El Sabadell tanca la pretemporada sumant un últim triomf davant l'Andorra - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEscrit per Joan Muñoz el 12 setembre 2020\nEl conjunt arlequinat ha disputat aquest matí l’últim amistós de la pretemporada abans d’afrontar el debut de la pròxima setmana davant el Rayo Vallecano. Un doblet de Gorka Guruzeta i una diana de Víctor García ha donat la victòria davant l’Andorra, que ja s’havia enfrontat al Centre d’Esports a La Vall d’En Bas.\nHa estat una de les revelacions de la pretemporada i avui s’ha estrenat. Víctor García ha avançat al Sabadell en el minut 11 després d’una errada defensiva dels visitants en la pressió. La mala notícia l’ha protagonitzat Adri Cuevas, que tornava avui per sumar més minuts. El migcampista arlequinat s’ha retirat amb molèsties quan no s’havien disputat ni 20 minuts. Antonio Romero l’ha substituït i ha jugat més del que s’esperava.\nArribant a la mitja hora de partit, Iker Goujón ha avisat amb un xut des de dins de l’àrea que ha marxat lliscant el pal de la porteria de Mackay. Un Ian Mackay, per cert, que avui ha disputat els 90 minuts després d’haver completat 45 fins ara. Poc abans del descans, Romero s’ha tret un xut llunyà que no ha trobat porteria. Tot seguit, l’Andorra ha aconseguit l’empat. Ara sí, Goujón ha culminat una contra per fer l’1-1.\nLa millor versió del Sabadell\nEls millors minuts de l’equip han arribat a la represa. Óscar Rubio ha entrat per Víctor García al descans. Més endavant, Hidalgo ha donat entrada a Pierre Cornud, Guruzeta, Juan Hernández i Heber Pena. Aquest últim, el jugador amb més minuts de la pretemporada, ha estat una de les grans sorpreses avui. Pena ha completat un molt bon partit i ha demostrat merèixer la titularitat a Vallecas. Cinc minuts ha trigat Juan a gaudir de la primera ocasió clara. L’extrem ha fallat a porta buida enviant la pilota al cos del porter després d’una excel·lent assistència d’Heber.\nMenys minuts han tingut Ángel Martínez, Jesús Olmo i Chadi Riad, que han entrat més tard. A mesura que avançaven els minuts, les sensacions que deixava el Sabadell milloraven i en el tram final s’ha demostrat. Gorka Guruzeta ha sentenciat el partit amb un doblet. El primer l’ha convertit en el 83, mentre que en el 87 ho ha rematat amb el 3-1 definitiu. Antonio Hidalgo i els seus jugadors ja no tindran més proves. El pròxim partit serà el del debut a la lliga a Vallecas. El Rayo Vallecano serà el primer rival del CE Sabadell.\nFoto portada: Gorka Guruzeta celebrant un dels gols al CAR. Autor: Marc González Alomà / CE Sabadell.


Per tercer any consecutiu la plaça de l'Ajuntament es convertirà en un pol d'atracció per a celebrar l'entrada de l'any nou. Música, llum i pirotèc :: València :: El periódico de aquí\nÚltima actualización: 05-12-2017 Hora: 15:26:29\nPer a tercera vegada València despedirà l'any des de la plaça de l'Ajuntament amb DJs valencians, pólvora i show de llum\nPer tercer any consecutiu la plaça de l'Ajuntament es convertirà en un pol d'atracció per a celebrar l'entrada de l'any nou. Música, llum i pirotècnia configuren una proposta global que consolida l'aposta del Govern municipal per fer de la campanya nadalenca un eix estratègic d'impuls turístic i comercial.\nEl regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, ha presentat la proposta de Cap d'Any 2017, “que pretén oferir a valencians i valencianes, així com a visitants de totes les edats, la possibilitat de disfrutar d'una festa de final i començament d'any a la plaça gran de la ciutat”. Tal com ha subratllat l'edil, “es tracta d'una festa pensada per a complementar –i no ser competència- de l'àmplia oferta festiva, cultural i d'oci de la ciutat de València en la Nit de Cap d'Any”.\nPer a això, un equip format per cinquanta persones, que inclou el personal artístic, tècnic i de producció, a més dels dispositius especials de seguretat, farà possible un conjunt d'espectacles de caràcter variat en la nit del 31 de desembre a l'1 de gener. El regidor Fuset ha presentat hui la convocatòria, així com el cartell anunciador, que ha sigut elaborat per l'artista Enric Alepuz.\nLa festa donarà començament a les 22:45, i es preveu que es prolongue fins a les 01:45 hores, és a dir, al voltant de tres hores de duració. El primer tram del festeig estarà protagonitzat per dos dels quatre DJ valencians que protagonitzaran la festa: Plan B i Rafa Star, que “punxaran” entre les 22:45 i les 23:55 hores. En els minuts previs a les campanades s'oferirà un espectacle de llums de cinc minuts de duració. “Una creació”, tal com ha explicat Fuset, “amb una il·luminació espectacular i arquitectural, amb multitud d'efectes que complementaran cada nota de la trepidant peça musical que forma part de l'espectacle”. Este inclou seixanta caps mòbils robotitzats d'última generació.\nSEIXANTA METRES D'ESPECTACLE LLUMINÓS\nDesprés dels tocs del rellotge de la torre central de l'Ajuntament, donarà començament l'espectacle piromusical a càrrec de l'empresa Pirotècnia Vulcano, de tres minuts de duració. Per a això, s'usaran sèries de diferents productes pirotècnics, com monotirs de carcassa, meteors, volcans, foc estàtic i flames de color. S'utilitzarà el terrat principal de l'Ajuntament i les dos torres bessones que flanquegen la torre principal del rellotge, de manera que s'ocuparà un front total de seixanta metres de superfície, perquè puga ser disfrutada perfectament des de qualsevol racó de la plaça.\nDesprés d'este espectacular marc d'entrada de l’any nou, la festa continuarà amb l'actuació d'altres dos DJ valencians, en este cas, Enric Montaner i LayDJ, que animaran el ball i el festeig fins les 1:45 hores. Amb l'objectiu d'oferir major cobertura a l'espai de celebració, s'instal·laran sis punts en tota la plaça amb un so total de 80.000 watts.\nPer tal de garantir la seguretat i el bon desenvolupament de la festa, s'han establit tres punts d'accés a la plaça i quatre d'eixida. Les entrada se situaran als carrers de Sant Vicent/Maria Cristina, les Barques i Marqués de Sotelo; mentre que les eixides estaran als carrers de la Barcelonina, Cotanda, Correus, i En Llop. A més, s'ha incrementat el nombre d'urinaris químics en distints punts de la plaça: setze per a dones i hòmens (nou més que en 2016) i quatre per a persones amb mobilitat reduïda (tres més que en 2016).\nEl regidor Pere Fuset ha recordat a més que, com en els anys anteriors, no es permetrà l'entrada de vidre a la plaça per tal d’evitar la possibilitat que es produïsquen accidents o lesions. A més, funcionarà un dispositiu de seguretat per a garantir que no hi haja desperfectes a la zona central de la plaça (pistes de gel, arbre i cavallets), i un servici de neteja, ambdós a càrrec de l'organització de l'espectacle.\nFinalment, Fuset ha informat sobre el pressupost dedicat a esta cita festiva, “una de les més barates de l'any, però una de les més participatives”, ha subratllat. En total, el cost total del festeig puja a 43.820 euros: 33.300 € corresponents a la part tècnica i logística, i la resta correspon a producció i part artística (4.356 €), espectacle piromusical (4.840 €) i servici sanitari (1.324 €).


Rajoy no dóna la cara pel seu Govern - El triangle\nRajoy no dóna la cara pel seu Govern\nEl president ha format un executiu amb 13 ministres, sis dels quals són noves incorporacions\nEl president Mariano Rajoy no ha estat capaç d’anunciar els noms en persona del nou executiu, després d’haver estat un any en funcions. Després de reunir-se amb el rei Felip VI, ha entregat una llista amb els nous membres de l’executiu, que estarà format per 13 ministres, cinc dels quals són dones i vuit són homes.\nTal com s’havia especulat, José Manuel García-Margallo i Jorge Fernández Díaz, els membres de l’anterior govern més actius contra el procés català, han quedat exclosos de l’executiu. Alfonso Datis, substitueix a García-Margallo com a ministre d’Exterior, i Juan Ignacio Zoido ocuparà la cartera d’Interior, com a substitut de Fernández Díaz.\nLa relació entre Catalunya i Espanya la gestionarà Soraya Sáenz de Santamaría, que no només seguirà com a vicepresidenta i titular del Ministeri de la Presidència, sinó que també assumirà el Ministeri per a les Administracions Territorials. En canvi, deixarà de ser la portaveu del Govern, que a partir d’ara serà Íñigo Méndez de Vigo.\nEntre les incorporacions destacables s’hi troba María Dolores de Cospedal, que reemplaça a Pedro Morenés com a nova responsable de Defensa, o la catalana Dolors Montserrat, que assumeix el Ministeri de Sanitat, substituint a Alfonso Alonso.\nLa cartera d’Economia la tornarà a portar Luis de Guindos, que repeteix com a ministre, tot i que aquest cop també s’ocuparà del Ministeri d’Indústria. El càrrec d’Ana Pastor, com a ministra de Foment, el durà Íñigo de la Serna, i com a ministre d’Energia, Turisme i Agenda Digital, hi serà Álvaro Nada.\nMariano Rajoy ha decidit mantenir sis ministres, i posar-ne sis de nous. Els nous membres que formaran part del nou equip de govern hauran de jurar càrrec aquest divendres al matí.\nPrevEl Barça pagarà dos milions d’euros a la Fundació de la família Cruyff\nEls Mossos detenen l’alcaldessa de Berga


Publicado por Banc de Sang en 14:29 1 comentario:\nPublicado por Banc de Sang en 14:29 No hay comentarios:\nPublicado por Banc de Sang en 14:23 1 comentario:\nDIFUSIÓ ALS NENS DE PRIMÀRIA\nVÍDEO SOBRE LES DONACIONS DE SANG A BARCELONA\nAquí us adjuntem un vídeo de l'Ajuntament de Barcelona de l'agost del 2014 perquè obtingueu una mica més d'informació sobre les donacionsde sang, concretament a Barcelona.\nPublicado por Banc de Sang en 7:06 No hay comentarios:\nCom podeu veure en les següents fotografies vam anar al col·legi de primària de Maristes Sants - Les Corts i vam explicar als nens i als tutors tota la informació sobre el nostre projecte per tal de què quan arribessin a casa els hi proporcionessin la informació als pares perquè ells vinguessin el dia 23 de Març a donar sang al centre de secundària a la capella.\nPublicado por Banc de Sang en 8:14 1 comentario:\nCRONOLOGIA DEL SERVEI\nEl nostre servei el vam fer un cop finalitzada la formació, que sens va oferir a través d'una persona que forma part de l'entitat.\nEl servei va consistir a fer publicitat i repartir tríptics per tal d'aconseguir el major nombre de donacions. L' informació que vam donar, es basava en la dota, a l'hora, el lloc de la recollida i alguns requisits principals per poder donar sang.\nVam assistir una tarda al col·legi de Sants informant-los també del esdevenimment i repartint tríptics a tots els alumnes.\nFinalment el dia de la recollida des de les 16.30 fins a les 20.30 vam seguir donant informació a prop del barri. Gràcies a la formació rebuda i a la col·laboració de tots els companys vam aconseguir més litres de sang dels previstos.\nPublicado por Banc de Sang en 7:31 No hay comentarios:


Arranca la 1ª Fira de l'Educació amb molt bona acollida – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nArranca la 1ª Fira de…\nAquest dissabte al matí ha arrancat la 1ª Fira de l’Educació. Aquest esdeveniment ha tingut molt bona acollida per part dels veïns del municipi. Centenars de persones han visitat els expositors instal·lats a l’Albereda de Bétera i han participat en les diverses activitats que els comerços locals del municipi han preparat per a l’ocasió.\nAl boltant de les 11.00 hores, el regidor de comerç, Augusto Sevilla, i el regidor d’Educació, Fernando Cantarino, passejaven pel recinte saludant als establiments participants. Durant el trajecte hi han estat acompanyats pel regidor del grup no adscrit, pedro Gallén, i representants de la directiva de l’Associació de Comerciants de Bétera, David Carrasco i Julio Navarro. A més, al llarg de la jornada també hi han acudit altres regidors i autoritats locals.\nAquesta fira seguirà a la vesprada de 17.00 a 21.00 hores.\nEs tracta d’una iniciativa conjunta entre l’Ajuntament del municipi i l’Associació de Comerciants (ACB). Doncs, els 15 establiments participants són membres de l’entitat.\nEn els sstand continuaran realitzant-se diverses activitats. A més a més, hi haurà exhibicions i diverses animacions.\nEn la carpa, els visitants de l’esdeveniment podran trobar-se amb jocs amb paracaigudes, taller de creació de candeles de cera natural, exposició de calçat infantil, formació en xarxes socials (ús adequat), formació en estètica i maquillatge, taller de relaxació, taller de Patchwork, llibres de text, material i lectura, reiki o formació d’ensinistrament i tractament animal, entre d’altres.


«El conserge pot tenir més poder que el director» - Regió7\n«El conserge pot tenir més poder que el director»\nJosep Rodríguez Llurdes explica que els infants de La Salle encara ara el recorden, sobretot perquè ell tenia la farmaciola i els curava quan es feien mal\n25·07·19 | 23:10\nJosep Rodríguez Llurdes durant l'entrevista a Regió7. Anna Hernàndez\nJosep Rodríguez Llurdes (1925, Manresa). Fins al dia de la jubilació va passar 14 anys de conserge a l'escola La Salle, una etapa que recorda com la més satisfactòria de la seva vida. Alumnes que l'anaven a veure i li tenien una estima especial encara avui el reconeixen pel carrer i li recorden històries que havien viscut plegats.\nLa guerra civil el porta a ser sabater, però quina aspiració tenia quan era petit?\nDurant la guerra la meva família es trobava en una situació de misèria. Jo vaig decidir buscar-me la vida per ajudar a casa. Vaig agafar la motxilla i al final em van acabar agafant en una sabateria, on vaig aprendre a reparar calçat. M'hi vaig estar fins al final de la guerra i després vaig vaig seguir treballant en la reparació i confecció de sabates a diferents empreses. Jo volia ser professor i, d'alguna manera, puc dir que el somni de ser professor es va complir a la consergeria de l'escola La Salle Manresa, on ajudava i atenia molts nens i, d'altra banda, vaig ser durant uns anys professor de sardanes, una disciplina que m'acompanya des dels 18 anys.\nCom passa de ser sabater a conserge d'una escola?\nEntremig encara hi ha alguna cosa més. L'any 1960 vaig canviar de feina i vaig ser administratiu de diverses obres per l'empresa Fomento de Obras y Construcciones. De fet, les canonades que ara estan renovant a la carretera de Santpedor les vaig administrar jo mateix fa 45 anys. Després d'unes obres a l'empresa Pirelli, em van dir que havia de plegar, i el director em va ajudar a buscar una altra feina. D'aquí sorgeix la tasca de conserge. De totes les feines que he fet, em quedo amb aquesta.\nQuina era la seva tasca com a conserge de La Salle Manresa?\nM'estava a la recepció. Recollia encàrrecs, trucades, feia els tiquets de menjador, atenia els pares que venien a fer entrevistes amb els professors, entre altres coses. Tot això estava molt bé, però si per alguna cosa em recorden els nens i nenes que venien a l'escola, era perquè jo tenia la farmaciola mèdica, i quan els infants es feien mal o no es trobaven bé jo els curava o trucava a casa. Allà, xerrava amb ells i compartien les seves inquietuds amb mi. Molt sovint venien infants a dir-me que tenien mal de panxa i jo els donava un terròs de sucre amb una gota d'aigua del Carme i se'ls passaven tots els mals.\nTenia bona relació amb els alumnes.\nSí, crec que jo coneixia més els nens que els mateixos professors. Estimava els infants i ells a mi també, em venien a veure i ens teníem molta estima. Ens coneixíem tant que fins i tot vaig detectar que algun infant tenia problemes de vista. Com que tenia fils i agulla, algunes nenes venien perquè els cosís les nines de roba. Per tant, era el conserge i feia les tasques de conserge, però també era dels qui escoltava i tractava més amb els nens de l'escola.\nAvui en dia és possible una figura així a les escoles?\nAra les coses han canviat molt. Jo curava els nens i nenes, els donava sucre i fins i tot havia arribat a portar una nena a casa seva un dia que es trobava malament i els seus pares no podien venir-la a buscar. Això ara seria impensable. El professorat o els secretaris no poden donar ni una aspirina a un alumne, i encara menys emportar-se'ls fora de l'escola amb el cotxe. Abans aquestes coses eren normals, i és per això que jo tenia tanta confiança en ells i ells en mi, perquè era una relació molt més propera de la que actualment es permet entre el personal docent i els alumnes de l'escola.\nI amb el professorat, quina relació hi tenia?\nJo he dit molts cops que el conserge pot arribar a tenir més poder que el director d'una escola. Jo era la primera persona a qui es dirigien els pares quan venien a fer alguna reclamació, i si jo deia que el director no es podia reunir, no s'hi reunien. Les persones acostumen a acatar el que diuen els conserges perquè és de les poques vies de comunicació que tenen amb els càrrecs superiors dels llocs. Amb això vull dir que la relació que tenia amb el professorat era de molta confiança, també. Just el dia que vaig començar coincidia amb les portes obertes de l'escola i jo no coneixia cap professor. Una de les docents em va dir que no patís, que si algun pare o mare demanava per qualsevol persona, els trobarien tots a l'aula de professors. Des de llavors la relació va ser sempre molt bona. Fins i tot el director de La Salle em va fer anar al Vaticà perquè volia lliurar una carta al director general de les congregacions lasal·lianes, que tenien seu a Roma, i sabia que si jo hi anava, la carta arribaria segur.\nA més, va ser sardanista i va inventar una nova modalitat.\nSí. Des dels 18 anys que cantava al Cor de l'Ateneu de Manresa. Als descansos dels assajos del cor, un grup de joves m'ensenyava a ballar sardanes i m'hi vaig acabar implicant molt durant la resta de la meva vida. Fins als 25 anys vaig estar aprenent a ballar sardanes, i dels 25 als 65 anys ja vaig entrar a formar part de diverses colles aquí a Manresa. Després, vaig ser professor i, durant aquesta època, vaig inventar la Sardanova, que és un format diferent de la sardana tradicional. Vaig inventar els «punts lliures», que eren unes modalitats diferents dins la Sardanova. Aquests punts lliures s'han expandit i han evolucionat, però em fa content que el precurssor d'aquests punts lliures sigui jo. He tingut sempre gran passió per ensenyar.\nI després de tota aquesta vida laboral?\nEm vaig jubilar als 65 anys. Ara visc sol, i de tant en tant vaig a casa la meva filla i així estic més acompanyat. Mentre pugui, seguiré vivint sol. Soc autònom i em costaria viure en un lloc que no fos a casa meva. Tinc 3 fills, 6 nets i 5 besnets, que em donen molta alegria i també em distrec molt llegint, sobretot sobre astronomia.


La revenja més esperada\n03 març 2021 19:09\nEl sorteig emparella el Barça amb el Chelsea de Mourinho i el Reial Madrid amb l'Arsenal de Wenger\nEl Chelsea, l'Arsenal i el Glasgow Rangers són els tres rivals que el sorteig de les eliminatòria de vuitens de final de la Lliga de Campions, realitzat ahir a la localitat francesa de Nió, ha determinat per al Barcelona, per al Reial Madrid i per al Vila-real de manera respectiva.\nEl duel més esperat entre els dos equips més en forma del continent, el Chelsea i el Barcelona, no ha torbat gens a arribar i es produirà en els vuitens de final de la màxima competició, en una eliminatòria que deixarà fora de combat i de manera un poc prematura un dels clars aspirants al títol.\nSense cap dubte, serà el plat fort d'aquesta ronda. La màgia blaugrana contra la pegada anglesa. Frank Rijkaard contra Mourinho. El retrobament després de l'eliminació de la temporada passada de l'equip català a mans del britànic. Ambdós eren favorits clars per jugar la final, però el Liverpool de Rafa Benítez quedà per davant dels londinencs en la primera fase i els condemnà a enfrontar-se amb un campió de grup. I fou el Barça.\nPerò aquest no serà l'únic duel entre un representant de la Lliga anglesa i un de l'espanyola. L'Arsenal, entrenat per Arsène Wenger, que molts col·loquen en el Reial Madrid des de fa tres temporades, enfront del conjunt blanc de López Caro.\nEls britànics són sempre equips desitjats pels representants espanyols. Juguen i deixen jugar, una filosofia molt diferent de l'estil italià que fa tant de mal al conjunt merenga. En l'equip londinenc hi juguen Cesc Fàbregas i José Antonio Reyes, que tenen futur i qualitat a les seves botes. I en punta, Thierry Henry. El seu emperò és Europa. No han tingut mai una actuació destacada en la Lliga de Campions. El Madrid ho sap i confia a aprofitar les seves oportunitats.\nI per no sortir del Regne Unit, el Vila-real es veurà les cares amb el Glasgow Rangers. Es tracta d'una oportunitat història per als valencians. Han accedit per primera vegada als vuitens de final, on els esperen els escocesos. Tanmateix, no estan fins. De fet, viuen un dels moments pitjors de la seva història. Fins el cap de setmana passat, feia deu partits que no guanyaven. Van de rota batuda i els Riquelme, Forlán i companyia ho saben.\nDe la resta d'eliminatòries, en destaca una per sobre de la resta: Bayern de Munic-Milan. Els alemanys i els italians viuran tot un clàssic europeu, sense un favorit clar. Els llombards jugaran el segon partit al seu camp, però els bavaresos, l'any del seu Mundial, se senten d'allò més motivats i serà difícil sorprendre'ls.\nEl campió actual, el Liverpool, no ha de sofrir davant del Benfica. Un altre duel entre alemanys i italians serà el que enfrontarà el Werder Bremen i la Juventus, que tindrà un clar color transalpí. L'Olympique de Lió, un dels equips més forts de la competició, tampoc no ha de tenir problemes per eliminar el PSV Eindhoven, igual que l'Inter de Milà enfront de l'Ajax.\nEls partits d'anada es jugaran els dies 21 i 22 de febrer, i els de tornada, el 7 i el 8 de març.


La Unió demana que els acords comercials que la UE amb tercers països tinga en compte als sectors afectats | RiberaBaixa.info\nTambé sol·licita una PAC per als genuïns professionals del camp i una regulació europea de la posició de domini de les grans cadenes de distribució i la venda a pèrdues\nLa Unió, de cara a les eleccions al Parlament Europeu del 26M, demanda a les diverses formacions polítiques que qualsevol nou acord -com els que es negocien ara amb Mèxic o el Mercosur- o de renegociació que la UE subscriga amb tercers països deuria tenir sempre en compte als sectors afectats i comptar amb un estudi d’impacte rigorós sobre els mateixos.\nAquesta organització i la resta de les quals componen en l’àmbit estatal La Unió d’Unions han enviat una còpia del seu document de propostes a les candidatures que concorren als comicis europeus.\nTambé considera imprescindible La Unió que es tinguen en compte aspectes com la reciprocitat en els acords comercials amb països tercers per a evitar que les nostres produccions puguen quedar en desavantatge, ser menys competitives i que els productes que entren siguen sotmesos als controls de seguretat i salut pertinents.\n“No hi ha competència real, sinó deslleial, si les exigències de partida dels productes importats i els que produïm en els nostres camps no són equiparables”, es conclou en una de les propostes de La Unió.\nSobre la PAC reclama als diferents partits polítics que defensen unes ajudes enfocades als llauradors i ramaders professionals, que estabilitze els mercats en nivells de preus dignes i que protegisca el model agrari i rural europeu enfront de la competència exterior deslleial. Insisteix en la importància de defensar en el Parlament Europeu que la futura PAC vaja, com diuen els seus principis aprovats en el Tractat de Funcionament de la UE, encaminada a augmentar la renda dels que treballen en l’agricultura, reservant les ajudes directes als genuïns professionals d’aquesta activitat.\nL’organització proposa que es definisca clarament aquesta figura condicionant-la al fet que les rendes agràries que obtinguen suposen, com a mínim, un 25% del total; encara que exceptuant-se d’aquesta condició als perceptors de 1.250 euros anuals o menys per a no excloure a determinats sectors socials del món rural.\nPlanteja, així mateix, que els Estats membres tinguen la capacitat de poder establir un pagament directe complementari per als productors les rendes dels quals depenguen en més d’un 50% de l’activitat agrària. En aquest sentit, proposa que els drets històrics siguen suprimits i substituïts per referències basades en el potencial agro-econòmic, considerant així un repartiment més just i equitatiu.\nConsidera a més La Unió que la PAC que es perfile a Europa ha de respectar les peculiaritats dels Estats membres i tindre la flexibilitat d’adaptació a cada país, sense deixar de marcar els objectius comuns i pilars sobre els quals sustenta, reduint també la complexitat i càrrega burocràtica. Igualment, l’organització proposa que s’incorporen i actualitzen en la mateixa els llindars de referència per a considerar que existeix pertorbació de mercat en determinats sectors o productes i es puguen anticipar solucions.\nEntre les seues propostes La Unió planteja que siga el 8% -actualment no existix- la quota de mercat de la indústria agroalimentària, de la distribució i del comerç minorista que deu ser considerada com a posició de domini en un mercat de referència, a partir del qual les pràctiques abusives exercides des d’aquesta posició de domini poden ser perseguides i sancionades. D’aquesta forma, segons l’organització, es podria reduir la bretxa existent entre preu en origen i preu al consumidor que beneficia clarament a la indústria i la distribució en l’actualitat.\nA més, demana que es regule i prohibisca la venda a pèrdues en tota la cadena alimentària, de manera que incorpore totes les despeses directes i indirectes incorreguts i no solament el preu de compra, contribuint així a evitar l’ús il·lícit de productes agraris com a reclam comercial. D’altra banda, demana que la UE siga la garant del bon funcionament de les interprofessionals i que aquestes siguen objectives, representen fidelment al conjunt del sector i no defensen només els interessos d’una part.\nPublicació següentL’almussafeny Rafa García, bronze en el Campionat d’Europa de Tir Esportiu\nPublicació anteriorMayor promet ajudes als autònoms i convertir la Casa de l’Ensenyança en un centre de creació d’empreses


Molls amb torronada (40/88) | foodandfoot\n4 molls ben macos\n150 gr d´una barreja d´olives negres i verdes, cogombrets i cebetes (el famós “còctel”)\nuna guindilla verda\n100 gr de cansalda o bacó\n1 cullerada de pebre vermell fumat (“pimentón de la vera”)\nSi els molls són prous grossos val la pena que en feu filets, els desespineu bé i els reserveu. Jo els vaig fer al forn sencers i no va acabar de ser una bona idea del tot, quan he optat per fer-los a la plaça en filets el resultat ha estat millor (normalment), però en fi, com vulgueu.\nTalleu ben fi, ben petit, tot el còctel, guindilla inclosa.\nPoseu a daurar uns alls a làmines i quan siguin rossos els retireu. Enrossiu la cansalada o el bacó, tallats ben petits, i reserveu-ho.Afegiu-hi els cigrons, cuits, i a foc fort els saltegeu i els aneu aixafant, remenant de tan en quan. Poseu-hi una cullerada del pebre vermell fumat, i seguiu remenant fins aconseguir una mena de pasta tipus torró de Xixona. Recupereu la cansalada, la barregeu amb la pasta de cigrons i ho reserveu.\nFeu a la planxa els filets de moll, salpebrats. Munteu el plat amb la torronada (la pasta de cigrons amb la cansalada) de base, com si fós terra, els filets de moll i a sobre del peix la barreja de “còctel”.\n~ per picanyol a 02/03/2016.\nEtiquetes: barreja cóctel, cansalada, cigrons, guindilla verda, molls, piparra, rogers, salmonetes, torronada


Abu-Yahya Muhàmmad ibn Alí ibn Abi-Imran at-Tinmalalí - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAbu-Yahya Muhàmmad ibn Alí ibn Abi-Imran at-Tinmalalí\n(S'ha redirigit des de: Abū Yahyà Muhammad ibn 'Alī ibn Abī 'Imrān al-Tinmalālī)\nAbu-Yahya Muhàmmad ibn Alí ibn Abi-Imran at-Tinmalalí —en àrab ابو يحي محمد بن علي بن أبي ععمرانن التنملالي, Abū Yaḥyà Muḥammad ibn ʿAlī ibn Abī ʿImrān at-Tinmalālī—, altrament conegut també pel nom de Muhàmmad ibn Alí ibn Mussa, i apel·lat en les fonts cristianes com a Abu Iehie o Aboheihe, fou el darrer valí musulmà almohade de les Illes Orientals d'al-Àndalus (1208-1229).\nEl setembre de 1203, els almohades tornaren al poder a Mayurqa després de vèncer els almoràvits. El dirigent almoràvit Abd-Al·lah ibn Ishaq ibn Ghàniya fou executat.\nGovernà l'illa de manera independent respecte del califat des de la Batalla de Las Navas de Tolosa el 1212 i fins a la Croada contra Al-Mayûrqa de Jaume el Conqueridor el 1229.\nEl seu govern, i la seva derrota front a Jaume I, és relatat amb detall per Ibn Amira al-Makhzumí a l'obra Kitāb Tā’rīẖ Mayūrqa. La segona batalla teatralitzada de les festes del Rei en Jaume a Calvià commemora aquesta derrota.\nvalí Abu-Abd-Al·lah ibn Abi-Hafs ibn Abd-al-Mumín Governants de les Illes Orientals d'al-Àndalus\n1208-1229 Succeït per:\nrei Jaume I el Conqueridor\n↑ «Abū Yaḥyà Muḥammad ibn ‘Alī ibn Abī ‘Imrān al-Tinmalālī». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nEvocació d'Abu Yahya per Llorenç Vidal\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Abu-Yahya_Muhàmmad_ibn_Alí_ibn_Abi-Imran_at-Tinmalalí&oldid=22834052»\nMusulmans durant la Conquesta de Mallorca\nValís de Mallorca\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 març 2020 a les 22:33.


La Vall de Capafonts - Efemerides - Efemèrides - Inauguració de la llum\nInauguració de la llum l'any 1953\nCapafonts 17 de Juliol de 1953\nLa gent es va reunir a l'era del Rector per esperar a les autoritats. Mai abans havien vingut al poble, els bisbes sí que de tant en tant pujaven a conèixer els seus fidels, però les autoritats civils per primera vegada trepitjaven el racó de la seva província més deixat de la mà de Déu. L'ocasió s'ho mereixia; els dos últims pobles de la demarcació sense llum elèctrica, Capafonts i La Febró, aquell dia veurien els seus carrers i les seves cases il·luminades amb bombetes de filament incandescent.\nLes obres les va fer Fecsa, però el poble hi va aportar mà d'obra per fer els clots del pals que sustentarien els cables. El cablejat pel carrers també el feu l'empresa Fecsa, i la resta -connexió, comptador de la llum i instal·lació dins dels habitatges- a càrrec de cada casa.\nAl poble hi havia el convenciment que amb aquelles bombetes enceses, s'incorporava a la modernitat, al segle de la ciència. S'havien acabat el llums d'oli que venien de l'època romana, les espelmes i les teies de reminiscències medievals, el carbur de calci -digne representant del segle de la química- que llavors era molt utilitzat per fer funcionar els llums d'acetilè, tot i que sovint escassejava i no se'n podia comprar, i també els tres Petromax que il·luminaven les dues sales dels cafès i la del ball.\nLa festa va continuar al pati de l'Abadia on es va preparar un àpat a peu dret amb menges pròpies de Capafonts, que foren degudament celebrades per les autoritats.\nEl llums al carrer foren una gran millora, però tingueren un afecte nociu del qual ningú s'havia adonat fins que l'Eugenio de ca l'Anton Cerdà un dia va sentenciar: Els estels s’estan apagant.\nPodeu llegir l'article complet al número 29 de la nostra revista Quaderns de Capafonts\nQuatre joves del poble –el Joaquim de la Trinitat, el Daniel de cal Ros, l'Alfonso Ponos i i el Joan de la Feliciana-\nvestits de catalanets van anar a rebre les autoritats just al pont del riu d'en Seguer cavalcant quatre mules\nA l’era del Rector\nEl jovent a l'abadia esperant l'arribada de les autoritats\nEl Governador Civil aixecant el connector trifàsic a la paret de l'hort de cal Blaió.\nTorn de paraules a les esacles de l'església\nEl nostre poble - Efemerides\n-L'Aplec del 1926\n-Festa de la restauració de l'Ermita de Barrulles\n-Inauguració de la llum l'any 1953


Els teus progressos - quiropracticalolivera\nCom sé si estic progressant?\nFarem un seguiment regular dels teus progressos amb proves i qüestionaris, i et proposarem un pla a la teva mida en funció de la teva edat, condició física o estat.\nFins on voldràs arribar?\nNosaltres t’acompanyarem en el teu viatge ‘per mantenir una capacitat d’adaptació òptima’.\nEl cos no té tants límits com pensem.\nA la primera visita sempre preguntem: qui està més sa, la persona que puja quatre graons i no es cansa, o el que puja l’Everest i es cansa?\nVULL VENIR i PROGRESSAR


El TSJ es trasllada a un edifici proper a les Corts mentre duren les obres de la seu del Parterre - Diari La Veu\nEscriba el número 898631\nLa seu temporal del TSJ s\_'ubicarà a un edifici del carrer Historiado Chabás de València.\nLa consellera de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, Gabriela Bravo, ha mostrat aquest dilluns a la presidenta del Tribunal Superior de Justícia, Pilar de l'Oliva, i al fiscal superior, Antonio Montabes, l'edifici que la Generalitat ha llogat perquè siga la seu provisional del TSJ mentre duren les obres de rehabilitació de l'actual seu, ubicada a la Reial Casa de la Duana, a la plaça del Parterre de València.\nL'edifici triat està en ple centre de València, en el número 2 del carrer Historiador Chabás, i ja va ser seu de la Conselleria de Governació fins a l'any 2014. Es tracta d'un immoble de quatre plantes més soterrani-garatge de més de 3.000 metres quadrats útils. La Generalitat pagarà 25.000 euros mensuals de lloguer durant cinc anys amb una manca de huit mesos i un termini estimat de cinc anys. La cinquena anualitat tindrà una renda de 30.000 euros mensuals.\nSegons explica la Generalitat en un comunicat, el contracte de lloguer preveu el període de carència perquè la Conselleria de Justícia puga tramitar el projecte i actualitzar l'edifici a les necessitats del TSJ valencià. Es tracta d'unes obres menors d'adequació per a la nova funció que es prolongaran durant quatre mesos.\nEl Tribunal Superior de Justícia valencià està situat en l'edifici de la Reial Casa de la Duana, que es va construir entre 1758 i 1802. En 1828 es va transformar en fàbrica de tabacs i en 1914 es va adaptar l'immoble per a convertir-lo en una seu judicial. Al llarg del temps s'han fet moltes intervencions parcials de tot tipus fins a la seua declaració com a Bé d'Interés Cultural; especialment, en el conjunt escultòric obra d'Ignacio Vergara (autor de la portada del Palau del Marqués de Dosaigües).\nBravo ha explicat que l'edifici, donada la seua antiguitat, "té importants mancances, com ara instal·lacions de subministrament obsoletes, problemes de climatització i completa ineficiència en matèria energètica". A això cal sumar una infinitat de desperfectes que s'han anat sumant amb els anys. Per aquest motiu, segons la consellera, "plantegem una inversió de més de 25 milions d'euros per a escometre una reforma integral de l'edifici, que es prolongarà durant cinc anys".\nPer a la consellera, "des del primer dia es va assumir que l'Alt tribunal valencià ha de tindre una seu digna de la seua funció i importància com la institució jurídica més important de la Comunitat Valenciana i, atés que les obres de reforma i rehabilitació duraran entorn als cinc anys, no valia qualsevol edifici". Per això es van descartar altres possibilitats d'immobles propietat de la Generalitat als carrers Amadeu de Savoia, Colom o la plaça de l'Ajuntament de València perquè "no reunien les condicions".\nLa seu provisional havia d'estar situada en un lloc cèntric de la ciutat de València, amb bones comunicacions per transport públic i que poguera ser dedicat en exclusiva a la seua nova funció per a evitar interferències i per raons òbvies de seguretat. A més, havia de ser un edifici accessible (o susceptible de ser adaptat) i amb accés públic a peu de carrer. L'edifici provisional albergarà la Presidència i la Secretaria de Govern del TSJ; la Fiscalia; les sales socials; les sales de contenciós administratiu i civils i penals, i els serveis comuns i altres dependències auxiliars.\nEscriba el número 121165


Govern Obert a la Garrotxa; co-creació de respostes als 5 reptes emergents – elgarrotxi.cat\nGovern Obert a la Garrotxa; co-creació de respostes als 5 reptes emergents\n18 de Febrer de 2021 Redacció GARROTXA 0\nPosada en comú d’experiències i co-creació de respostes als reptes emergents\nPandora Hub i Resilience Earth – en el marc del CivicHub- organitzen cinc sessions per identificar col·laboracions i donar resposta a cinc reptes emergents que afronten els municipis de la Garrotxa.\nDurant la “Jornada per la Revitalització de l’economia als pobles rurals” del passat 29 de gener i les formacions en Govern Obert del programa CivicHub realitzades aquest febrer, s’han recollit diverses inquietuds en relació a com donar resposta als reptes que afronten els municipis de la Garrotxa.\nPer aquest motiu, Resilience Earth i Pandora Hub -en el marc del CivicHub- organitzarà cinc jornades temàtiques amb una gran diversitat de ponents que posaran sobre la taula els reptes detectats. Les sessions de Govern obert a la Garrotxa busquen ser un espai d’intercanvi d’experiències, de concreció dels reptes emergents i de creació de propostes dedicades exclusivament a la comarca de la Garrotxa.\nS’ha preparat un programa amb gran diversitat de sectors i veus per tal de tractar casos i pràctiques ja existents en relació a temàtiques i reptes com son l’habitatge, les cures, la transició energètica, la reactivació econòmica, la transparència o les estructures descentralitzades. Les sessions són obertes i gratuïtes però cal inscripció prèvia.\nDimarts 09 de març: Mobilització de l’habitatge buit i accés a l’habitatge, de 17 a 19h. Repte #3 Com mobilitzar els habitatges buits de la nostra comarca? Com facilitar l’accés a un habitatge digne a un entorn rural com el nostre?\nConsulta el programa a www.resilience.earth/go-garrotxa\nPer entrevistes i més material comunicatiu contactar a: comunicacio@resilience.earth\nOrganitza: Resilience Earth i PandoraHub en el marc de CivicHub.\nINFO FEINA: Es busca esteticista a jornada completa a Olot\nCaptació d’idees per als Pressupostos Participatius 2021 de Tortellà


Resum del Reial Decret 463/2020 sobre el coronavirus (COVID-19) a Espanya\nLes mesures de caràcter laboral que es contenen en el Reial decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l’estat d’alarma a Espanya per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada pel coronavirus (COVID-19) són:\nDeclaració de l’estat d’alarma, durant 15 dies naturals, amb la finalitat d’afrontar la situació d’emergència sanitària provocada pel coronavirus COVID-19.\nEs limita la llibertat de circulació dels ciutadans per les vies públiques, però s’exceptua, entre altres, el desplaçament al lloc de treball perefectuar la seva prestació laboral, professional o empresarial i la circulació de vehicles particulars per a la realització d’aquestes activitats.\nPer la seva afectació a la conciliació de la vida familiar i laboral indicar que s’acorda, encara que això ja s’havia fet en diverses Comunitats Autònomes, que queda suspesa l’activitat educativa presencial en tots els centres i etapes, cicles, graus, cursos i nivells d’ensenyament.\nS’estableix la suspensió de l’obertura al públicde locals i establiments minoristes, a excepció dels establiments comercials detallistes d’alimentació, begudes, productes i béns de primera necessitat, establiments farmacèutics, metges, òptiques i productes ortopèdics, productes higiènics, perruqueries, premsa i papereria, combustible per a l’automoció, estancs, equips tecnològics i de telecomunicacions, aliments per a animals de companyia, comerç per internet, telefònic o correspondència, tintoreries i bugaderies; museus, arxius, biblioteques, monuments, així com dels locals i establiments en els quals es desenvolupin espectacles públics, les activitats esportives i d’oci indicades a l’annex del Reial decret; activitats d’hostaleria i restauració, podent prestar-se exclusivament serveis de lliurament a domicili.\nHa d’advertir-se, no obstant això, que algunes Comunitats Autònomes han dictat normes específiques en aquesta matèria que són convalidades per aquesta norma.\nTotes les autoritats civils sanitàries de les administracions públiques del territori nacional, així com els altres funcionaris i treballadors al servei d’aquestes, quedaran sota les ordres directes del Ministre de Sanitat quan sigui necessari per a la protecció de persones, béns i llocs, podent imposar-los serveis extraordinaris per la seva durada o per la seva naturalesa. Sense perjudici de l’anterior, les administracions públiques autonòmiques i locals mantindran la gestió, dins del seu àmbit de competència, dels corresponents serveis sanitaris, assegurant en tot moment el seu adequat funcionament.\nEn relació amb els establiments comercials l’obertura dels quals estigui permesa s’adverteix que s’evitaran aglomeracions i es controlarà que consumidors i empleats mantinguin la distància de seguretat d’almenys un metre a fi d’evitar possibles contagis.\nSe suspenen termes i s’interrompen els terminis per a la tramitació dels procediments de les entitats del sector públic. El còmput dels terminis es reprendrà en el moment en què perdi vigència el present reial decret o, en el seu cas, les seves pròrrogues. No obstant això, l’òrgan competent podrà acordar, mitjançant resolució motivada, les mesures d’ordenació i instrucció estrictament necessàries per evitar perjudicis greus en els drets i interessos de l’interessat en el procediment i sempre que aquest manifesti la seva conformitat, o quan l’interessat manifesti la seva conformitat amb què no se suspengui el termini.\nEncara que amb excepcions, també se suspenen o interrompen els terminis previstos en les lleis processals per a tots els ordres jurisdiccionals.\nLa norma va entrar en vigor en el moment de la seva publicació en el BOE (14 de març).\nEn l’anunciada i esperada norma no es fa referència a algunes de les mesures que patronal i sindicats havien sol·licitat al Govern (flexibilització de la suspensió per causes de força major; reposició de les cotitzacions consumides per les prestacions de desocupació generades durant els períodes de suspensió del contracte i complement de millora de la incapacitat temporal fins a aconseguir el 100% de les retribucions de les persones treballadores amb càrrec a un fons públic). El President del Govern, en la roda de premsa posterior al Consell de Ministres extraordinari ha anunciat, sense concretar-ho, que les mesures laborals i d’ajuda a les empreses seran adoptades dimarts 17 de març.\nPRINCIPALS CASUÍSTIQUES DURANT AQUESTS DIES\nQuè pot fer una empresa afectada per una ordre de tancament decidida per l’autoritat governativa o administrativa?\nSi es tracta d’una de les activitats que s’han vist afectades per les ordres de tancament o de suspensió de l’obertura al públic decretades pel Reial decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l’estat d’alarma o per algunes de les Comunitats Autònomes (veure, sobre aquest tema, les diferents Ordres dictades, per exemple, a Catalunya, Resolució SLT/737/2020, de 13 de març, per la qual s’adopten mesures complementàries per a la prevenció i el control de la *infecció pel SARS-CoV-2; a Madrid, Ordre 367/2020, de 13 de març, de la Conselleria de Sanitat, per la qual s’adopten mesures preventives de salut pública a la Comunitat de Madrid com a conseqüència de la situació i evolució del coronavirus (COVID-19)) la mesura més adequada, atesa la naturalesa de la situació i els efectes per a les parts, en termes de costos econòmics i socials, és la suspensió de la jornada (ERTE, Expedient de regulació temporal d’ocupació) per força major. Ens trobem davant una via d’actuació que, en principi, hauria de ser ràpida perquè l’única cosa que requereix és la sol·licitud a l’autoritat laboral competent i que aquesta la decreti, i produirà efectes des de la producció de la força major. Algunes característiques:\nLa decisió administrativa suposarà que l’empresa quedi exonerada del pagament dels salaris, no de les cotitzacions de la Seguretat Social (tret que el Govern, tal com se li ha reclamat, adopti alguna decisió en sentit contrari respecte a aquesta última qüestió).\nEls treballadors passen a percebre la prestació o el subsidi per desocupació si compleixen els altres requisits exigits.\nEls efectes es retrotreuen al moment en què s’ha produït la força major. El Govern s’ha compromès a facilitar la gestió d’aquesta mena d’expedients (ampliant els supòsits de força major) i a modificar la prestació de desocupació a fi i efecte que el període consumit, en ocasió de les suspensions que tinguin el seu origen en el COVID-19, no suposi la consumició del període de carència de futures prestacions.\nI si es tracta d’empreses a les quals els resulta impossible mantenir el seu nivell ordinari de producció i/o facturació arran de situacions com la insuficiència de matèria primera, productes, reducció de demanda o la impossibilitat d’accés dels treballadors?\nDavant el risc que en aquests supòsits l’Autoritat laboral no autoritzi l’ERTE per força major, de manera paral·lela a la sol·licitud d’aquesta mena de mesura s’haurà d’iniciar el procediment de suspensió per causes econòmiques, tècniques, organitzatives o productives (ETOP). Característiques d’aquesta mena d’ERTE:\nAquesta via requereix que s’obri un període de consultes amb els representantsdels treballadors de durada no superior a 15 dies (que, no obstant això, pot reduir-se si hi ha acord), que un cop conclòs, encara que sigui sense acord, permetrà l’empresa d’adoptar la decisió suspensiva/reductiva.\nL’expedient pot contemplar mesures de suspensió del contracte o de reducció de la jornada (entre un 10 i un 70% de la jornada) i no té perquè produir-se de manera immediata i total (admissible execució gradual i fraccionada).\nDurant el període d’execució de la suspensió/reducció, l’empresa deixa d’abonar els salaris (o la part proporcional en el cas de la reducció), però continua cotitzant i ingressant íntegrament la quota empresarial. Les persones treballadores no tindran dret a cap indemnització, però, si compleixen els requisits, tindran dret a la prestació per desocupació.\nTenint en consideració que la situació produïda pel COVID-19 pot veure’s agreujada, en termes d’eventuals confinaments obligatoris, podria ser aconsellable la conveniència d’anar preparant un ERTE per causes ETOP a l’efecte d’una eventual necessitat. El Govern s’ha compromès a facilitar la gestió d’aquesta mena d’expedients (ampliant els supòsits de força major) i a modificar la prestació de desocupació a fi i efecte que el període consumit, en ocasió de les suspensions que tinguin el seu origen en el*COVID-19, no suposi la consumició del període de carència de futures prestacions.\nL’empresa pot/ha d’adoptar el “teletreball” o altres fórmules de treball a distància?\nSí. Encara que existeixen sentències que exigeixen que el teletreball o el treball a distància sigui acordat voluntàriament amb el treballador, cal entendre que, en aquest cas, si la mesura s’adopta de manera transitòria, temporal i condicionada a l’existència de risc de contagi, no estaríem davant una novació contractual que exigeixi l’acord, podent, en defecte d’això, imposar-lo unilateralment l’empresa. L’esborrany del Reial decret pel qual es declara l’estat d’alarma confirmava aquesta opció en establir com a mesura de contenció en l’àmbit laboral que:\nEls ocupadors, tant públics com privats, estaran obligats a facilitar mesures que permetin la prestació laboral o funcionarial dels empleats per mitjans no presencials sempre que això sigui possible.\nEncara que la disposició finalment no s’ha incorporat, és possible pensar que es faci en la futura norma amb continguts laborals que el Govern preveu dictar. En qualsevol cas, encara que constitueix un indici que és una mesura que les empreses poden adoptar sense acord, aquest serà sempre preferible.\nPot l’empresa utilitzar els mecanismes de distribució de la jornada per transvasar jornada a un moment posterior en el qual s’hagi superat la fase de protecció contra el COVID-19 o transitòriament, mentre no s’acorda o decideix una suspensió temporal d’ocupació?\nÉs possible utilitzar els mecanismes de distribució irregular prevists en conveni i en l’Estatut dels Treballadors per fer front a situacions de menor càrrega de treball o impossibilitat de prestació de servei. Es tracta d’una mesura que suposa desplaçar, a un moment posterior, l’efectivitat de la jornada de treball i per això pot ser adequada per fer front a situacions transitòries.\nSi el seu conveni preveu mecanismes de distribució irregular de la jornada pot vostè fer-ho en els termes que allí es prevegin. Encara que el conveni no estableixi res sobre aquest tema, l’empresa pot unilateralment fer ús de la capacitat de distribuir irregularment un 10% de la jornada ordinària.\nEncara que la llei estableix la necessitat de preavisar el treballador amb 5 dies de preavís, això no serà necessari en aquells casos en els quals el que es pretén és la no realització de la prestació de serveis, ja puix que la llei ho refereix al dia i l’hora de la prestació de treball. En qualsevol cas, no seria exigible si la distribució irregular es produeix per acord.\nLa recuperació de la jornada no realitzada serà exigible segons els acords en conveni col·lectiu o, a manca de previsió sobre aquest tema, per acord entre l’empresa i els representants dels treballadors. A falta de pacte, les diferències derivades de la distribució irregular de la jornada hauran de quedar compensades en el termini de dotze mesos des que es produeixin.\nAixí mateix, tingui en consideració que, quan hagi de recuperar la jornada que desplaci a un moment posterior, haurà de respectar els límits de distribució de la jornada (descansos diaris i setmanals, vacances, jornada màxima diària i d’altres).\nPot l’empresa, davant una insuficiència de matèria primera, productes o reducció de demanda, enviar als seus treballadors a casa i descomptar-los aquest període de no treball de les vacances?\nUnilateralment l’empresa no podrà imposar el gaudi anticipat de les vacances. Sí que podria acordar amb els representants una planificació de les vacances en les quals es produís un avançament d’aquestes. En aquest cas, la planificació s’imposaria als treballadors. La llei estableix que el treballador haurà de conèixer amb 2 mesos, com a mínim, d’anticipació la data d’inici. L’incompliment d’aquest preavís suposa una infracció lleu i l’eventualitat d’haver d’indemnitzar els treballadors afectats si acrediten un perjudici. L’anticipació de les vacances també podria ser acordada de mutu acord amb el treballador, però de conformitat amb allò que s’estableix en els convenis col·lectius sobre planificació anual de les vacances. Si és per mutu acord no serà exigible el preavís. Pot ser important tenir en compte, a l’hora de negociar aquesta possibilitat, que cal fraccionar el gaudi de les vacances (per exemple, assegurar gaudi de 15 dies en el període estival i anticipar els altres dies).\nPot l’empresa acomiadar els treballadors quan la disminució de la seva activitat, derivada de la falta de matèria primera o de demanda, li provoca una situació econòmica negativa o una disminució dels seus ingressos ordinaris o vendes?\nDe moment i, en principi, no.\nL’al·legació tant de la causa econòmica com la productiva és complexa ja que falla la nota de la persistència que requereix la llei i atès el caràcter temporal de la situació, almenys de moment. La situació ha d’analitzar-se cas per cas. Diferents són els casos de contractes temporals d’obra o servei vinculats a contractes que s’hagin extingit com a conseqüència de la situació generada pel COVID-19 en les quals, a priori, sí que cabria l’extinció del contracte.\nPoden utilitzar els treballadors algun dels permisos retribuïts en el TRLET?\nL’Estatut dels Treballadors no preveu en l’art. 37 cap permís vinculat a la conciliació de la vida personal i familiar ni per a assumptes propis. No obstant això, és possible que el conveni d’aplicació sí que l’estableixi.\nTenen les persones treballadores dret a adaptar la durada i distribució de la jornada?\nLes persones treballadores poden sol·licitar a l’empresa adaptacions de la durada i distribució sobre la base de l’art, 34.8 del TRLET però no hi tenen un dret. L’empresa haurà d’aplicar allò que es preveu en el seu conveni col·lectiu de referència però, si aquest no indica res, cosa que sol ser la més habitual, haurà d’estudiar la sol·licitud de l’empleat i motivar-li si li ho accepta o no, i els motius. La llei preveu un termini de 30 dies per negociar aquesta circumstància, per la qual cosa no sembla el més operatiu en aquestes circumstàncies, en les quals la mesura urgeix (la suspensió dels centres educatius ja s’ha iniciat i alguns centres de dependents també han restringit les seves activitats). No obstant això, si hi ha acord de les parts, no és necessari esgotar els 15 dies.\nPoden els treballadors sol·licitar el teletreball sobre la base de la conciliació familiar?\nAmb el mateix marc de l’article 38.4 de l’Estatut dels Treballadors, l’empleat podrà sol·licitar a la seva empresa “l’adaptació de la forma de prestació del treball, inclòs el teletreball”. De nou, l’empresa haurà d’aplicar el que es preveu en el seu conveni col·lectiu de referència però, si no ho precisés, que és l’habitual, ha d’estudiar la sol·licitud de l’empleat i motivar-li si li ho accepta o no, i els motius (vegeu també la pregunta 4).\nPoden les persones treballadores sol·licitar una reducció de jornada per cura de fill menor de 12 anys?\nL’article 37.6 i el 7 de l’Estatut dels Treballadors recullen el dret dels pares a reduir-se la jornada per cura de fills. És cert que per exercir-ho la norma exigeix 15 dies de preavís o el temps que figuri en el conveni de referència, però la llei recull una excepció “per força major” que podria aplicar-se en aquest cas. La reducció de la jornada pot oscil·lar entre un vuitè i la meitat, segons estimi l’empleat, i el salari quedarà reduït en la mateixa proporció que la jornada. La concreció horària i la seva durada la determina el treballador. Per tal d’evitar el perjudici econòmic que es deriva per al treballador, el Ministeri de Seguretat Social estudia una nova prestació per compensar els pares que perdin hores de treball (i sou) per cura de fills, si bé caldrà esperar a conèixer-ne el disseny definitiu.\nPoden les persones treballadores sol·licitar una excedència per cura de fill, sense salari ni prestació?\nEls pares i mares poden sol·licitar una excedència per no acudir al seu treball, amb suspensió del seu sou, per cuidar dels seus fills menors de 3 anys, emparant-se en l’article 46.3 de l’Estatut dels Treballadors. L’empresa estaria obligada a guardar el lloc i el salari del treballador quan aquest retorni; i no fa falta temps de preavís. Més discutible és que puguin exercitar aquest dret en relació amb els nens majors de 3 anys. No obstant això, creiem que és possible que el treballador s’empari en aquest mateix article i sol·liciti una excedència per a la cura de familiars. Òbviament, si empresa i treballador estan d’acord podran acollir-se a l’excedència en qualsevol dels dos supòsits.\nExisteix el dret a un permís no retribuït?\nEn alguns convenis col·lectius existeixen permisos o bosses d’hores no retribuïdes per a la cura de fills que es podrien utilitzar en aquesta ocasió, si bé el treballador no cobraria el seu salari durant aquest temps. Encara que el conveni no el prevegi, cabria l’acord individual en aquest sentit, sempre que no comporti un frau de llei o abús de dret. Tal vegada puguin emparar-se en l’ajuda compensatòria que està dissenyant el Govern.\nÉs molt important tenir en compte que el conjunt de respostes i mesures proposades estan condicionades i són dependents de les mesures normatives que les diferents autoritats governatives i administratives adoptaran en els propers dies i de les quals seran oportunament informats.\nNovetats Econòmiques del Reial Decret-Llei 8/2020,…


FULLEDA - PETI QUI PETI: LA DESTIL·LERIA GABARRÓ&FEIXA DE #FULLEDA A BENVINGUTS A PAGÈS 2021 (2/3 OCTUBRE 2021)\nLA DESTIL·LERIA GABARRÓ&FEIXA DE #FULLEDA A BENVINGUTS A PAGÈS 2021 (2/3 OCTUBRE 2021)\nGabarró&Feixa és una petita destil·leria on fem tot tipus de licors naturals i artesans. Estem situats al poble de Fulleda, comarca de Les Garrigues (Lleida), terra coneguda pel seu valor gastronòmic i pel seu or líquid. Som una petita empresa familiar que va néixer al 2017, fruit de la passió de dos germans pels destil·lats i sobretot, per les nostres terres i els seus productes. Hem nascut i crescut al petit municipi de Fulleda, a Les Garrigues, i com no pot ser d’una altra manera, ens estimem aquesta terra i els fruits que ens dóna. Comptem amb un entorn màgic, natural i privilegiat del que ens abastim: frondosos boscos, turons i valls, camps de conreu de secà (oliveres i ametllers) i sobretot, envoltats de les nostres vinyes, de varietat Macabeu. De Fulleda n’estem enamorats. És la nostra terra, la que ens ha vist créixer i li volem tornar el que des de sempre ens ha ofert.\nEduard Carlos Judith\nDissabte i diumenge de 10h a 14h i de 16h a 19h\nPer norma general, els torns de visita començaran a les hores en punt.\nEtiquetes de comentaris: Benvingutsapages.cat, Destil·leria Gabarró&Feixa, turisme