seu oncle va escriure a la Lulu. Ella, al fons del saló, subratlla alguns versos amb rialletes còmplices i xiuxiueja comentaris tipus «això que deia ara és boníssim».\nLulu Martorell segueix com quan presentava el 1984 el programa musical ‘Pleitaguensam’: jupa de cuir i cabell arrissat. O com en la posterior ‘Glàsnost’, on ja va participar activament Pepe Sales. D’aquest últim són les filmacions que ara inunden el saló. La música s’escolta bé, però la seva silueta s’escampa borrosa i abonyegada sobre les cortines i portalades blanques de la tribuna en què hi ha el piano de cua. És un cineclub espectral.\n«El Pepe ja ha aparegut. Ara tot serà directe pur i dur», proclama la Lulu. És l’hora d’escoltar les paraules de Sales en boca de la seva amiga de l’ànima. Explica la pianista Marina Herlop que «la música no té un cos físic però et connecta amb el teu», que és un art amb «les seves pròpies regles, unes regles que no es veuen». Martorell és una intèrpret aficionada, però les ha descobert. No s’ha après les cançons. Hi ha conviscut fins que se li han enganxat a la pell. Algunes eren poemes que amb el pas dels anys suplicaven ser musicats. I ara, davant el piano, no ha de fer res més que deixar-los ballar i caure.\nBecs i palles\nEl temari de la vetllada contrasta amb la sobrietat del saló, però fins i tot el públic de més edat, i aquí n’hi ha de 70 anys, encaixa aquests versos sobre becs i palles, violacions i talego, fascinació pels camells, homosexualitat voraç, martiri, deliri i la llibertat total del que se sap condemnat. Alguns tombs poètics desperten rialles. Gairebé tots els finals esclaten en silencis de plom. Per allà hi ha Pau Riba, un altre il·lustre representant de la burgesia rebotada catalana criat a deu carrers d’aquesta mansió. I el poeta Enric Casasses. I el fundador de la revista ‘Ajoblanco’ Pepe Ribas. I el jove músic Bru Ferri. I l’antropòleg Manuel Delgado, a qui la Lulu dedicarà ‘Lliure, lliure’, un altre d’aquests ‘50 poemes d’amor i droga’ que interpreta com si ho hagués fet sempre.\nLulu Martorell, al piano / FERRAN NADEU\nAixí que avança la nit, els versos de Sales són cada vegada menys d’ell i més d’ella. Aquesta presa d’‘Hola pàtria’ sona avui més relaxada, lliure i incisiva que la que va gravar per al disc. «Sóc captaire del vist-i-plau dels amics / Renegaire abans morit que polit / Pardal a pics ferit / Mussol de lluna gris / Pardal a pics feliç / Tancat mussol al pis», picotejava Sales en el poema ‘Pellaire’. I la Lulu, la seva advocada plenipotenciària, corona el poema amb una sabonosa guinda que fa somriure els més vells del lloc: «Mussol, Moussel, Legrain París».\nDe tant en tant sona el timbre, un timbre de so aspre; de casa amb serventa. Però res pot trencar l’encanteri. La Lulu encaixa aquests versos durs i encegadors com sacs de guix i els deixa caure suaument com sacs de plomes, còmoda en aquest triple rol de mèdium: d’usufructuària d’unes cançons alienes i d’experta biògrafa que les ordena per etapes (Barcelona-Mallorca-Vallclara) i les decora amb detalls que ajudaran a comprendre-les millor.\nImaginin una Marianne Faithfull sense mica de divisme. Una Faithfull que canta a casa per als amics. Eludint qualsevol maleïdisme; maleïdisme burleta, si de cas. Recreant versos sobre mono, luxúria, droga, lefa, sida i mort amb la tranquil·litat que li dona saber que està dirigint-se a persones que coneixen el plantejament, nus i desenllaç i no necessiten judicis morals. Amb una naturalitat inconcebible en un escenari professional i artificial. Quan s’acabi el concert, la Lulu s’aixecarà i amb una mà a la cintura i l’altra assenyalant amunt, cap a l’omniabsent Pepe, semblarà Tony Manero en persona.\n¿Què ha sigut això? ¿Un concert privat anunciat per Facebook? ¿La presentació íntima d’un disc únic sense gairebé premsa musical? ¿Una sessió d’espiritisme? ¿L’exhumació d’un capítol incòmode de l’underground barceloní? ¿Un sopar nadalenc amb l’absent ben present tot i que no li van haver de posar un plat a taula? ¿La lectura d’un testament amb 25 anys de retard? «Una conjura estranya i bonica», va proposar la Lulu. En qualsevol cas, l’antítesi d’un funeral. Llevat que fos un d’aquests en què el personal surt en pau, taral·lejant la melodia que ha sonat quan s’emportaven el taüt.\n«Udol, udol, udol, udol...».\nTemes: Poesia Música


Pizza de ceba amb bechamel d'avena - La Cuina de la Lore\nPizza de ceba amb bechamel d’avena, 100% vegana, t’encantarà el seu autèntic sabor. Cuinada amb les cebes del nostre hort. A la Cuina de la Lore ens preocupem per aconseguir un sabor tradicional als nostres plats. Elaborada amb ingredients 100% fiables, de màxima qualitat. Deixa’t seduir per aquest olor deliciós que surt del forn quan l’estàs calentant. T’agradarà molt la seva massa super esponjosa. Prova-la, és deliciosa! Acompanya-la amb una bona amanida, ben variada de colors i fes que el teu àpat sigui complert.\nPizza de ceba amb bechamel d'avena cantidad\nPizza de ceba amb bechamel d’avena, 100% vegana, t’encantarà el seu autèntic sabor!! Cuinada amb les cebes del nostre hort. A la Cuina de la Lore ens preocupem per aconseguir un sabor tradicional als nostres plats. Elaborada amb ingredients 100% fiables, de màxima qualitat. Deixa’t seduir per aquest olor deliciós que surt del forn quan l’estàs escalfant. T’agradarà molt la seva massa super esponjosa. Prova-la, és deliciosa!\nAcompanya-la amb una bona amanida, ben variada de colors i fes que el teu àpat sigui complert.\nCeba, llet avena, mozzarella, emmental, farina de blat, oli d’oliva verge extra, llet, aigua, llevat i sal.\nValor energètic 1065,3 Kj\nGreixos 14,6 g\nSé el primero en valorar “Pizza de ceba amb bechamel d’avena” Cancelar la respuesta


La 8a edició del Festival Accents arriba amb 24 actuacions a Reus i concerts a 6 subseus del Baix Camp i el Tarragonès | Ajuntament de Reus\nInici › La 8a edició del Festival Accents arriba amb 24 actuacions a Reus i concerts a 6 subseus del Baix Camp i el Tarragonès\nLa vuitena edició del Festival Accents (www.festivalaccents.cat) arriba enguany recuperant la força prepandèmica amb 24 concerts i sis subseus del Baix Camp i el Tarragonès que se sumen a la ciutat de Reus que acollirà la meitat de les actuacions. A l’Accents s’hi han afegit enguany Botarell i El Morell, amb dos concerts en cada localitat, que complementen la programació del festival que també arriba a Riudoms, Cambrils, la Selva del Camp i Mont-roig del Camp.\nAvui mateix ja hi ha totes les entrades a la venda, també les dels concerts vermuts que són gratuïts, però caldrà reservar-les prèviament. Tots els espectacles estan a disposició del públic excepte les entrades per a les dues actuacions del Centre Cultural del Morell que sortiran el 24 d’octubre.\nEl Festival Accents, impulsat per Empenta Cultural i amb direcció artística d’Isaac Albesa, oferirà de nou un recorregut per alguns dels noms més actuals de la música d’autor dels Països Catalans, entenent el concepte de música d’autor en el sentit ampli, ja que s’hi trobaran artistes que es podrien englobar dins el món de la cançó catalana i d’altres que se situen dins els paràmetres del pop, el rock o el folk.\nLa programació completa, amb tots els detalls i els enllaços per la venda d’entrades es pot trobar a la web www.festivalaccents.cat\nEls grups que passaran per l’Accents 2021 arriben al festival en molts casos per efectuar l’estrena del disc a les comarques de Tarragona o per realitzar una actuació singular.\nAixí, entre els artistes que es podran veure durant aquests dos mesos i mig, trobem el nou espectacle de Maria Arnal i Marcel Bagés (Teatre Fortuny, 10 de desembre) on presentaran el seu aclamat segon disc ‘Clamor’; el valencià Xavi Sarrià amb la seva banda en el concert-projecció ‘Que no s’apaguen les estrel·les’ amb convidats especials (Teatre Fortuny, 27 de novembre); el nou recital en solitari d’Albert Pla (Teatre Bartrina, 15 d’octubre); el duet Ginestà, una de les formacions amb més seguidors joves del país (Teatre Bartrina, 28 de novembre); la cantautora vigatana de gran projecció internacional Joana Serrat, que presentarà el seu nou disc al Teatre Bartrina acompanyada de la seva banda el dissabte 6 de novembre.\nAmb l’objectiu de connectar amb el públic jove, l’Accents porta propostes com ara la de la surienca Beth, que actuarà al Teatre Auditori de Riudoms el 13 de novembre presentant el seu nou treball ‘Origen’. El dia 24 d’octubre, Riudoms acollirà també l’espectacle Arrels, de Pep Gimeno ‘Botifarra’, on el ‘cantaor’ valencià oferirà la seva proposta d’una forma molt més propera i despullada del que és habitual. A la Selva del Camp tindrem l’oportunitat d’escoltar un dels grans de la cançó. Toti Soler i Gemma Humet actuaran al Castell del Paborde el 20 de novembre, amb l’espectacle Petita Festa, que entre altres incorpora diverses cançons de l’Ovidi Montllor. Abans (23 d’octubre), al mateix espai, Magalí Sare i Manel Fortià presentaran el primer disc enregistrat per aquest duet: Fang i núvols.\nOn també s’escoltaran les cançons de l’Ovidi Montllor serà al Teatre Auditori del Morell la nit del divendres 22 d’octubre, que comptarà amb l’espectacle d’homenatge i reivindicació del cantautor d’Alcoi amb el grup Ovidi 4, reforçat en aquesta ocasió amb Toti Soler, guitarrista que va acompanyar durant bona part de la seva trajectòria l’Ovidi.\nAl Jardí Botànic de Botarell, població que s’estrena enguany a l’Accents, hi actuarà el cantant i guitarrista del Vendrell, Pemi Rovirosa, amb el seu primer disc en solitari Vida. El component de Lax’n’busto actuarà en aquesta població liderant un grup format per sis músics més. El segon concerts de l’Accents a Botarell tindrà lloc la tarda del diumenge 17 d’octubre amb la tortosina Montse Castellà, que torna al festival per quart cop per presentar el disc Salicòrnia. A Mont-roig del Camp, l’Accents hi aterrarà de nou després del parèntesi de l’any passat amb el concert vermut de Gessamí Boada, el 10 d’octubre a les 13h a la plaça Mossèn Gaietà Ivern.\nPer últim, Cambrils acollirà tres actuacions de l’Accents 2021. El diumenge 24 d’octubre a la Cripta de l’Ermita hi haurà l’homenatge a la cantautora Cecilia amb l’espectacle de Lídia Pujol acompanyada de Marina Garcés titulat ‘Conversando con Cecilia’; l’actuació de Lia Sampai (21 de novembre) presentant el seu primer disc i també el concert tast de vins amb els vins de la DO Catalunya amb la cantant de Vinyols Monkey Jane, el divendres 19 de novembre.\nEl concert inaugural de l’Accents el protagonitzarà Ricky Gil & Biscuit als Jardins de la Casa Rull el divendres 1 d’octubre a les 20.30h, en una actuació on el component de Britghon 64 presentarà el seu primer disc en solitari cantat íntegrament en català, ‘Infinites rutes invisibles’. A la Casa Rull també hi haurà com és tradicional els 3 concerts vermut que són gratuïts, però cal reservar entrada a www.entradium.com. En aquesta ocasió s’hi podran escoltar el cantautor Rampaire (16 d’octubre), de la Ràpita, amb el seu nou disc; la guanyadora del Portautors 2020, la barcelonina Patricia Atzur (2 d’octubre), i el grup de Castelló Nereu i les Bésties Marines (9 d’octubre).\nTorna el cicle ‘Som flamencs’\nA banda, l’Accents incorpora per segona edició, després de la bona acollida de l’any passat, el cicle ‘Som flamencs’, amb tres propostes que es podran escoltar a Reus i El Morell i on es repassaran algunes de les propostes més trencadores del flamenc que es fa a casa nostra. En aquesta ocasió el grup Los Aurora (Teatre Fortuny, dissabte 16 d’octubre) en un concert co presentant amb l’Associació de Concerts de Reus que enguany celebra el seu centenari; l’actuació de la catalana Queralt Lahoz (El Morell, 5 de novembre) i el duet de flamenco i jazz Pedro Javier González i Horacio Fumero (Casa Navàs de Reus, 30 d’octubre).\nUna altra de les novetats de l’edició 2021 de l’Accents és la incorporació d’un nou espai on es realitzaran 2 actuacions. Es tracta de la Casa Navàs, la joia modernista de Reus situada a la plaça del Mercadal, que acollirà les actuacions del cantautor pop Joan Colomo i la del duet de flamenco jazz Pedro Javier González i Horacio Fumero. Es tracta de dos concerts amb un aforament reduït a 60 persones que si la climatologia ho permet, es faran a la terrassa de la Casa Navàs o bé a l’interior de l’antiga botiga d’aquest edifici de Lluís Domènech i Montaner.\nL’Accents 2021 està organitzat per Empenta Cultural i compta amb el suport de l’Ajuntament de Reus i els ajuntaments de Riudoms, la Selva del Camp, Botarell, El Morell, Cambrils i Mont-roig del Camp; la Diputació de Tarragona, el Departament de Cultura de la Generalitat. L’Accents també és possible gràcies als patrocinadors privats que fa temps que confien en el projecte com és el cas de Vermut Miró, present des de la primera edició i la DO Catalunya i la DOP Siurana que s’hi van sumar posteriorment. Enguany, però, l’Accents compta amb la incorporació de dues noves empreses, la cooperativa Cadí, amb una aposta decidida també per la cultura, i l’empresa constructora de la Selva del Camp, Constècnia, que també ha cregut en el projecte que representa l’Accents i que pretèn dota aquestes poblacions del Camp de Tarragona d’una programació digne i que pugui atreure el públic de les nostres comarques i també d’altres indrets del país. Des de l’Accents, Isaac Albesa, destaca “la importància de les institucions des de la primera edició i també les empreses que han confiat en la nostra proposta i s’hi han volgut sumar. Sense aquestes col·laboracions, no seria possible el festival”, ha explicat.\nLa darrera novetat de l’Accents és la col·laboració amb la Fundació Privada Reddis que farà que 40 parelles lingüístiques que participen al programa Voluntariat per la Llengua del Centre de Nornalització Lingüística puguin assistir de franc a quatre dels concerts de l’Accents que tindran lloc al Fortuny, al Bartrina i al Jardí de la Casa Rull.\nRoda de premsa presentació Accents 2021\nCartell Accents 2021\nFoto de grup presentació Accents 2021\nPemi Rovirosa presentació Accents 2021\nGrups Accents 2021 Maria Arnal i Marce Bages\nJoan Colomo Accents 2021\nRoda de premsa presentació Accents 2021 569.6 KB\nCartell Accents 2021 708.2 KB\nFoto de grup presentació Accents 2021 189.5 KB\nPemi Rovirosa presentació Accents 2021 204 KB\nGrups Accents 2021 Maria Arnal i Marce Bages 592 KB\nJoan Colomo Accents 2021 194 KB\nProgramació Accents 2021 Llibret 15275.4 KB


Ets aquí: Inici1 / Arxiu2 / Biblioteca\nConté fonamentalment publicacions i estudis sobre Badalona i d’autors locals. Hi ha més de 10.000 llibres. Es pot classificar en les següents subseccions:\nCol·lecció local: obres d’autors badalonins o de temàtica badalonina.\nObres generals d’història de Catalunya i algunes monografies catalanes.\nObres publicades abans de 1800.\nObres de referència (diccionaris, enciclopèdies, etc.).\nDret administratiu local.\nObres d’arxivística, museologia i biblioteconomia.\nEs disposa de dos catàlegs: un per a la col·lecció local i l’altre per a la resta de publicacions. El catàleg de la col·lecció local aplega els llibres, opuscles, treballs d’investigació i el buidat de premsa que conté notícies sobre història, geografia, biografies i cultura aparegudes en la premsa local des del segle XIX. Es pot consultar a partir d’un alfabètic d’autors o bé per matèries.


Juny | 2015 | Català a Konstanz\nQuan visitis una ciudad grande hagis de anar als llocs interesants tambè! Per tant te mostraré els lloc interesants de la ciutat Lloret de Mar. En primer lloc cal que visitis. La va construir en l’any 1522 y ha utilitzat per la seguretad, perque moltes piratas van intendar a atacar la ciutat.\nEn segun lloc és necessari que vagis al Castell de Sant Joan, perque el panorama mostra la platja de Lloret directament.\nAllà potser nadis o estiquis estirada i prenquis el sol. Et suggereixo que visitis després els jardins de Santa Clotilde. Els agreden a un vessant rocós y va crear en l’any 1920.\nPer acabar ès necessari que visitis el museu del Mar, perque allà fas una viatje per la història de Lloret y la connexió amb el mar.\nCategories Català III i IV, Escrivim i compartim\nCatalunya – hi ha més per descobrir que Barcelona\nT’encanta fer vacances a Espanya? T’agrada moltissím descobrir llocs nous?\nA Catalunya pots trobar moltes ciutats boniques i interessants. És clar, tot el món coneix Barcelona i és una de les ciutats més maques, peró ja has pensat d’anar fora a descobrir la resta de Catalunya?\nA 45 km fora de Barcelona pots admirar un lloc molt maco i especial: Montserrat.\nAgafes el funicular i ascendeixes al cel.\nDamunt del mont hi ha un monestir que és molt famós per la „Moreneta“.\nÉs una escultura de la Maria, la mare del Jesús, amb la pell fosca.\nDesde d’amunt tens una vista meravellosa, pots caminar\npertot arreu i gaudir-la.\nEt recomano que visitis també Cadaqués. Estic segura que t’enamories d‘ aquesta ciutat petita. És al nord de Catalunya, al costat del mar amb una cala ben romàntica. Abans era un poble de peixaters i també és famós perqué el pintor Salvador Dalí vivia allà. Cadaqués és molt maca amb cases blances i carrers petits on es pot descobrir cantonades i botigues molt bufones. A més a més pots fer una passejada al llarg de la costa.\nSi vols conèixer una altra ciutat popular de Catalunya, has de viatjar a Girona. També és en el nord de Catalunya i flueix un riu per la ciutat. Tens la possibilitat de caminar per la muralla amb una vista grandiosa per sobre de la ciutat o pots creuar el pont i admirar les cases colorides.\nAnant pels carrers pots descobrir moltes cafeteries, botigues i places molt maques.\nTens vacances en els mesos d’estiu i vols relaxar-te a la platja i prendre el sol? T‘aconsello que vagis a Sitges. Agafes el tren a Barcelona i en mig hora arribes a Sitges. És un poble petit amb casetes blances i carrers petits, una mica com Cadaqués. Hi ha una platja molt llarga que és famosa i atreu molta gent perqué la sorra és molt fina. Peró, amb tot plegat, no hi ha tanta gent com a la platja de Barcelona.\nSitges també és popular pel seu carnestoltes. Cada any vénen aproximadament 300.000 visitants per meravellar aquest espectacle.\nCrec que val moltíssim la pena viatjar per Catalunya i descobrir els meravellosos llocs als afores de Barcelona.


dimecres, 1 d'abril de 2015 09:02\nSergio Engli serà l’alcaldable del PPC a Gavà\nEl nou cap de llista dels populars a les municipals del maig va ser presentat aquest dimarts en un acte encapçalat per l’alcalde de Badalona Xavier García Albiol\nEl Partit Popular ha presentat Sergi Engli com a alcaldable de la formació a Gavà en les eleccions municipals del 24 de maig. La candidatura es va fer pública aquest dimarts, en el decurs d’un acte al restaurant La Taperia, i va estar encapçalat per l’alcalde de Badalona, Xavier García Albiol, qui va mostra-se optimista respecte als resultats que poden obtenir en aquests propers comicis i va destacar que “Engli, i tot l’equip que l ’acompanya, és molt bo i tenen moltes ganes de treballar”.\nSergio Engli es mostrava “il·lusionat” amb aquest nou repte i manifestava que “Gavà necessita un canvi clar. La ciutat porta massa temps paralitzada perquè a l’actual equip de govern se li han esgotat les polítiques. Nosaltres tenim moltes idees per fer-la avançar de nou, tal i com fan les poblacions del nostre voltant. Volem que arribi aire nou a Gavà, per una senzilla raó d’higiene democràtica”.\nAbans del míting amb els afiliats i simpatitzants de l’agrupació, Engli i Albiol van visitar el barri d’Ausiàs March per estudiar, segons van assegurar, “els problemes d’incivisme que pateix” i que segons Engli, “és prou preocupant com per posar-hi mesures urgents”. Per a tots ells el contacte amb els veïns “va ser molt interessant” i Albiol va explicar que “a Badalona vam afrontar situacions similars, sobretot pel que fa a les ocupacions d’habitatges i dels conflictes de convivència i seguretat que se’n derivaven. Ho vam fer amb polítiques que han funcionat, i fruit de les quals, hem aconseguit desocupar, en 4 anys, fins a 350 pisos”.\nEtiquetes: PP-Partit Popular de Catalunya Sergi Engli\nDarrera actualització de dimecres, 1 d'abril de 2015 10:39


MÉS DE 8 MILIONS DE TURISTES HAN VISITAT ANDORRA AQUEST ANY – Andorra, 18-12-17 – Pirineus TV\nAquest 2017 Andorra ha rebut més de 8,2 milions de visitants, 3,5 punts més que l'any passat. El creixement que més destaca és el dels turistes, és a dir, les persones que passen la nit al país, que ha augmentat un 8,2%, una xifra que suposa gairebé 3 milions de visitants.\nAixí ho ha indicat el ministre de Turisme, Francesc Camp, que ha explicat que aquestes dades superen els objectius que s'havien marcat. Més concretament, la previsió era créixer un 2,6%, mentre que finalment ha estat del 8,2%.\nUn creixement que segons les dades presentades ha estat constant des del 2013, després d´anys d´estancament. Camp ho atribueix a la conjuntura econòmica, però també a les accions del ministeri des del 2012. Assegura que "si no haguéssim apostat per aquestes accions, per reforçar la comunicació caps als mercats potencials i per la cartera d'esdeveniments, haguessim crescut però no aquest 8% (en els turistes que fan nit a Andorra)".


Oliva promou les «quintes» i convoca les persones joves nascudes l'any 2000 | Ajuntament d'Oliva\n24 enero 2018 | joventut\nEl departament de Joventut, dirigit pel regidor Àlex Salort, expressa el seu desig d’impulsar les «quintes» a Oliva, obrint un procés en el qual els joves decidisquen sobre diferents elements de la seua festa.\nSeran les persones joves nascudes l’any 2000 les que iniciaran aquest projecte, començant com a Generació «00» el que aspira a ser part de la societat olivera: un projecte participatiu, amb caràcter intergeneracional, que reconega i celebre amb la resta de la ciutat la majoria d’edat d’aquesta generació.\n«Aquest projecte pretén que més de 280 joves a la nostra localitat s’organitzen, decidisquen i treballen pel reconeixement de la seua majoria d’edat» comenta Àlex Salort.\nLa Regidoria ha enviat cartes a les persones nascudes entre l’1/01 i el 31/01 de 2000, que fan oficial la convocatòria per al divendres 26 de gener. En eixe acte s’explicarà la proposta-projecte inicial del regidor, que podrà ser esmenada pels assistents.\n«Agafem aquest projecte amb molta il·lusió i ganes que la gent participe i faça seua la celebració; de segur serà ben acollida per la resta de la població. Crec que la celebració de les quintes és molt positiva, ja que uneix i cohesiona a la vegada que deixa reflectit el treball i la il·lusió de la gent que participa», ha afegit el regidor.\n«He dipositat molta il·lusió en la proposta i espere que isca endavant; he oferit el que m’agradaria que s’haguera fet quan a la meua generació» confessa Salort. «És una molt bona oportunitat perquè la gent jove, trie, treballe, es divertisca i aprenga a tindre responsabilitats, deixant, a més, una feina visible que volem que tinga una continuïtat i que es disfrute amb la resta de la societat».


Endolcidor en sobres - Diet Radisson\nEndolcidor en sobres\nEndolcidor de taula a base d’aspartam i dextrosa per gaudir d’un sabor dolç amb poques calories.\nConegueu els beneficis de l’ENDOLCIDOR EN SOBRES DIET Rádisson:\n• Elaborat amb aspartam per gaudir d’un sabor dolç, però amb el 90% menys de calories que el sucre comú.\n• És l’endolcidor ideal per portar sempre al damunt gràcies a la seva presentació còmoda en sobres individuals.\n• Cada sobre endolceix igual que una culleradeta de sucre comú (sacarosa) i aporta 3,6 kcal en lloc de les 36 kcal del sucre.\n• És adequat per a persones amb diabetis.\n• Si s’escalfa en microones manté el seu poder endolcidor, tanmateix s’aconsella d’afegir-lo al final de la preparació si s’utilitza qualsevol altre sistema de cocció, ja que la calor prolongada redueix la seva dolçor.\nPRESENTACIÓ: CAPSETA DE 60 g (60 SOBRES)\nPorteu-lo sempre al damunt! Amb un sobre d’ENDOLCIDOR EN SOBRES DIET Rádisson n’hi ha prou per endolcir el cafè, la infusió o el suc.


Puigdemont tria Jordi Sànchez\nActualitat Poders Puigdemont tria Jordi Sànchez\nDesprés d'una investidura simbòlica, el president cessat faria un pas al costat i proposaria al seu número dos\nEl bloc independentista continua buscant la fórmula per combinar el reconeixement a l'expresident Carles Puigdemont i la constitució d'un Govern operatiu a Catalunya.\nLa Vanguardia publica avui el pla que podria sortir de les negociacions: la investidura de manera simbòlica la pròxima setmana -al voltant del dia 27 de febrer- de Carles Puigdemont a Brussel·les per, posteriorment, donar un "pas al costat" i designar Jordi Sànchez, número dos de la candidatura de JxCat, com a candidat a la Presidència de la Generalitat.\nCal recordar que Sànchez, expresident de l'ANC, roman a la presó de Soto del Real des del passat 16 d'octubre, juntament amb Jordi Cuixart, president d'Òmnium Cultural, i que el jutge del Tribunal Suprem que instrueix la causa de l'1-O, Pablo Llarena, ha desestimat per més d'una ocasió alliberar-lo tot i que Sànchez ha estat elegit diputat al Parlament en les passades eleccions del 21-D.\nEl magistrat segueix al·legant que hi ha risc de reiteració delictiva, de manera que, de no permetre la seva excarceració, la investidura podria veure de nou bloquejada. De fet, una de les condicions d'ERC per accedir a aquest acord és que el president 'executiu' a Catalunya no tingui comptes amb la justícia, supòsit que no es compliria en aquest cas.\nCarles Puigdemont Jordi Sánchez investidura


L’últim estiu banal dels Beach Boys (Jordi Garrigós)\n2 min. 05/08/2020 22:42\n651x366 Les cançons de l’estiu L’últim estiu banal dels Beach Boys / GETTY Les cançons de l’estiu L’últim estiu banal dels Beach Boys / GETTY\n‘California girls’ de The Beach Boys (1965)\nEn la llarga i plena història del pop no hi ha cap grup tan vinculat a la platja com els Beach Boys. En aparença eren una banda que vivia de l’estiu, la diversió, els amors adolescents i el surf, però la realitat era una altra: tot i que s’havien criat a pocs quilòmetres de la platja, ni eren surfistes -només Dennis Wilson va arribar a practicar el surf com a aficionat-, ni eren tan feliços com semblava escoltant les seves cançons. Empesos per una duríssima ètica de treball imposada per l’autoritari Murry Wilson, mànager i pare del nucli dur del grup, el 1965 els Beach Boys arribaven a l’estiu enmig del seu any més complicat: ja sense l’autoritària figura paterna -fulminat després d’una gira australiana-, enganxats a les drogues psicodèliques i amb Brian Wilson, motor creatiu del grup, convalescent després de partir greus crisis nervioses.\nEn tres anys havien publicat nou discos i alguns dels himnes més populars dels anys seixanta: Surfin’ Safari, Surfin’ USA, Fun fun fun, Don’t worry, baby, I get around o Do you wanna dance? Eren una màquina de fer hits, però amb Today!, publicat aquell mateix març, havien demostrat que tenien ganes de parlar de coses menys banals que les noies i la platja. Encara faltaven mesos perquè comencessin a gravar la seva gran obra mestra, Pet sounds, i van decidir regalar-se un últim estiu de cançons amb Summer days (and summer nights!! ) Aquell disc, preludi de la seva explosió compositiva, contenia un senzill que va aparèixer, com marquen els cànons, entrat el juliol: California girls.\nNúmero 71 de les millors cançons de tots els temps per la revista Rolling Stone, la llegenda explica que Brian Wilson la va compondre absolutament abduït per l’LSD, substància que havia empitjorat les seves crisis. Musicalment s’acosta lleugerament al pop barroc que cultivarien a Pet sounds, i està altament influenciada per les produccions soul-pop de Phil Spector.\nCalifornia girls manté les harmonies vocals, cada cop més psicodèliques i menys doo-wop, que van fer dels Beach Boys una banda incomparable. De les millors entre un dels catàlegs de cançons més brillants que s’han vist mai.\n- Publicada l'any 1965 i inclosa en l'àlbum 'Summer Days (and Summer Nights!!)'\n- 36 milions de reproduccions a Spotify\nMaria Victòria Molins, monja teresina: “El Bakali em va dir: «Tant me fa morir perquè ningú em plorarà»”


Vida — DOMO-A | Art direction & graphic design\nEn les pàgines d’aquest llibre s’explora la idea de la vida com una història oberta, una història que es pot llegir començant pel principi i pel final, recorrent els punts en comú entre ciència i poesia a través de 101 poemes (nombre capicua que representa aquest cicle inacabable).\nIl·lustracions de Jordi Abelló, textos d’Aleix Cort.\nEl color vermell té un protagonisme especial; representant un pols de vida, la sang que es mou per les venes del llibre. Així mateix, aquest color envolta l’obra d’un clima místic, religiós, que li dóna certa solemnitat i ens ajuda a crear contrast i interès amb la puresa del blanc.\n‘Vida’ és un llibre científic i poètic, simple i complex, obert i tancat. Un lloc per reflexionar sobre la vida des del fragment poètic, o per reflexionar sobre la poesia des d’una pulsió vital.\nEl llibre utilitza dos papers diferents per separar les seccions. El primer, de 60gr, recorda al paper bíblia; evocant el àuria mística del llibre i creant o completant significats a través de la transparència. El segon, Munken Pure Rough 170gr, és un paper que juntament amb les il·lustracions i els textos ens porta al món de la làmina d’artista.\nLes pàgines parells i senars del llibre s’entenen com un conjunt, on text i imatge conformen una làmina que es percep com a peça única i com a part del total de l’obra.\nLa composició de text i imatge va variant cada determinades pàgines, formant els versos d’un poema que s’amaga dins del contingut del llibre.\nAquest poema, es va configurant amb paraules que es troben dins dels textos i que acompanyen les il·lustracions. Aquestes estan destacades en vermell i creen un fil conductor a través de les pàgines del llibre per acabar trobant-se en un últim poema. El vermell transcorre pel llibre atravessant els poemes amb paraules senyalades, com la sang ho fa a través del nostre cos.\nLa peça final es compon, així, com a poema i com una mena d’índex, un itinerari numèric que representa aquesta aproximació científica i simbòlica de la vida. Número i paraula es complementen com dues formes d’entendre la vida.\nS’ha produït una primera edició limitada i numerada de 101 llibres. Cada llibre s’ha intervingut amb una il·lustració feta a mà per l’artista Jordi Abelló, convertint així cada llibre en un exemplar únic.


Tharrats, entre la creació i el testimoni | Emporion\nFig.3: “Fermall”, 1957.\nper Josep Pericot\t el ag. 22, 2019\nL’exposició retrospectiva de l’obra de Josep-Joan Tharrats (Girona 1918 – Barcelona 2001) es podrà veure al Museu de Cadaqués fins el tretze d’octubre d’enguany. Sota el títol de “Univers Tharrats” es vol retre homenatge a aquest artífex de les arts plàstiques, ara que ha fet cent anys del seu naixement, essent l’exposició de Cadaqués la darrera de les mostres celebrades per aquest centenari. L’exposició està organitzada per la Fundació Tharrats d’Art Gràfic i per l’Ajuntament de Pineda de Mar, comptant amb Ricard Mas com a comissari. El llibre, editat amb aquest motiu, “Univers Tharrats”, reuneix un conjunt de treballs de crítics i persones que l’han conegut, incloent reflexions del propi pintor, que són de gran valor documental i ens donen una idea de l’amplitud i importància del conjunt de la seva obra (Fig.1). Entre els diferents autors, hi trobem les reflexions de Ricard Mas (l’Univers Tharrats), Arnau Puig (Tharrats com Editor), Gabriel Ventura (Tharrats com Escriptor), Francesc Fontbona (Tharrats com a Crític), Oscar Guayabero (Tharrats com Il·lustrador i Grafista), Alexandre Cirici-Pellicer (Tharrats com Pintor i Gravador), Mariàngels Fondevila (Tharrats com Microescultor), Mónica Pagès i Santacana (Tharrats com Figurinista) i Mariona Seguranyes Bolanyos (Tharrats i el seu vincle amb Cadaqués).\nFig.1: “Vent i perfums del Cap de Creus”, 1987. Oli sobre tela.\nLa figura global de Tharrats, quant a l’activitat personal d’un creador en el món de les arts plàstiques, m’atreviria a dir que transcendeix la seva pròpia obra. Tharrats es l’home que viu immers en el seu temps. La diversitat de la seva obra manté un eix unívoc, que fa referència a tot el que l’envolta, bevent de les fonts tradicionals que l’acompanyen, però també de les més rupturistes (1). La seva activitat polifacètica és de les poques que es manté lúcida i assentada en el conjunt del panorama plàstic internacional del seu temps. S’afirma a la vegada com un testimoni d’excepció, que fa possible l’arribada de la segona avantguarda a Catalunya i a Espanya. Aquella que marcarà, en gran part, el rumb de la pintura dins i fora de casa nostra, en la segona meitat del segle vint.\nLa seva obra pictòrica no es pot dissociar dels seus treballs de gravador, grafista (Fig.2), poeta, o escultor-orfebre (Fig.3). En l’aspecte crític i intel·lectual, destacarem especialment la seva tasca com editor de Dau al Set (setembre 1948 – desembre 1956) i de la revista d’art i poesia Negre + …., iniciada l’any 1983, i de la que s’editaren vint números. Un dels quals, negre + rosa es una monografia dedicada a “Les hores catalanes de Marcel Duchamp” (2). És autor de diversos llibres, entre els que destacaríem “Guia elemental de la pintura moderna” (1948), “Cent anys de pintura a Cadaqués” (1981) i “Surrealisme a l’Empordà i altres fantasies” (1993) (3).\nFig.2: “Sense títol”, 1955. Maculatura sobre paper.\nFig.4: “Dissabte de Rams”, 1952. Aquarel.la sobre paper\nEl seu afany creador el compartia amb naturalitat i abastament amb tots els seus companys i amics, de manera que es feia present en innombrables grups i cenacles del món de la cultura i de l’art. Tharrats va saber captar la importància de les primeres avantguardes europees, establint contactes amb els supervivents del grup ADLAN (Amics de l’Art Nou) com Joan Prats i Joaquim Gomis, tots dos amics també de Miró i de J.V.Foix.(p.56). És fundador del grup “Dau al Set”, col·labora amb el “Club 49”, els “Saló de Jazz” i el “grup Taüll. L’any 1957 funda el “Saló de Maig de Barcelona” com també els premis “Juan Gris” i “Juli Gonzàlez”. A Cadaqués eren freqüents les tertúlies amb altres pintors i intel·lectuals, com Luís Romero, Rafael Santos Torroella, Ramón Mas Oliver, Diaz-Plaja, Rafael Duran, Josep Maria Prim i el mateix Foix, quan venia de Port de la Selva (2). És Fundador del Museu de Cadaqués. L’any 1961 funda el grup “0 Figura” amb Vilacasas, Claret, Hernandez-Pijuan, Subirachs i el crític Santos Torroella.\nFig.5: “Les deu i sis minuts”, 1977. Tècnica mixta sobre tela.\nFig.6: “Entre l’hivern i la primavera”, 1962. Tècnica mixta sobre tela\nL’obra de Tharrats rep l’influencia del “dadaisme”, del “ready-made”, de la “pintura metafísica” italiana i es deixa impressionar pels “surrealistes”, començant per Max Ernst o Dalí, (Fig. 4 i 5) Tot això, sense excloure el món més endreçat de la Bauhaus, encarnat en el seu cas per la personalitat de Paul Klee.\nA Tharrats se’l pot apreciar des de prismes molt diferents en relació a la multitud de tècniques i oficis que exercia i, en certa manera, posant la ciència i la tècnica al costat de l’art, però sempre formant part d’un ideal de bellesa en el que la seva fantasia hi juga un gran paper (4), això sí, tot continuant investigant en el mon terrenal (Fig.6). O com diria Guy Robert, citat per Cirici-Pellicer (4), “es una creació del món en la qual els espais dels astres i de les mars es confonen en l’obra lluminosa de la llibertat, indret per a una explotació poètica meravellada. Un art que reivindica per a l’aventura estètica una dimensió espiritual…”\nEl llegat de Tharrats és important pel que té d’honestedat, en una lluita per expressar l’espiritualitat sense abandonar la matèria, per fer present la cultura sense renunciar a la força de la imaginació. És per això que la seva obra mereix respecte i admiració, malgrat en ocasions s’instal·li en el difícil equilibri del qui vol viure entre la creació i el testimoni del seu temps.\nRicard Mas, Univers Tharrats, en Univers Tharrats, Fundacio Tharrats d’Art Gràfic, Ajuntament de Pineda de Mar, p.10.\nMariona Seguranyes Bolaños, Joan-Josep Tharrats i Cadaqués, Una Simbiosi Perfecta, Ibidem, p.173.\nFrancesc Fontbona, Tharrats, tractadista d’art, Ibidem, p.p.42-45.\nAlexandre Cirici-Pellicer, Per a comprendre Tharrats, Ibidem, p.110-115. Text publicat originàriament a la revista Serra d’Or, Juny de 1963.


El Benicarló i el València Basket jugaran els play-offs d'ascens a LEB Or - À Punt\nEl Benicarló i el València Basket jugaran els play-offs d'ascens a LEB Or\nL'Alginet ha aconseguit evitar el descens directe amb una victòria contra el Zentro i dispturà la promoció de descens\nEls jugadors del Benicarló (esquerra) i del filal del València Basket (dreta) / Twitter\n10 d'abril 2022 - 22:10\nEl filial de València Basket i el CB Mi Arquitecto Benicarló disputaran la promoció d'ascens a la Lliga Leb Or, la segona màxima competició del bàsquet espanyol.\nL'equip del Baix Maestrat ja tenia la classificació matemàtica i en l'últim partit, disputat a Cartagena, ha perdut 79-66. En la primera fase dels play-offs s'enfrontaran al CAM Enrique Soler de Melilla.\nEl València Basket entrenat per Xavi Albert arribava amb moltes opcions a aquesta última jornada davant La Roda, aconseguia classificar-se i, a més, en la millor posició possible, gràcies a la victòria per 105 a 91. El rival per a huitens és el Tizona de Burgos, 4t de la Lliga Oest.\nEn l'últim partit de la fase regular, un Millán Jiménez d'una altra galàxia, amb 45 punts i 52 punts de valoració, ha obrat la remuntada en l'últim quart després que els visitants s'avançaren i amb la seua màgia l'equip obtenia el triomf en la segona pròrroga.\nTambé es jugava moltes coses en l'últim partit el Safir Fruits Alginet, que amb la victòria contra el Zentro Basket de Madrid (78-69) evita el descens directe. Jugarà el play-off de descens en una eliminatòria a doble partit contra Algesires.\nLa fase d'ascens a LEB Or consta de huitens, quarts i semifinals i es juguen a doble partit, i el de tornada en el camp de l'equip millor classificat al final de la Lliga regular. Els vencedors de les eliminatòries de huitens més l'equip perdedor del duel entre els dos primers de cada grup disputen els quarts de final. En semifinals, els dos guanyadors ascendiran a la categoria de plata del bàsquet nacional.


Comunicat davant la primera denúncia per “Llei Mordassa” a Catalunya - IDHC\nAl comunicat, promogut pel Centre Irídia, es denuncia la restricció de drets i llibertats ciutadanes en el marc del dret de reunió i manifestació\nDret d'associació i de reunió pacífica Llei Mordassa\nEl dissabte 30 de Gener, la plataforma Tancarem el CIE va dur a terme una concentració en format de “Judici Popular” enfront del Centre d’Internament d’Estrangers de la Zona Franca. Quan l’acte estava finalitzant, un fotoperiodista es va desmaiar com a conseqüència d’un problema de salut. En aquest context, l’advocat i membre d’Irídia i Tanquem els Cies Andrés García Berrio, el qual estava realitzant tasques de mediació, va actuar per assistir-lo junt a la seva parella, una infermera i una persona que tenia coneixements de medicina. Es va quedar al costat de la parella del fotoperiodista, degut a que ella li ho va demanar, atenent a la relació d’amistat existent.\nDavant els fets, des d’Irídia s’entén que l’actuació policial va ser desmesurada i arbitrària, empitjorant la situació de vulnerabilitat en què es trobaven el fotoperiodista i la seva parella. Així mateix, s’entén que aquest comportament dista de l’esperable i exigible a tot agent policial, els quals, sobre la base del Codi d’Ètic han d’actuar amb respecte, amabilitat i empatia defensant els drets de les persones.\nAixí mateix, segons tenen constància a Irídia, estaríem davant la primera denúncia en aplicació de la Llei Mordassa en context de manifestació. L’aplicació de la mateixa restringeix drets i llibertats ciutadanes en el marc del dret de reunió i manifestació. A més d’haver estat fortament criticada per organismes estatals i internacionals, en l’actualitat hi ha interposats diversos recursos d’inconstitucionalitat contra la mateixa així com una demanda davant el Tribunal Europeu de Drets Humans.\nEn base a tot això, aquest el passat 1 de febrer Irídia ha presentat una queixa davant el Conseller d’Interior sol·licitant:\nCampanya en defensa dels drets i llibertats fonamentals i denuncia de la repressió


El Grup de Danses d'Ontinyent celebra el seu 25 aniversari amb un 'Sarau Popular' - Notícies de la Vall d´Albaida, Ontinyent, Albaida...\nHomeFestesEl Grup de Danses d'Ontinyent celebra el seu 25 aniversari amb un...\nFestesVall d´AlbaidaOntinyentLa Vall\nEl Grup de Danses de la capital de la Vall d’Albaida ha celebrat el seu quart de segle amb un ‘Sarau Popular’ per commemorar els 25 anys. I ho ha fet una vesprada de festa a la plaça de Sant Domingo de la localitat ontinyentina.\nL’acte, organitzat pel Grup de Danses d’Ontinyent amb la participació de la Rondalla i Danses La Comarcal i amb la col·laboració de l’Ajuntament d’Ontinyent, s’ha celebrat aquesta vesprada de dissabte, 30 d’abril.\nDes de les 18.30 hores, els i les membres d’aquest grup, junt a altres de localitats veïnes, s’han congregat a la plaça de Santo Domingo, on han ballat i mostrar al públic assistent els seus millors passos. Temes populars com el Canteo d’Ontinyent, la Jota d’Alfarb, Jota de la Serra i Fandango de Tres són alguns dels que s’han escoltat i ballat al llarg de la vesprada.\nEl punt final a la celebració és un sopar de germanor que se celebrarà al mateix lloc i que té un preu simbòlic de cinc euros.\nPrevious articleJosé Montero, l’ontinyentí que ballarà els pròxims mesos al Teatro Calderón de Madrid\nNext articleEl Deportivo Ontinyent goleja amb un excel·lent Mata per afrontar amb il·lusió l’esprint final de lliga (6-2)


Hotel Cesarski - Kaiserhof Gizycko Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nHotel Cesarski - KaiserhofPlac Grunwaldzki 8, Gizycko, Gizycko, Polònia - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en681comentarisHotel Cesarski - KaiserhofVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVestíbulVeure més fotos8,7 Excel·lent valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Excellent location and we could park right in front of the h..."JanNetherlandsVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,2Veure el mapaVeure totes les 50 fotos9,2Ubicació\nOpcions d'habitacióVeure les fotosHabitació Superior Triple (Superior Triple Ro...30 m2plat de dutxa2 llits individuals i 1 sof...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Doble (Deluxe Double Room)23 m2plat de dutxa1 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosDoble (Double)dutxa i banyera separadesFixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite45 m2plat de dutxa1 llit extragran súper i 1 ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Individual (Single Room)12 m2plat de dutxa1 llit individualFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior 2 llits (Superior Twin Roo...20 m2plat de dutxa2 llits individuals o 2 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament de Dues Habitacions (Two-Bedroom A...45 m2plat de dutxa6 llits individualsFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Estàndard Doble (Standard Double Ro...16 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)15 m2plat de dutxa2 llits individualsFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Quàdruple (Quadruple Room)30 m2plat de dutxa2 llits individuals i 1 sof...Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Gizycko, no busqui més enllà de Hotel Cesarski. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com CK Diver, Pont Rotary , Torre d'Aigua a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. A Hotel Cesarski, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, habitació familiar, restaurant per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, llits extrallargs (> 2 metres), telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel Cesarski.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantBreakfast is served from 7.30 to 10.00 from Tuesday to Friday and from 8.00 to 10.00 from Saturday to Monday. Comentaris recents de clients


OBI – Ocupacio al Bages Industrial - Consell Comarcal del Bages\nOBI – Ocupacio al Bages Industrial\nOBI – Ocupacio al Bages Industrialccbages2019-07-08T11:27:43+01:00\nBages Ocupació +45\nPràctiques de joves beneficiaris del Programa de Garantia Juvenil a Catalunya 2019\nJornades i Actes Comarcals\nIsabel Ledesma Fernández\n93 693 03 83\nEl Consell Comarcal del Bages participa al Programa OBI-Ocupació al Bages Industria. El projecte està co-finançat per la Diputació de Barcelona i té com a objectiu impulsar l’ocupació al sector industrial metal·lúrgic i auxiliar d’automoció de la comarca. Compta amb la participació de múltiples agents público-privats de la comarca: Universitats EPSEM-UPC, Fundació Lacetània, Patronal Metal·lúrgica del Bages, PIMEC Catalunya Central, Cambra de Comerç i Indústria de Manresa i varis Ajuntaments de la comarca.\nEs programa es va iniciar l’any 2015 i es treballa en diversos àmbits:\nOrientació laboral a les persones participants: mitjançant entrevistes individuals i seguint la metodologia de competències s’establiran objectius professionals i els itineraris laborals necessaris per assolir-los.\nFormació tècnica: cursos en l’àmbit del metall tal com Tractament de xapa, Operacions auxiliars de fabricació mecànica, Verificació tridimensional, Soldadura en TIG o Interpretació de plànols… amb opció de fer pràctiques en empreses.\nVisites a les empreses de la comarca i grups de treball amb els responsables de direcció o de recursos humans amb l’objectiu d’enfortir els lligams de col·laboració publico-privada, captar ofertes de feina, donar resposta ràpida a les necessitats de personal i de formació del sector i dinamitzar una borsa de treball especifica del sector.\nFoment de la innovació: donant suport als estudis de postgrau industrial del Campus Manresa i a la realització, en el marc d’aquests estudis, de projectes de R+D aplicables a empreses industrials del Bages.\nTreballa a l’indústria\nSi ets empresa del metall, participa al projecte OBI-Ocupació al Bages Industrial\nAccedeix a la borsa de treball amb personal qualificat específica del sector.\nAcull alumnes en pràctiques a la teva empresa.\nParticipa en les accions formatives i en els estudis sectorials del projecte.\nProjecte liderat per:\nLes persones i empreses interessades en el programa OBI III poden adreçar-se al CIO de Manresa, al Centre de Formació Pràctica Lacetània o a qualsevol servei local d’ocupació dels ajuntaments del Bages que coexecuten: Ajuntament d’Artés, Cardona, Castellbell i el Vilar, Navarcles, Sant Fruitós de Bages o Sant Joan de Vilatorrada.


L’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia i l’Associació d’Antropologia atorguen el Xé Premi Joan Francesc Mira | Notícies Dígitals\nL’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia i l’Associació d’Antropologia atorguen el Xé Premi Joan Francesc Mira\n10/06/2021 etno museu valencià etnologia, joan francesc mira, premi\nL’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia i l’Associació Valenciana d’Antropologia (AVA) han lliurat el Xé Premi d’investigació Joan Francesc Mira. Un guardó que, en la present edició, ha premiat dos treballs: Tatou Henua Ko Rapa Nui. Nuestra tierra, Rapa Nui: Hacia una descolonización del patrimonio, de Carles Jornet Aguareles, i La destrucción creativa de Velluters: Urbanismo neoliberal, gentrificación y turistificación en un barrio de Valencia, de Hernán Fioravanti Álvarez.\nA l’acte de lliurament del premi, celebrat l’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia, hi han assistit Xavier Rius, diputat de Cultura de la Diputació de València; Francesc Tamarit Llop, director de L’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia; María José García Hernandorena, presidenta de l’Associació Valenciana d’Antropologia; Anna Pons Soriano, directora d’Oficina de Caixa Popular; i Joan Francesc Mira i Casterà, escriptor i antropòleg.\nL’acte ha convocat així mateix als premiats de les nou edicions anteriors i ha servit per retre homenatge a Joan Francesc Mira, investigador, antropòleg, precursor de l’antropologia valenciana i primer director de l’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia.\nCarles Jornet és llicenciat en antropologia social per la Universitat Autònoma de Barcelona (2011) i ha cursat un postgrau d’ etnicitat i moviments indígenes contemporanis a la Universidad de Chile (2013). La seva investigació s’ha desenvolupat principalment a l’illa de Rapa Nui, també coneguda com Illa de Pasqua, abordant temàtiques tan diverses com els processos de patrimonialització, els conflictes interètnics o el dret internacional indígena. Entre 2013 i 2016, convisqué amb la població indígena rapanui i participà en diversos projectes de recerca vinculats al patrimoni cultural i l’arqueologia de Rapa Nui. De volta a Barcelona l’any 2016, inicia els estudis de màster en antropologia i etnografía a la Universitat de Barcelona. L’any 2018 és guardonat amb el “VIII Premi Temps, espai i forma” pel treball final de màster “Te ma’u hatu o te kā’iηa: Els soberans de la terra. La fricció patrimonial al Parc Nacional Rapa Nui”.\nEn l’obra premiada “Tātou henua, Ko Rapa Nui; Nuestra tierra, Rapa Nui. Hacia una descolonización del patrimonio”, tracta el reclam de les poblacions indígenes del dret ancestral sobre els territoris i el patrimoni cultural ubicats dins del Parc Nacional Rapa Nui (PNNR, Patrimoni Mundial de la Humanitat – UNESCO). L’obra analitza els processos de patrimonialització que precedixen este capítol de conflictivitat, elucidant l’origen d’un procés de descolonització del patrimoni amb el traspàs de responsabilitats sobre la gestió del parc nacional cap a la institució indígena Ma’u Henua.\nHernán Fioravanti és antropòleg social i activista del moviment veïnal de Ciutat Vella. Ha conclòs recentment la seva tesi doctoral, un treball en el qual analitza el procés de transformació del barri valencià de Velluters i les respostes desplegades per diferents moviments socials. El seu treball, La destrucción creativa de Velluters, se centra en qüestions com els impactes de l’urbanisme neoliberal en l’escala local, les dinàmiques de gentrificació i turistificació, els conflictes per l’espai públic, les memòries i identitats barrials o els moviments socials urbans.\nEl Premi d’investigació Joan Francesc Mira es convoca cada any amb l’objectiu de contribuir a la investigació, l’estudi i la difusió de l’antropologia sociocultural a la Comunitat Valenciana, a més de promocionar a els joves investigadors i estudiants de l’àmbit antropològic. Els treballs presentats poden tractar qualsevol temàtica, sempre que es realitzen des d’una perspectiva antropològica.\nDurant 10 anys el premi ha guardonat treballs de diversa índole antropològica i cultural: conflictes del món rural, la visibilització del treball femení, la transformació del treball agrari, el patrimoni industrial, el fenomen fester, l’emigració valenciana als Estats Units o el moviment obrer valencià.\n← El MARQ acollirà el 14 de juny una marató de donació de sang i medul·la\nLa Diputació rep una pintura clau en la trajectòria de l’artista Ángela García Codoñer →


EL MÓN QUÀNTIC - El blog de mcolille\nS'ha aconseguit que la informació d'un fotó fes 143 quilòmetres entre Las Palmas i Tenerife. Obre la porta a crear un internet quàntic, molt més segur.\n1. La teletransportació quàntica viatja més lluny\nLa teletransportació quàntica viatja més lluny X. BERTRAL\n"Teletransporta'm, Scottie" és la famosa frase de la sèrie Star Treck amb què el capità Kirk es dirigia al seu enginyer quan volia que el tornés a la nau Enterprise . Si els fotons poguessin parlar, demanarien el mateix al físic de la Universitat de Viena Anton Zeilinger, el primer que va aconseguir la teletransportació quàntica. En realitat, té molt poc a veure amb la de les pel·lícules. No és la matèria el que s'aconsegueix teletransportar, si no les seves propietats. És a dir, el "llibre d'instruccions" que li atorguen unes qualitats i no unes altres. "Per exemple, la polarització o el mateix color d'un fotó es pot transferir a un altre", explica Zeilinger. El mateix s'ha aconseguit amb àtoms. Però no es tracta de desintegrar un cos humà o un objecte i fer-lo viatjar. Es podrà fer algun dia? Zeilinger, que ha participat en el X Congrés Internacional d'Ontologia que organitza el Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB), somriu i, com els passa a molts científics, les afirmacions taxatives li costen: "No ho sabem, només puc afirmar que amb el coneixement actual no és possible".\n'Alice' i 'Bob'\nEn la teletransportació quàntica la informació no es transmet materialment. No hi ha un senyal que viatgi, sinó que un fotó rep la informació de l'estat de l'altre per un fenomen físic entre tots dos anomenat enllaçament (entanglement en anglès). Simplificant molt, seria com si d'alguna manera estiguessin units per una corda inexistent. Per establir aquesta corda invisible es fan servir complexos rajos làser que estableixen una cadena de fotons que transmeten la informació des de l'emissor fins al receptor.\nEl primer experiment amb un sol fotó el va fer l'equip de Zeilinger l'any 1997. L'emissor es deia Alice i el receptor es deia Bob -noms amb què els que treballen en el camp van batejar ja fa anys a A i B per donar un toc més humà als seus experiments-. En proves posteriors es va aconseguir teletransportar la informació de centenars de fotons junts i també d'àtoms, un camp en què treballa el científic de Manresa Ignacio Cirac, actualment a l'Institut Max-Planck d'Alemanya. A Catalunya, l'Institut de Ciències Fotòniques (Icfo) ha participat en alguns dels estudis que han permès millorar aquests experiments.\nMés enllà d'estimular la imaginació, aquests treballs han obert camí a la creació d'un internet quàntic que sigui més ràpid i més segur que l'actual. Amb la tecnologia wifi que ara es fa servir, en el núvol, es pot saber què està fent l'usuari. Però si es fes servir la teletransportació quàntica -que va dirigida d'una partícula a una altra de concreta- es podria aconseguir "la computació quàntica cega", diu Zeilinger. És a dir, un fil de comunicació entre un usuari i un altre fent servir el núvol però encriptat de manera que ningú no ho pogués veure ni hi pogués interferir", explica.\nPer fer el salt del terreny experimental a l'aplicat cal aconseguir teletransportar les partícules per satèl·lit, entre punts molt distants. De moment, la distància més gran que s'ha aconseguit ha sigut aquest estiu, enviant fotons i àtoms entre dos telescopis situats a 143 quilòmetres de distància, un a La Palma i un altre a Tenerife. Els resultats s'han publicat recentment a Nature . El següent pas de Zeilinger cap a l'internet quàntic serà un satèl·lit que construiran amb la Xina.\n2. EL PREMI NOBEL DE FÍSICA DEL L´ANY 2012, ha estat concedit a dos científics per els seus treballs experimentals en la FÍSICA QUÀNTICA: Aneu a l´enllaç per veure detalls dels treballs de Serge Haroche i David Wineland:\n3. AMOR QUÀNTIC.\nSònia Fernández-Vidal, (Barcelona, 1978) Física. Ha treballat als centres més importants del món: el CERN, Los Alamos i l'Institut de Ciències Fotòniques, entre d'altres.Ha escrit la seva segona novel.la, QUÀNTIC LOVE:\nAl CERN, el centre d'investigació més avançat del món, entre experiments de viatges en el temps i de teletransportació, entre partícules que superen la velocitat de la llum i altres que revelen l'origen de l'Univers, la jove Laila s'enfronta al misteri més gran que existeix: com triar entre dos amors. D'una banda, l'Alessio, un atractiu periodista, i de l'altra, en Brian, un cerebral científic que amaga un gran secret. Més iformació en aquest enllaç i si voleu escoltar la cançó de la novel.la, de Nikosia, aneu a aquest altre enllaç.\nALFRED WEGENER: 100 ANYS DESPRÉS DE LA TEORIA DE LA DERIVA CONTINENTAL, ENCARA UN DESCONEGUT? LES ACTIVITATS HUMANES I ELS RISC SÍSMIC


Hi haurà sorteig gentiles de CARNISSERIES SOLER i MONDIAL (tira 2€)\nCastelldefels i Terrassa disputaran diumenge el 17è duel oficial de la seva història, corresponents tots ells al grup 5 de la Tercera Divisió. El balanç dels mateixos fins ara és d'1 victòria groga, 4 empats i 11 triomfs egarencs, el que vol dir, sense gaire marge al dubte, que els rojos no són precisament un rival propici per a la UE Castelldefels. Ans al contrari.\nEl del 2019 ha estat un estiu de canvis a l'Olímpic. El fracàs del projecte 18-19 va propiciar que l'entitat entengués que era moment d'encetar una nova etapa, i així Cristian García, el tècnic de les dues campanyes anteriors, va donar pas un altre ex jugador del club en l'època gloriosa més recent, Xavi Molist, qui després de passar per l'Horta i l'Hospitalet torna a Terrassa, però en aquest cas no per a marcar gols sinó per a regir els destins tècnics de l'equip. Al seu costat, per cert, hi trobem com a segon entrenador un vell conegut UE Castelldefels, que no és altre que el jove i entranyable castelldefelenc Ferran Costa, qui als seus 25 anys, i després de completar pràcticament tota la seva etapa formativa al nostre club, ha encetat una brillant i precoç trajectòria a les banquetes gràcies a la qual ha dirigit equips com Damm o Gimnàstic Manresa, a l'èlit del futbol base català. S'estrena així en categoria estatal amateur. Pel que fa a la plantilla, 'revolució' gairebé absoluta. Pocs però escollits han estat els homes que han continuat de la 18-19 -Ortega, Zapico, Yaya Sidibe, David Corominas 'Coro', Álex Fernández i el gran davanter Sergi Arranz-, 'aterrant' enguany homes com Genís, Galeano i Domi Berlanga (Horta), Albert López (Cerdanyola), Adri Prado i Kevin Alarcón (San Cristóbal), Eric Ruiz i David López (Santfeliuenc), Jaume Pascual (Cornellà), Joel Cañaveras (Granollers) o l'ex groc Antonio Pelegrín (Vilafranca), entre d'altres, jugadors tots ells que venen d'una campanya anterior prou positiva a nivell individual, i que, per tant viuen un gran moment competitiu, amb la 'gana' adient per afrontar un projecte engrescador com és el terrassenc.\nEls de Molist encaren la jornada 11 en 3a posició amb 20 punts, empatats amb el 2n que és L'Hospitalet, amb un balanç de 6 victòries, 2 empats i 2 derrotes, 14 gols a favor i 7 en contra. A aquestes alçades de temporada, estadístiques en mà, els rojos són el 2n equip menys golejat de la competició (només superats per la Pobla de Mafumet) i el 2n que més encontres ha guanyat, havent 'caigut' tan sols en una de les darreres 7 jornades (1-0 al camp del Santfeliuenc). Tanmateix, cal dir que a domicili tan sols han guanyat un dels cinc partits que han dirimit (0-2 a Cerdanyola). La resta han estat 2 empats (Europa i Vilassar) i 2 derrotes (Vilafranca i Santfeliuenc)\nEl 'killer' Sergi Arranz no afluixa i ja és entre els millors 'artillers' de la lliga amb 6 gols. Recordem que el Terrassa vé de superar l'Horta en la jornada anterior (2-0) i que la temporada es va endur els 3 punts d'Els Canyars amb relativa comoditat gràcies al 0-3 que va infrigir l'esquadra groga.\n18-19: UE CASTELLDEFELS - Terrassa FC: 0-3 (Marc Serramitja, Jorge Carreón, Sergi Arranz)\nLa de diumenge serà la 9a ocasió en què el Terrassa visiti el Municipal d'Els Canyars en partit de Tercera. El balanç fins ara és d'1 triomf groc, 2 empats i 5 victòries egarenques, sumant-les en els dos primers casos amb en Miki Carrillo a la seva banqueta. En els dos primers precedents els vallesans no van marcar ni guanyar (un empat i 1 triomf groc), però a partir del tercer la seva hegemonia ha estat evident. Els quatre últims duels, amb Carrillo ja de groc, s'han saldat amb tres victòries roges i l'empat de l'última jornada del curs 17-18, resultat que va trencar la ratxa de desfetes locals marineres contra els vallesans i que va permetre els de Cristian García classificar-se per a la promoció d'ascens a Segona B.\nMiki Carrillo, entrenador de la UE Castelldefels, ens comentava que "el Terrassa és un dels millors equips de la lliga i necessitem reaccionar si volem discutir els punts. Passem per un moment que no està sent bó, amb massa irregularitat i resultats negatius, i només treballant al màxim podrem competir contra un rival del màxim nivell en el context de la categoria"\nConvocatòria: Toni Texeira, Kilian, Dani Sánchez, Alan, Sergi Pérez, Miranda, Marimón, Blasco, Joel Coch, Miravent, Ferreira, Peke, Jaume, Miguel, Ballesteros, Pedro Bilbao, Sergi Gestí, Kike Ramírez, Aumatell i Kevin Díaz. Són baixa per lesió Nacho Ruiz, Padilla i Juanito\nFOOTTERS: Emissió en directe per streaming a http://bit.ly/34gMddO\nJonathan MIGUEL TERUEL. Delegació de Barcelona\nVisto 357 veces\tModificado por última vez en Viernes, 01 Noviembre 2019 15:41\nMás en esta categoría: « DAVID SILVA 'PEKE', NOVAMENT CONVOCAT PER LA SELECCIÓ CATALANA AMATEUR\tTercera Divisió 18-19. Jornada 12. EC GRANOLLERS - UE CASTELLDEFELS (diumenge 10 de novembre; 12h; Mpal Granollers) »


Castelló serà ciutat cardioprotegida amb desfibril·ladors en els edificis municipals\nSalut Pública i Seguretat Ciutadana impulsen un programa conjunt que contempla la instal·lació de 30 equips.\nCastelló serà una ciutat cardioprotegida en 2018. El treball conjunt de les regidories de Salut Pública i Seguretat Ciutadana, dirigides per Mary Carmen Ribera i Antonio Lorenzo, respectivament, va a fer possible aquesta aposta que el seu objectiu és fer de Castelló una ciutat saludable.\nRibera ha explicat que "el projecte està en marxa i l'estratègia contempla la instal·lació d'un total de 30 desfibril·ladors en edificis municipals i punts estratègics de gran afluència, l'últim que s'ha col·locat ha sigut en el Palau de la Festa i en les pròximes setmanes s'anirà dotant gradualment d'aqueixos equips a altres dependències".\nAra mateix, setze espais esportius ja disposen de desfibril·ladors i aquests són les piscines Olímpica, Emilio Fabregat i Castalia, els pavellons Ciutat de Castelló, Fernando Úbeda Mir i Pablo Herrera, les instal·lacions del Gaetà Huguet i Xenxo, Ciutat Espotiva, parcs esportius Sindical i Gran Via i instal·lacions Sant Agustín i Sant Marcos, Perpetu Socorro, Rafalafena i Javier Marquina.\nLes pròximes dependències que disposaran en breu d'aquests equips van a ser el recinte de la Pèrgola, la central de Policia Local en l'antiga caserna Tetuán XIV, l'edifici nou en el centre de la ciutat, les tinences d'alcaldia Grau, Nord, Sud, Est i Oest, dos vehicles patrulla de la Policia Local i un altre d'intervenció de Bombers i els centres escolars CEIP Castalia i CEE Castell Vell.\nAmb tot, Ribera ha assenyalat que "es tracta d'estar preparats per a actuar de forma immediata quan una persona pateix una aturada cardíaca enfortint així la cadena de supervivència ja que parlem d'un problema molt greu de salut pública, un problema que representa un risc mortal per a un ampli sector de la població, és per açò que en el Govern Municipal hem impulsat amb determinació aquesta acció".\nPer la seua banda, Lorenzo ha manifestat que "el personal d'aquells centres municipals en els quals es van instal·lant els desfibril·ladors està rebent una formació específica sobre reanimació cardiovascular i la utilització dels equips". Cal destacar que 22 d'un total de 30 desfibril·ladors han sigut adquirits pel propi Ajuntament de Castelló, set han sigut cedits per la Diputació Provincial i el que s'ha instal·lat en Rafalafena ha sigut comprat pel propi club.