Les dones en són més sensibles. Tenen un major grau de “vetlla” a l’hora de desenvolupar les seves activitats quotidianes. Si això comporta més tensió nerviosa, també suposarà una major compressió muscular, provocant majors dolences anatòmiques. D’altra part, les dones, majoritàriament, no són tan corpulentes muscularment, i el fet de tenir una major flexibilitat corporal facilita adoptar posicions forçades i estàtiques de forma perllongada, que provoca les característiques contractures, com ara en els trapezis, amb les conseqüents dolències. Cal tenir en compte que la doble jornada per a les dones no és un mite, respecte a la major càrrega muscular.\nLA ZONA SACRO-LUMBAR\nLes dones tenen el “cul arremangat” no com un atractiu “eròtic”, sinó que el fet de bascular el sacre cap enfora és per donar un major espai a la matriu a l’hora d’encabir-hi un fetus. És una evidència que l’estructura anatòmica en aquest punt es diferent entre sexes. A partir d’aquesta característica esquelètica, hem observat una sèrie de tipologies de moviment i posicions anatòmiques ben diferenciades entre ambdós.\n¿Perquè les dones s’asseuen a la punta de les cadires?\nEvidentment, les de baixa estatura, per poder tocar millor amb els peus a terra. Però, malgrat tot, algunes que repenjant tots els malucs i les cuixes en tota la superfície del seient, i tocant de peus a terra, continuen seient igual: amb el cul enfora, les cames inclinades cap endavant i el peus enrere.\nÉs evident que amb aquesta positura s’aconsegueix millor l’anteversió pelviana, cosa que facilita formar la lordosi lumbar, de manera que es recupera la posició natural de la columna (bipedestació), i a la vegada alleugereix la càrrega sobre els isquis. Tanmateix, assegudes d’aquesta manera es poden moure amb major facilitat sobre un pla de treball.\n(És equivalent a la posició de seure de genolls, com amb la cadira Variable de Varier. També s’aconsegueix aquesta una posició equivalent seient com si fos en una “sella de muntar”, com amb la Capisco de Häg o amb la majoria de cadires de Herman Miller que basculen endavant -forward tilt- (per a les dones, bàsicament, el model Sayl)\nEls homes, en canvi, no solen seure així, sobretot quan tenen una certa corpulència. Repengen més tot el seu cos sobre tot el seient, i acaben arrodonint-se.\nD’aquestes observacions hem deduït tot una sèrie de teories.\n¿Per què a les dones els agrada més que les embolcallin per les lumbars/sacre que no pas per les espatlles?\n¿Perquè prefereixen una cadira que els aporti la sensació de recolliment i escalf que proporciona un respatller amb un bon encaix del sacre?\n¿Això és perquè aquestes positures al moment d’asseure els recorda la sensació d’embolcallar-se els ronyons amb les mans per apaivagar-se els dolors menstruals?\n¿És per la configuració anatòmica de poder ser mares?\nLa nostra posició anatòmica de les cervicals és la d’un “homo sapiens” caminant per una sabana africana...a la seva velocitat de creuer: de 3 4 Kms/hora. La seva mirada anirà dirigida a visionar el terreny que es trobarà en la tercera passa i que, si li convé, podrà esquivar l’obstacle que hi hagi, sense variar la velocitat del seu pas. Normalment, mantindrà el seu cap en una posició oscil·lant, sense forçar-lo ni endavant, ni endarrere. Puntualment, aixecarà la vista, i conseqüentment el cap, per comprovar l’horitzó. També els baixarà quan calgui minorar la marxa perquè cal fixar-se en un entrebanc que hi ha en el camí.\nUna altra clara diferència anatòmica entre homes i dones, són les vèrtebres cervicals. A igual pes i moviment del cap, els homes tenen el coll més curt i tot l’entorn més musculat. Per contra, les dones solen tenir el coll més llarg i esvelt i una musculatura més “feble”. En conseqüència, les dones solen tenir més lesions en aquestes vèrtebres. Hi ha estudis que constaten: "L’alta incidència de dolor cervico-dorsal a les dones és una realitat. Dues vegades major per a les dones que per als homes”.\nTanmateix, avui en dia, tant homes com dones, porten ulleres progressives. La panoràmica visual d’aquestes ulleres, en la seva part central, te una escala molt ajustada d’enfocaments. En conseqüència, s’ha d’estar contínuament fent moviments forçats de les cervicals per a veure correctament el que hi ha a la pantalla. Les repetides males posicions, sobretot quan falta musculatura, provoca les pertinents molèsties cervicals. Per altra part, amb ulleres o sense, i sense adonar-nos, en part per la concentració que hi posem davant d’una pantalla, adoptem positures molt forçades amb les nostres cervicals, propiciant dolències cervicals.\nAlgunes, poques, cadires que disposen d’un reposacaps realment ergonòmic per adaptar-se a les diferents posicions de treball davant d’una pantalla +teclat, poden alleugerir aquestes molèsties cervicals. (Els models de Sedus: Swing Up i Open Up, tenen un reposacaps que ajuda a mantenir les cervicals en una posició correcte). El model Freedom-Headrest de Humanscale, proporciona un posicionament d’una certa ingravidesa al tors, que a més a més d’embolcallar molt bé el sacre, característica molt apreciada per les usuàries femenines, i donar un perfecte suport a les “esses” de la columna; recull i aguanta molt bé el pes del cap, aprofitant la curvatura cervical per disposar la vista per tal d’enfocar a una pantalla. En canvi, Herman Miller no té cap model amb reposacaps, però ha dissenyat la cadira EMBODY –únic model d’aquestes característiques que hi ha al mercat- que regula el suport dorsal, de manera que manipulant aquesta part del respatller situa les cervicals en una posició anatòmica correcte, respecte de la adequada observació de la pantalla de l’ordenador.\nMalgrat tot, moltes cadires prou ergonòmiques no disposen de recolzament cervical. La millor solució és disciplinar-se en adoptar la millor posició de treball, respecte del nostre disseny anatòmic.


Joesaar i Mason: «Hem de ser optimistes» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nA l'esquerra Joesaar i a la dreta Mason\nQuan falta menys d'una setmana per al debut del Manresa en el primer amistós d'aquesta estranya pretemporada, els bagencs ja fa dues setmanes que s'entrenen, temps suficient perquè els nous fitxatges tinguin una idea de l'equip i dels seus companys. «És un equip solidari, estem traballant molt bé i gaudim quan estem a la pista. Encara ens estem coneixent, tot demana el seu temps», explicava Janari Joesaar. Mason, per la seva banda, va parlar d'expectatives. «Estem entrenant-nos molt bé, som un equip sense grans egos, pensem en el col·lectiu, així és com estem treballant. Tenim ganes de fer una bona temporada i, per què no, arribar als play-off», va explicar Mason. El Baxi Manresa ha fitxat jugadors joves, que, sumats a la veterania de peces com Eulis Báez, Dani Pérez i Rafa Martínez, dibuixen un grup ambiciós. «Hem de ser optimistes, serà una temporada estranya, però hem de ser ambiciosos», va remarcar Joesaar. Encara amb la incògnita de si hi haurà dos o tres descensos a l'ACB, això, però, no fa minvar la confiança d'un grup que es veu preparat per anar més enllà. Tot i haver renovat l'equip al complet, el fet d'haver fitxat jugadors joves i amb ganes de demostrar el seu nivell com Mason i Joesaar, apuja el sostre competitiu del Baxi.\nKobe Bryant i Steve Nash\nSolsona enllesteix la primera fase de la restauració de l'orgue malgrat la covid.\nTarragó s'imposa als 400 llisos del Míting de Tenerife .\nMexitxell Tarragó guanya els 400 del Míting de Tenerife .


EL 40% DELS POL·LINITZADORS EN PERILL D'EXTINCIÓ ~ DIARI APÍCOLA\nEL 40% DELS POL·LINITZADORS EN PERILL D'EXTINCIÓ\nPosted by: NATURAENVIU - 11:25\nEl 40% dels insectes pol·linitzadors invertebrats, com les abelles i les papallones, es troben amenaçats, mentre que el 16% dels pol·linitzadors vertebrats estan en perill d'extinció a nivell mundial, un percentatge que augmenta fins a 30% a les illes, amb una tendència creixent. Un estudi de la Plataforma Intergovernamental de Biodiversitat i Serveis Ecosistèmics (IPBES), en què han participat dos científics catalans, ha posat de relleu la importància de la pol·linització de les 20.000 espècies d'abelles i milers d'espècies de papallones, mosques, arnes, escarabats, ocells, ratpenats i altres animals.\nL'investigador del Centre d'Investigació Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF) Jordi Bosch ha treballat en els últims dos anys com a revisor i expert de diversos capítols, i el representant del Centre Tecnològic i Forestal de Catalunya (CTFC) Lluís Brotons ha col·laborat en l'aprovació del document.\nL'estudi assenyala que els descensos en els pol·linitzadors silvestres regionals han estat ja confirmats al nord d'Europa Occidental i a Nord-amèrica, i que la tendència s'encamina cap a l'expansió. Segons aquest treball, "la disminució dels pol·linitzadors es deu als canvis en l'ús del sòl, a les pràctiques agrícoles intensives i a l'ús de pesticides, a l'impacte de les espècies exòtiques invasores, a les malalties i plagues, i al canvi climàtic".\nLa codirectora de l'avaluació i professora de la Universitat de Sao Paulo Vera Lucia Imperatriz Fonseca assegura que "els pol·linitzadors contribueixen de forma important a la producció mundial d'aliments i la seguretat nutricional, per la qual cosa la seva salut està directament vinculada al nostre benestar ja que aporten vitamines i minerals, sense els quals el risc de malnutrició podria créixer".\nPerilla la producció mundial\nEntre 214.974 i 527.831 milions d'euros de la producció alimentària mundial, que inclou fruites, hortalisses, llavors, fruita seca i olis vegetals, depenen directament de la contribució dels pol·linitzadors com les abelles i altres insectes, segons l'estudi. El volum de la producció agrícola dependent de la pol·linització animal s'ha incrementat un 300% durant els últims 50 anys, i gairebé el 90% de les plantes amb flors salvatges en depenen, cosa que ha generat una situació de dependència de més de tres quartes parts dels cultius del món.\nA més dels cultius alimentaris, els pol·linitzadors contribueixen als cultius de biocombustibles com olis de colza i palma, de fibres com el cotó, de medecines, de farratge per al bestiar i de materials de construcció. Davant aquest panorama de crisi dels pol·linitzadors, els investigadors han comentat que "les pràctiques basades en el coneixement indígena i local poden reduir els riscos a més de promoure l'agricultura sostenible, que contribueix a diversificar el paisatge agrícola i fa ús dels processos ecològics com a part de la producció d'aliments".


La Lluna es va formar amb prou feines 30 milions d'anys després de la creació del Sistema Solar | Consumer\nLa Lluna es va formar amb prou feines 30 milions d’anys després de la creació del Sistema Solar\nLa calor de l'impacte que va donar lloc al nostre satèl·lit va originar un oceà de magma que va trigar 20 milions d'anys en solidificarse\nA diferència dels altres mons sòlids, la Lluna no es va formar com a conseqüència de l’acreció de materials en un Sistema Solar primitiu, sinó a causa del gegantesc impacte d’un cos de la grandària de Mart contra una Terra en plena formació i que encara no havia acabat el procés que la portaria a convertir-se en un cos sòlid.\nAquest impacte, que segons els científics es va produir cap al final de l’esmentat període d’acreció, seria responsable de l’últim 10% de matèria que forma la Terra. Per això, conèixer amb exactitud l’edat de la Lluna seria la millor manera de saber, també, el moment exacte de la formació del nostre planeta.\nCientífics de l’Institut de Mineralogia de Münster (Alemanya) acaben de determinar que l’impacte contra la Terra que va donar origen a la Lluna es va produir amb prou feines 30 milions d’anys després de la formació del propi Sistema Solar. Així mateix, l’oceà lunar de magma primitiu es va convertir en un cos sòlid “només” uns 20 milions d’anys després de la col·lisió.\nL’impacte, segons els investigadors, va anar prou violent com per “expulsar” una enorme quantitat d’enderrocs fins a l’òrbita terrestre, a partir dels quals va poder formar-se després el nostre satèl·lit. La calor provocada per la col·lisió va bastar per “barrejar” tot aquest material fos en un enorme oceà de magma. Els científics expliquen en la revista “Science” la manera en què han aconseguit realitzar aquesta precisa datació, a partir de la presència de tungstè-182, un producte de molt curta vida de la família de l’hafni-182.\nEls investigadors van analitzar aquests isòtops de tungstè en mostres metàl·liques portades a la Terra per les diferents missions “Apol·lo” de la NASA i, a partir d’elles, van aconseguir determinar que l’impacte que va donar origen a la Lluna va tenir lloc amb prou feines 30 milions d’anys després de la formació del Sistema Solar, fa més de 4.500 milions d’anys.\ncreació impacto-ca luna-ca


Ho hem aconseguit: el 2019 no pagarem el Castor en la nostra factura - ODG\n15 de gener de 2019 0\nGràcies a l’acció ciutadana que vam promoure sota #NoEnMiFactura, hem aconseguit in extremis que el Govern no inclogui novament el manteniment del Castor en la nostra factura del gas, tal com en un primer moment havien plantejat en l’ordre ministerial.\nLa resposta a la proposta del Ministeri, a través del col·lectiu Cas Castor i la campanya #NoEnMiFactura, han estat reeixides i han obtingut una clara victòria: durant el 2019, no pagarem els més de 8,7 milions d’euros.\nL’enviament de desenes d’al·legacions en el procés de participació pública per part d’actors del col·lectiu Cas Castor i de la ciutadania, ha confrontat al Ministeri amb la realitat de l’altre costat: la societat civil fa una observança permanent i exerceix l’autotutela dels seus drets exigint el no pagament del Castor i el seu desmantellament.\nMalgrat aquesta clara victòria, ENAGAS ja ha fet efectiva la seva reclamació patrimonial a l’Estat, per tant, en 2019 el Castor seguirà sent notícia.\nAntecedents: El nostre post de crida a l’acció del 2018.12.17


04.12.2018 | 01:03\nAls cantaires i excantaires de Saba Nova\nRoser Busquets i Verdaguer Girona\nCom a directora de la Coral Saba Nova de Girona, vull adreçar-me a vosaltres per felicitar-vos pel bon concert, l'acolliment i per tot el temps que heu estat a la coral.\nEl concert del dia 25 de novembre, commemorant el nostre 50è aniversari, va ser un gran èxit, ben cantat (ja sabem que sempre s'escolta alguna nota desafinada, però aquest dia es disculpa tot).\nLes vostres cares eren una barreja de tristor, alegria i emoció. Va ser un concert d'excel·lent. Vam viure tants records...!\nTambé vull adreçar un agraïment molt especial al nombrós públic assistent, que amb el seu escalf i aplaudiments em va arribar al cor i em va fer saltar les llàgrimes.\nAls cantaires només em resta dir-vos que desitjo no perdre el contacte amb vosaltres. Ja sabeu on em podeu trobar.\nLa fundació ASTRID 21\nEl febrer de 2019 complirà 30 anys. Ja en fa 21 que realitzen un sopar solidari i en fa 10 que els nois/es d'aquesta entitat creen uns dibuixos molt bonics que romandran en el seu calendari. La fundació va néixer per tenir cura i donar servei a persones amb la síndrome de Down.\nActivitats diverses i tallers estimulaven aquestes persones a aconseguir més seguretat i d'aquesta manera relacionar-se millor amb els altres. A mesura que es fan grans les necessitats varien i s'intenta crear altres programes d'ajut.\nÉs una fundació oberta, que veié les necessitats d'altres col·lectius amb discapacitats intel·lectuals i els oferiren: les seves instal·lacions, serveis pedagògics, d'administració, d'assistència social, etc.\nLa presidenta de l'entitat, Sra. Pilar Albareda, ha agraït de manera explícita o implícita: a les autoritats el seu interès, als patrons de la fundació la seva intuïció, als empresaris l'oferta dels llocs de treball escaients per a aquestes persones, als comerços i resta de col·laboradors les seves donacions...\nEls reiterats aplaudiments expressaven l'agraïment social vers una fundació transparent, perquè: les aportacions que reben repercuteixen de manera directa a les persones que atenen, mitjançant beques per a famílies necessitades; recolzen els programes previstos...\nPer mitjà de l'acceptació, el respecte, l'estima i un treball constant, Astrid 21 ha aconseguit canviar el pronòstic que teníem d'aquestes persones de ritme més lent, però amb les seves opinions i habilitats per descobrir.\nCal escoltar-los amb empatia, de manera atenta i pacient. Gràcies a la fundació i a tothom que hi col·labora.\nLes tristes i desesperades hores sense tu. Sense el teu cabell, els teus braços, la teva aroma.\nLes tristes i desesperades sense tu. Les tristes i desesperades hores tu. Les tristes i desesperades hores sense tu.\nSense el teu cabell despentinat, els teus braços, la teva aroma, el riure i el plor.\nMare, l'oblit mai existeix, i la teva cara, el teu alè que nuava el meu, encara el sento a prop, tan a prop...\nMare, no puc plorar més, un nus a la gola i palpitacions al cor...


Ford Almussafes presenta un ERO temporal urgent «sense data de tornada»\nFord Almussafes paralitza la producció amb un ERTO «sense data de tornada»\nLa multinacional para la producció en tota Europa pel coronavirus\ndimecres, 18 de març 2020 - 10:15h\nFord Almussafes para la producció «sense data de tornada» | À Punt\nLa direcció de Ford Almussafes ha plantejat als sindicats un Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO) «per força major», amb caràcter retroactiu, a comptar des de dilluns passat, 16 de març, que paralitzarà la producció en la planta valenciana fins que la situació provocada per l'expansió del Covid-19 torne a la normalitat, segons han informat fonts sindicals.\nLa companyia automobilística ha anunciat esta decisió als sindicats en una reunió en la que ha exposat la decisió de paralitzar a partir del pròxim dijous, 19 de març, i durant «les pròximes setmanes», les seues plantes de producció de vehicles i motors en tota Europa, amb l'objectiu d'evitar l'expansió del brot de coronavirus. «Si bé l'impacte del coronavirus fins ara en les nostres instal·lacions ha sigut limitat, els seus efectes en els nostres empleats, distribuïdors, proveïdors i clients, i en la societat europea en general, no tenen precedents», ha assenyalat el president de Ford en Europa, Stuart Rowley.\nERTO urgent en la planta valenciana\nEn el cas de la planta valenciana, immersa en les negociacions d'un ERO de caràcter extintiu plantejat per a 410 persones, la direcció havia posposat les converses sobre este tema arran de la crisi del Covid-19 i havia decidit tancar la fàbrica una setmana completa des de dilluns passat, per a evitar la propagació del virus, que en l'entorn de la factoria ja ha registrat tres casos positius.\nEn este escenari, des de la Unió General de Treballadors (UGT), sindicat majoritari en la planta, s'havia oferit la possibilitat d'«avançar les vacacions de Setmana Santa» per a parar també la següent setmana donada l'«emergència» del moment. A pesar d'això, la marca ha decidit finalment presentar un ERTO urgent. Des d'UGT, el seu portaveu, Carlos Faubel, també president del Comité d'Empresa, ha lamentat que la seua proposta d'avançament de vacacions no haja servit per a solucionar una «situació de gravetat incalculable».\n«D'haver-se adoptat, hauria servit per a garantir el 100% dels salaris, la normalitat del seu cobrament, ja que l'Administració es troba saturada d'ERTO i també per a assegurar l'èxit del Kuga, clau per al nostre futur», apunta el sindicat. En tot cas, Faubel espera que l'automobilística no aprofite per a «traure avantatge» i defensa que este ERTO tinga «les mateixes condicions salarials que els anteriorment negociats». La direcció ha dit que no tindrà resposta per al complement salarial fins divendres que ve, ha apuntat el líder sindical.


Valls i PSC pressionen Colau sobre l’aeroport\nAda Colau, Jaume Collboni i Manuel Valls, en imatges d'arxiu / BComú - Jordi Play - MV2019\nUna moció, pactada prèviament, treu a relluir la discrepància sobre els plans d'AENA per l'ampliació d'El Prat\nManuel Valls ha tret a relluir aquest dimecres la discrepància entre els dos socis del govern de Barcelona sobre el futur de l’aeroport d’El Prat. Una moció a la comissió d’urbanisme, pactada amb els socialistes, ha exhibit la divisió d’opinions de Comuns i PSC i per tant el bloqueig de la posició oficial de l’Ajuntament de Barcelona sobre aquesta infraestructura cabdal per a Catalunya.\nValls ha perdut la votació, perquè els vots del seu partit Barcelona pel Canvi, PSC, PP i Cs no han pogut contrarestar els vots en contra de Bcomú i ERC i l’abstenció de JxCat. Però l’objectiu de la moció era molt més polític i ideològic, ja que la votació en cap cas era vinculant ni tenia efectes directes sobre la decisió d’AENA. L’operador estatal ha llançat un ultimàtum a les administracions catalanes perquè es pronunciïn de forma definitiva abans del mes de setembre sobre la seva proposta per ampliar El Prat, que té un important impacte ambiental.\nLa tinenta d’alcaldia Laia Bonet ha sintetitzat la posició dels socialistes, que són favorables al pla d’AENA. De fet, actualment president AENA l’exdiputat del PSC Maurici Lucena. “Serà el canvi en la demanda el que ha de conduir a canvis en oferta, no al revés”, ha dit Bonet en referència a la posició dels comuns de substituir vols curts per trajectes ferroviaris. “No hem de triar entre tren i avió, són compatibles i complementaris; no estrangulem el futur de l’aeroport per creure que el tren el pot substituir, perquè no ho farà”, ha reblat.\nEn contrast, la tinenta d’alcaldia Janet Sanz (BComú) ha replicat que “és antic fer escollir entre economia i ecologia” i ha demanat reorientar el debat a com han de ser els aeroports al segle XXI. Ha recordat que Barcelona té més vols d’avió que capitals europees com Lisboa o Munic, però en canvi té “un excés d’emissions i contaminació”. Discretament, ha replicat a Bonet que “és clar que és compatible” potenciar l’avió i el tren, “però no tot és possible”. Finalment ha demanat a AENA que destini part dels milions d’euros que té reservats per ampliar El Prat a millorar-ne les connexions ferroviàries per exemple: “Sí a la inversió, no a propostes del segle XX que no tenen futur”.\nPicabaralla entre Sanz i Valls\nSanz i Valls se les han tingut també sobre el paper de França en aquest debat internacional sobre el futur del transport aeri. La tinenta li ha etzibat que esperava d’ell, que se les dona d’europeista, “una proposta en la mateixa direcció que França” en matèria de vols de curt radi. El regidor i ex primer ministre li ha contestat que París té més d’un aeroport justament i que el d’Orly, el més equiparable al de Barcelona, justament està en ampliació.\nERC i JxCat han centrat la seva posició en la crítica a AENA. Els republicans han rebutjat fer “un acte de fe” cap a l’ens estatal d’infraestructures i ha reclamat el traspàs de la gestió aeroportuària a la Generalitat. JxCat ha carregat contra l’ultimàtum i ha negat que realment sigui necessari prendre cap decisió irreversible al consell de ministres de setembre.\nOctubrista Maig 18, 2021 | 21:11\nQuina ràbia em fa haver d'estar d'acord amb la Colau ni que sigui una vegada i en un assumpte que no té cap rellevància perquè els espanyols faran el que els donarà la gana. P.S.: aquesta expressió "Manuel Valls ha tret a relluir" és una catanyolada de les més fastigoses


Sabies Que... Maig\n"A Espanya, totes les elevacions oficials prenen com a referència el nivell mitjà del mar a Alacant. Aquest "nivell zero" el fixa en realitat una petita placa situada a l'escalinata del vestíbul principal de l'edifici de l'Ajuntament de l'esmentada ciutat"\nAnirem apropant-nos al lloc on està aquesta claca. Primer un plànol general\nApropem-nos a aquesta placa daurada que està a la columna de les escales\nPosteriorment van col·locar un cartell.\nI a terra trobem la placa amb la inscripció NP-1\nBé, bé ... molt boniques fotos ... però per què es va triar aquest lloc per calcular l'altura oficial de la resta d'Espanya? i què és això del nivell mig del mar?\nLa resposta la trobem en un interessantíssim article de la revista Soitu.es del 28 d'octubre de 2008. Us posem aquí part de l'article que podreu llegir complet clicant Aquí:\nAlacant té un paper pioner en l'observació científica del nivell del mar, que es remunta a 1870 quan el seu port va ser pres com el "nivell zero" en la referència nacional d'altitud, amb motiu dels actes previs a la sortida de la Volta al Món de Vela.\nAl segle XIX el port d'Alacant, que històricament ha estat considerat com el "port de Castella", era la sortida natural de Madrid a la Mediterrània a causa de la línia ferroviària, que acaba de complir els 150 anys, i probablement això va motivar que els seus aigües fossin les escollides com a punt de referència altimètrica o "nivell zero", que segueix vigent.\nAquesta referència, necessària per realitzar el mapa topogràfic espanyol i senyalitzar les altituds, es va obtenir després que, entre juliol de 1870 i febrer de 1874, un funcionari observés quatre vegades al dia (a les 9, 12, 15 i 18 hores) el nivell del mar sobre una regla de marees que descansava en un senyal metàl · lica en forma de "Z", situada en una escala del moll de Llevant.\nCalculant les mitjanes dels registres sobre la regla de marees, es va adoptar el valor de 0,430 metres com "nivell mitjà del mar" a Alacant sobre el senyal, i es va crear un disc de bronze amb la inscripció "NP-1" (Nivell de precisió número 1), que va ser col · locat en el primer esglaó de l'entrada principal de l'Ajuntament de la capital.\nL'actual responsable dels mareògrafs de l'IGN a Alacant, Ángel García, i Ricardo Pastor, que ha exercit aquest càrrec durant 25 anys fins a la seva recent jubilació, han explicat a Efe que, des d'aleshores, aquest disc de bronze, que reflecteix que el graó està a 3,407 metres sobre el "nivell zero" del port, ha estat usat com la referència altimètrica nacional per la Xarxa Geodèsica per elaborar tota la cartografia d'Espanya.\nEs va triar com a punt de partida la badia d'Alacant, per la seva magnífica estabilitat geològica, la poca diferència entre la plenamar i la baixamar, i per la seva relativa proximitat i bona comunicació amb Madrid, on s'havia situat com a centre d'observacions geodèsiques l'Observatori Astronòmic Nacional.\nNo us oblideu de visitar també el blog "A topa Tolondro", l'autor va realitzar la mateixa investigació i aporta unes dades que són també molt interessants, com aquesta foto que mostra l'exactitud mil · limètrica de l'altura, en una època en què no existien els gps ni les tecnologies actuals. Clica sobre la imatge per anar al seu blog.\n"El so del tro és causa de l'expansió generada en l'aire al pas del llamp. La calor produït per la descàrrega elèctrica és extraordinari, aconseguint fins als 50.000 º C en mil · lèsimes de segon. El raig literalment trenca les molècules dels gasos que formen l'aire"\nVegem un impactant vídeo per comprovar la llum encegadora del llamp (per cert, massa a prop dels que estàven gravant) i el poderós tro.\nAra farem un fantàstic viatge a un núvol de tempesta. Descobrirem el curiós mecanisme de la formació dels llamps.\nI com ens agrada experimentar, aquí teniu al físic Vicente López amb un de molt curiós\n"Els cels que apareixen en els quadres reflecteixen el dia a dia de l'atmosfera retratat pels diferents artistes. En els cels de Velázquez dominen els núvols tipus stratus, mentre que altres pintors com Goya, Rubens o Tiziano van optar per les formes nuvoloses cumuliformes"\nEls estrats en el quadre de "La Rendició de Breda o Les llances" de Velázquez\nEls estrats en el quadre de "Príncep Baltasar Carlos" de Velázquez\n"La Gallina cega de Goya", ja es veuen els cumulonimbus\n"La Cometa" de Goya, cumulonimbus al fons\n"Retrat eqüestre del duc de Lerma" de Rubens\nA "El judici de París" de Rubens apareixen potenes cúmuls en el fons\n"Baco i Ariadna" de Tiziano\n"Venus i Adonis" de Tiziano. Belles formacions de núvols de formació vertical\nLes tres edats de l'home (entre età dell'uomo) Tiziano.\nImpressionant pintura amb cúmuls poc desenvolupats de fons.\n"Les zones d'Espanya amb major precipitació mitjana anual (superior a 2.000 mm) es localitza a Galícia, la Serralada Cantàbrica, el Pirineu Navarro i zones limítrofes de Guipúscoa, el massís de Gredos i les serres que envolten la localitat gaditana de Grazalema"\nCliqueu sobre les imatges per anar a la font de la informació\n"Durant la Dust Bowl, ocorreguda als EUA en la dècada de 1930, es van generar gegantines tempestes de pols que van arrossegar tot al seu pas, donant lloc a les anomenades "torbs negres", que enfosquien el cel, de vegades durant diversos dies seguits"\nHem trobat aquest extraordinari document històric d'aquell moment\nEl Dust Bowl (literalment, 'Bol de Pols') va ser un dels pitjors desastres ecològics del segle XX. La sequera va afectar a les planes i praderies que s'estenen des del Golf de Mèxic fins a Canadà. La sequera es va perllongar almenys entre 1932 i 1939, i va ser precedida per un llarg període de precipitacions per sobre de la mitjana. L'efecte dust bowl va ser provocat per condicions persistents de sequera, afavorides per anys de pràctiques de maneig del terra que van deixar al mateix susceptible a l'acció de les forces del vent. El sòl, despullat d'humitat, era aixecat pel vent en grans núvols de pols i sorra tan espesses que amagaven el sol. Aquests dies rebien la denominació de «ventades negres» o «vent negre». El Dust Bowl multiplicar els efectes de la Gran Depressió a la regió i va provocar el desplaçament de població hagut en un curt espai de temps en la història dels Estats Units. Tres milions d'habitants van deixar les seves granges durant la dècada de 1930, i més de mig milió va emigrar a altres estats, especialment cap a l'oest\nAquí teniu algunes fotos de les que no cal comentar molt:\nActualment les tempestes de sorra es continuen formant, però hem après la lliçó i no solen causar grans danys, encara que la seva espectacularitat segueix sent igual de impatante.\nAquest és de l'11 de gener de 2013\nQue passa si et cases en aquest dia en el qual una tempesta de sorra s'ha de produir?\n"En les carreres de 100 metres llisos, el vent es mesura de forma contínua durant uns 10 segons a partir del tret de sortida. A l'efecte d'homologació del rècord, el vent màxim permès és de 2 m/s (uns 13 km/h)"\nEl velocista jamaicà Usain Bolt és l'actual rècord del món en 100 metres llisos. Va polvoritzar el seu propi rècord el 16 d'Agost a Berlín amb un temps de 9,58. En la categoria femenina el rècord ho té Florence Griffith Joyner amb una marca de 10,49 s. Si cliqueu sobre les imatges podreu veure el vídeo del moment en el qual van fer història.\n"L'interior d'un vehicle és un lloc bastant segur per protegir-se de l'impacte per un llamp durant una tempesta, ja que actua com una "gàbia de faraday". No obstant això, els cotxes d'abans eren més segurs que els de ara, en ser les seves carrosseries totalment metàl·liques"\nAquí podem veure com un llamp cau sobre un dels cotxes.\nSi cliqueu sobre les imatges veureu dos casos més\n"En un aire lliure de partícules, serien necessàries humitats relatives del 300% perquè de forma espontània es formessin microgotes. Si l'aire comença a saturar-se en aconseguir una humitat relativa del 100%, és per la presència en ell de nuclis higroscòpics"\nL'estudi acurat de les gotetes d'aigua que formen els núvols ha demostrat que no estan formades per aigua pura. La humitat que es condensa en l'aire recull petites partícules, anomenats nuclis de condensació o nuclis higroscòpics que suren en l'atmosfera. El vapor d'aigua és invisible als nostres ulls. La grandària de les gotetes és massa petiat per veure-les a simple vista. És just quan les gotes s'ajunten amb partícules de pols, fum, pol·len o partícules de sals dels nostres mars o oceans (nuclis higroscòpics o de condensació) quan es fan visibles en forma de boira o de pluja. Per això, quan presenciem una boira, d'aquestes que diem que es poden tallar amb un ganivet, respirem un aire amb humitat relativa del 100%.\nI com una imatge val més que mil paraules, vegem aquest fragment de documental que a més d'explicar-nos de forma gràfica la formació de les gotes, en aquest cas de la pluja, ens explicarà perquè ens sentim bé quan plou.\nFonts d'informació: Wikipedia Físicanet Meteorología básica\n"Els primers espais del temps en televisió van aparèixer en EUA, el 1941. El 14 d'octubre d'aquell any va aparèixer un personatge de dibuixos animats-el xai Wolly Lamb - cantussejant la previsió del temps a la cadena nord-americana WNBT-precursora de la NBC"\nClica aquí per anar a la pàgina on es troba la informació original\nGràcies al programa "l'aventura del saber" de RTVE amb José Miguel Viñas, emès el 22 de Maig de 2019, hem aconseguit aquestes precioses imatges de Wolly Lamb del 1941. Clica sobre la imatge per veure-la a gran tamany.\nFrancis Galton el 30 març 1875 va publicar a "The Times" el primer mapa del temps del què es té notícia, fins i tot aquest polifacètic científic li devem el saber que no hi ha dues empremtes dactilars iguals.\nEl 4 de desembre de 1916, la primera transmissió telegràfica de la previsió meteorològica, es va produir en l'estudi 9XM al campus de la Universitat de Wisconsin-Madison.\nLa primera emissió de ràdio de la previsió meteorològica, es va presentar el 3 de gener de 1921, per la Universitat de l'estació de 9XM Wisconsin a Madison, Wisconsin.\nI com hem llegit el 14 d'octubre de 1941 l'televisió comença de forma tímida a parlar de previsions meteorològiques a través de les cançons cantades per un llanós xaiet. Hem estat moltes hores buscant imatges d'aquest xai i no hem trobat cap material, ni a internet ni en nombroses fonts consultades. Actualment el domini de Wooly Lamb pertany a una botiga a Pernnintong de la qual hem extret la imatge del xai que figura a l'encapçalament d'aquest article.\nJa tenim una imatge del xai. Ha estat gràcies a John Laurent des de Massachusetts EUA, al qual li estem molt agraïts. Ens ha enviat la següent captura de pantalla al costat d'un enllaç d'un document de l'època. Clica sobre la imatge per anar al document en pdf. Almenys ara ja li veiem la cara.\nSi algun dels que llegiu aquest article, troba algun vídeo d'aquest simpàtic xai o més informació, li estaríem molt agraïts, ja que pretenem que aquesta secció segueixi durant molts anys donant la millor i fiable informació. Mentrestant ens conformarem amb veure un vídeo del 10è aniversari de la cadena WNBT, en la qual esperàvem trobar al desaparegut xai.\n"Per cada gram d'aigua líquida que s'evapora en l'atmosfera s'absorbeixen de l'aire de l'ordre de 600 calories, amb el consegüent refredament del mateix. Aquesta és l'energia calorífica requerida perquè aquest gram d'aigua es transformi en vapor"\nPer entendre millor aquesta afirmació que cal llegir dues vegades almenys, anem a veure gràficament primer els estats en els quals podem trobar l'aigua, aquest líquid tan particular i que és la font de la vida.\nSabent això, ens adonem que això que veiem sortir de l'olla quan s'està fent el saborós brou no és vapor sinó diminutes gotes d'aigua perquè el vapor NO ES VEU. Anem a veure que processos són els que fan que l'aigua es transformi i canviï d'estat.\nGràfics extrets del interesatíssim pdf de la Facultat de Ciències i elaborat per la Dra. Madeleine Renom\nAixí que en alguns casos s'absorbeix i en uns altres s'allibera calor. Doncs això que sembla una ximpleria, és de vital importància en els processos atmosfèrics i el seu coneixement un deure per a tot bon meteoròleg. Us deixem un magnífic document que ens explica amb extraordinària senzillesa els processos de l'aigua i la seva importància.\nExtraordinari documental de la BBC que fa un magnífic viatge per explicar aquests processos de l'aigua.\n"L'escala de Linke permet estimar, per comparació, quina és la tonalitat que presenta el cel serè. Està formada per 9 tonalitats normalitzades que van des del blanc fins al blau marí"\nEncara que ens sembla que cada dia el cel té un mateix blau, aquest color, té innombrables tonalitats presents segons la posició del sol.\nLa desconeguda escala de Linke, de la qual hi ha molt poca informació a internet, els classifica en aquestes nou tonalitats. És molt difícil trobar una imatge del cel que mostri aquesta classificació, tot i que hem trobat aquesta que ho il · lustra prou bé.\nArxiu sonor en què José Miguel Viñas ens parla de les diferents escales meteorològiques, entre les qual es nomena la de Linke\n"Quan un avió depassa els 1.200 km/h, supera la barrera del so, la qual cosa es coneix com Mach 1. El soroll ensordidor que té lloc, és el resultat d'una ona de xoc, al solapar-se en la part davantera de l'avió els fronts d'ona del soroll provocat per la pròpia aeronau"\nClicant sobre el gràfic explicatiu podreu visitar el blog "parlem de..." que dóna interessant informació sobre aquest curiós fenomen. Una de les coses que comenta:\nL'explosió sònica (també anomenada així) arriba als 200 decibels, més que el so d'un motor a reacció al costat de la teva orella. Però amic, què li ocorre al pilot quan travessa la barrera del so?. Doncs que no sent res, no sent ni el soroll del seu motor, ja que el soroll que fa el motor ja ho ha deixat enrere abans d'escoltar-ho.\nVídeo d'avions trencant la barrera del so\n"Les tonalitats que adopten les aurores polars depenen del tipus de molècules interceptades pel flux solar de partícules. El nitrogen - gas atmosfèric abundant - dóna lloc a resplendors en tons vermellosos, rosats i porpres. L'oxigen és el responsable de la color verd"\nPer començar, l'explicació més divertida que he trobat sobre com es forma una aurora i el tema dels colors.\nAurora polar (o aurora polaris) és un fenomen en forma de brillantor o luminescència que es presenta en el cel nocturn, generalment en zones polars, encara que pot aparèixer en altres zones del món durant breus períodes. A l'hemisferi sud és coneguda com aurora austral, i en l'hemisferi nord com aurora boreal, el nom prové d'Aurora, la deessa romana de l'alba, i de la paraula grega Bòreas, que significa nord. A Europa comunament apareix en l'horitzó amb un to vermellós, com si el sol emergís d'una direcció inusual.\nEls millors moments per observar-la són entre setembre i març en l'hemisferi nord (aurora boreal), i entre març i setembre en l'hemisferi sud (aurora austral).\nLluny dels muntatges que es fan a càmera ràpida, Lluis Quevedo, ens mostra una Aurora Boreal tal com es veu realment.\nPer als que no siguin de Ciència i vulguin visualitzar que se sent quan veus una aurora boreal, hem trobat a internet a Clara Lorca que ens explica d'una manera divertidíssima la seva experiència.\nFes clic sobre la foto per veure més espectaculars imatges d'aurores\nFa uns anys vam poder publicar en exclusiva una fotos que ens va enviar el nostre amic i col·laborador, David Fluxà, del fotògraf Pau Agraz. He aqui les precioses imatges que podeu clicar per veure-les en gran.\nEns anem a el Pol Sud per gaudir de les aurores. Recomanable posar el vídeo a pantalla completa.\n"Cada any es formen en cada tronc d'arbre un parell d'anells, un més fosc i estret, de fusta més densa, corresponent a l'hivern (en haver-hi menys llum es redueix l'activitat fotosintètica i es frena el creixement), i un altre una mica més ample i de color clar"\nClicar sobre la foto per anar a una interessant explicació\nAmb un arbre tallat és molt fàcil, com hem vist, comptar els anys del mateix però ¿Què passa si vull saber el mateix amb un arbre viu sense tallar-lo?\nUtilitzarem l'anomenada barrina Presster, un instrument que s'utilitza per obtenir mostres de fusta en arbres vius i estudiar la seva evolució i desenvolupament. Les seves aplicacions són; la Dendrocronologia (edat de l'arbre), estudis de plagues en l'arbre, clima de la zona, inventaris forestals, etc. També s'utilitza per a control de fusta manufacturada en edificació, arqueologia, nàutica, infraestructures (esteses telefòniques i altres), per a control de la densitat i qualitat de la fusta, fusta en descomposició etc.\n"L'efecte foehn influeix de manera important en l'estat anímic de les persones i està relacionat amb certes patologies i transtorns de la salut, com els mals de cap, les nàusees, l'insomni o els estats depressius"\n"L'aire conté una quantitat extraordinària de partícules de pols, sals marines i pòl·lens, que actuen com a nuclis higroscòpics. De no existir aquest microcosmos, l'aire no se saturaria mai de vapor d'aigua, per la qual cosa no hi hauria núvols ni plouria"\nEl vapor d'aigua és invisible, però al ajuntar-se amb partícules de pols o altres nuclis higroscòpics, es fa visible davant nostre. Anem a veure dos curiosos experiments. En el primer la sal actuarà de nucli higroscòpic. En el segon fabricarem un núvol ...\n"El clima de les Canàries està condicionat per 4 factors clau com són el règim gairebé permanent de vents alisis, la presència d'un corrent marí fred, un excepcional relleu i la proximitat al continent africà"\nEl "Sabies que ..." d'avui ens convida a comprovar aquest magnífic relleu i aquest magnífic cel de les Illes Canàries. Hem trobat un resum en alta definició que visualitza 3 dels 4 factors enumerats a la cita. Només ens quedaria la seva proximitat al continent africà. Gaudiu de les imatges i deixar-vos portar de la mà dels vents alísis i de les blavoses aigües de l'Oceà Atlàntic ...\n"La tendència baromètrica és una bona eina de predicció a curt termini. Les baixades brusques de pressió vénen gairebé sempre acompanyades d'un canvi important de les condicions meteorològiques. Tenen lloc en apropar una borrasca o en els moments previs a la tempesta"\nAquest és el nostre baròmetre aneroide en plena caiguda brusca de la pressió atmosfèrica. L'agulla daurada ens marca on era l'agulla negra feia tan sols uns minuts. Aquesta agulla daurada la podem moure i superposar-la amb la negra per a visualitzar les variacions de la pressió atmosfèrica.\nAixí funciona aquest instrument meteorològic:\nAquesta és una magnífica explicació de la pressió atmosfèrica tenint en compte l'altre tipus de baròmetre, el de mercuri, inventat per Torricelli. No te la perdis (per cert, està en gallec però s'entén força bé)\n"Les tonalitats vermelles i ataronjades dels capvespres són degudes al major recorregut atmosfèric dels raigs de sol. Aquests intercepten més partícules en suspensió - presents en elevades concentracions al costat de la superfície terrestre -, i canvia la dispersió de la llum"\nAquí podeu veure una curiosa explicació sobre aquest tema:\nCom sempre, amb un experiment casolà, podem entendre-ho millor:\n"De mitjana, té lloc a l'any entre 16 i 17 milions de tempestes a tot el món, d'on es dedueix que cada dia tenim unes 44.000, generadores de 8.600.000 descarregues núvol-terra. Cada segon cauen 100 llamps sobre la superfície terrestre"\nAquí podeu veure amb una càmera d'alta velocitat un llamp de núvol a núvol ... i dic un, perquè la resta de parpellejants llamps, són totes les proves invisibles a l'ull humà abans que es produeixi la descàrrega elèctrica que si veiem. I tot aquest procés de guspires passa 100 vegades en la nostra Terra a cada segon ... Bàrbar!\n"L'anomenada "cinta transportadora oceànica" és el conjunt de corrents marins - superficials i profundes - encarregat de distribuir la calor per tot el planeta. Aquesta cinta triga centenars d'anys a completar una volta al voltant de la Terra"\nEl nom metafòric de "cinta transportadora oceànica" és anomenada tècnicament per l'Oceanografia física com corrent termohalina (CTH). L'adjectiu termohalí deriva de la paraula termo-que fa referència a la temperatura i la paraula-halino que fa referència al contingut de sal, factors que junts determinen la densitat de l'aigua de mar. Aquí tenim un gràfic que ens mostra com aquests corrents, d'una manera gairebé màgica, viatgen al voltant del nostre Planeta i són part fonamental de la majoria dels fenòmens atmosfèrics que coneixem.\nPerò com ja sabeu, sempre busquem una explicació més senzilla per poder entendre aquest meravellós fenomen natural. La pregunta d'on comença aquesta circulació ens la dóna el següent vídeo.\nI perquè ens passem una estona hipnotitzats, poseu el següent vídeo en HD i a pantalla completa. Es tracta d'un sistema de visualització de la NASA que ens permet simular les corrents oceàniques reals. Els colors ens descobreixen les diferents temperatures de la superfície dels mars i oceans. Els blaus fred i els vermellosos, càlids.\n"A l'inventari de "pluges forteanas", trobem una de monedes antigues (rupies, maravedís i piastres) ocorreguda durant una tarda d'estiu de 1969 en un hostal dels Alps Alemanys. Al dia següent van tornar a ploure monedes en aquest mateix lloc"\nAquestes són les monedes que van ploure\nQuè és això de pluges forteanas?\nDeuen el seu nom a Charles Fort (6 d'agost de 1874 - 3 maig 1932) que va ser un investigador nord-americà, conegut per dedicar a l'estudi de fets no solucionats per la ciència de la seva època.\nEl llibre dels condemnats, la seva obra més coneguda, és una col · lecció de fets menyspreats per la ciència ortodoxa. Va recopilar i va publicar un catàleg amb 25.000 entrades (retalls de premsa de l'època i testimonis) de fenòmens inexplicables fins llavors, que anava classificant en 1.300 caixes de sabates, com són pluges de granotes, precipitació de grans trossos de gel, fang, carn i sofre, neu negra; boles de foc; estels capritxosos, desaparicions misterioses, meteorits amb inscripcions estranyes; rodes lluminoses en el mar; llunes blaves, sols verds; aiguats de sang. Fort, com els científics que criticava, reivindicava la supremacia dels "fets".\nEscolta la seva curiosa història:\nDocumental més complet sobre aquest investigador.\n"Preguntat en una entrevista Antonio Naya per la diferència entre plugim i ruixat, el genial i irrepetible meteoròleg va contestar que el plugim a l'arribar a terra fa xip, xip, xip, i el xàfec fa xop, xop, xop."\nAutor de la curiosiat meteorològica: José Miguel Viñas\nAntonio Naya Cristóbal va ser l'encarregat de donar\n"El part" meteorològic a RNE entre mitjans de la\ndècada de 1970 i finals dels 80.\nAmb un estil molt personal, que el va acompanyar tota la seva vida professional, Naya oferia el seu pronòstic diàriament, de dilluns a divendres, a primera hora del matí. La passió amb què aquest meteoròleg vivia la Meteorologia va aconseguir transmetre-la als oients. A dia d'avui, encara que hagin passat tants anys que tingués lloc la seva última intervenció radiofònica -en 1989-, són moltes les persones que el segueixen tenint en la memòria. <- Text extret de l'excel·lent treball de José Miguel Viñas "La divulgación de la Meteorología en la Radio española" en format pdf -\nEl 2 febrer 2008 moria a Madrid Antonio Naya, un meteoròleg apassionat i apassionant que va desenvolupar una gran tasca divulgadora. Escolta un homenatge realitzat a Ràdio Nacional d'Espanya pel nostre amic José Miguel Viñas, autor de les curiositats meterològiques d'aquesta secció, a Antonio Naya .\nA partir del minut 2:15\n"En els seus espais del temps, Mariano Medina solia oferir les dades meteorològiques dels vaixells J i K, situats respectivament, a les zones marítimes de Gran Sol i Finisterre. El vaixell K estava situat a 45ºN i 16ºW i navegava sota pavelló britànic, francès i holandès"\nClica sobre la imatge de la imatge per conèixer més d'aquest gran meteoròleg espanyol.\nDos dels primers tipus de vaixells guardacostes utilitzats per a missions d'observació del temps a principis de 1940 propera a les costes americanes\nMés informació a Meteored\n"Els pintors del Renaixement barrejaven la pols de lapislàtzuli, amb oli, i obtenien un pigment de primeríssima qualitat amb què pintaven el color blau del cel dels seus quadres. La substància era coneguda també per "or blau", donada la seva escassetat i elevat cost"\nAquests són exemples de quadres pintats amb "or blau"\nLa pols del mineral, l'atzurita o lazulita, proporcionava un pigment blau, molt prestigiós entre els grans pintors del Renaixement per la seva durabilitat. Leonardo da Vinci, Alberto Durero i Fra Angèlic es van referir a la pols de lapislàtzuli com «or blau» i, en l'època, el seu preu igualava al de l'or.\nPràcticament tot el lapislàtzuli utilitzat en l'antiguitat a Euràsia s'obtenia de pedreres situades a les muntanyes de l'Afganistan, les quals encara són explotades amb procediments molt similars als utilitzats fa milers d'anys. A Amèrica, els inques i altres cultures precolombines van explotar fa 2000 anys jaciments a Xile, a la zona d'Ovalle, utilitzant-lo en màscares i ornamentació. En l'actualitat se segueix emprant en joieria, havent-se popularitzat per la introducció en el mercat del lapislàtzuli nord-americà.\nEn el següent vídeo tenim una senzilla explicació del aquesta pedra preciosa tan valuosa. L'explicació està al principi del vídeo, després ens parla de la tècnica en què s'utilitza aquesta pedra per afegir valor als objectes i superfícies més preuades.\n"A conseqüència de la rotació terrestre, sobre qualsevol objecte en moviment - incloses les molècules d'aire - apareix la força desviadora de Coriolis. És la principal responsable del sentit de gir que adopta l'aire entorn d'una borrasca o l'aigua en un desguàs"\nUna molt bona explicació de la força de Coriolis...amb experiment inclòs\nLa prova del desguàs\nA l'Equador la força de coriolis es nul·laa mentres que augmenta als pols\n"Les primeres observacions meteorològiques sistemàtiques del vent, la neu o la pluja, van ser portades a terme pels xinesos cap a l'any 1300 aC El caràcter suposadament sobrenatural dels fenòmens atmosfèrics quedava rellevat a un segon pla"\nLes primeres observacions meteorològiques registrades corresponen a dades de precipitació i van ser realitzades pels xinesos a partir del segle XIII. A Espanya es comencen a registrar observacions en 1737. No obstant això, caldrà esperar fins al desenvolupament de les comunicacions perquè les observacions realitzades en diferents llocs puguin concentrar-se en el lloc on el meteoròleg pugui analitzar-les en conjunt, i així realitzar el diagnòstic de l'estat de l'atmosfera. Per tant, no va ser fins a la invenció del telègraf, el 1840, quan comencen a desenvolupar-se els serveis meteorològics tal com els entenem actualment. Font d'informació: Canarias Innova\nFa més de 3000 anys els xinesos, assentats al llarg de les fèrtils marges del riu Groc, eren capaços de vaticinar l'arribada de les estacions mitjançant les estrelles. Cap al segle III a. de C. havien establert un calendari agrícola o cicle meteorològic basat en els esdeveniments fenològics i meteorològics, dividint l'any en 24 "festivitats". Font d'informació: Tu Tiempo\n"En un tapís d'una sèrie de deu que va encarregar l'emperador Carlos V per commemorar la conquesta de Tunísia, apareix representat un petit tornado. El tapís va ser realitzat entre 1549 i 1551 per l'artista flamenc Willem de Pannemaker"\nImatge: List of figures\nTambé podem veure una forta pluja a la esquerra i en una altra part del tapís una tempesta de sorra i més pluja\nImatges: List of figures\n"Els pols geogràfics no coincideixen amb els magnètics, estant en l'actualitat invertida la polaritat magnètica terrestre respecte a la geogràfica. El Pol Sud Magnètic està situat a uns 1.800 km del pol Nord geogràfic, prop de l'illa dBatthurst, a l'Àrtic canadenc"\nAquí podeu veure el moviment del Pol magnètic a través dels anys en ambdós hemisferis:\nAquí teniu un espectacular documental de gairebé 1 hora de durada que ens parla sobre aquest tema i del qual podem aprendre moltes curiositats i coneixements.\nSi vols tenir dades en temps real de la xarxa mundial d'Observatoris i monitoratge del camp magnètic de la Terra,\nReferències: Intermagnet Science on Sphere\n"El gos, com a guardià i protector, és un animal molt estimat per la nostra civilització occidental; no obstant això, en altres cultures ha corregut pitjor sort, sent vist com a portador de desgràcies. Això explica el sentit pejoratiu de l'expressió "temps de gossos"\nAquest gos es diu Muldoon i espera al seu amo enmig d'una intensa nevada...\nClica sobre la foto i veuràs una altra forma per no passar un fred de gossos\n"En 1677 es va aprovar una llei a Anglatterra que condemnava als "fabricants de pluja" i als "profetes del temps"; tota una legió de peculiars personatges que, igual que els tiradors de cartes o els astròlogs, es guanyaven la vida amb aquestes coses. La llei no es va derogar fins a 1959"\nAbans de la introducció del mapa del temps, el baròmetre era l'instrument decisiu en el pronòstic del temps. El primer pronòstic del que hi ha documents basats en el comportament del baròmetre, el va realitzar Otto von Guericke, de Magdeburg (Prússia), en 1660, que va predir una gran tempesta a causa d'una caiguda de pressió ràpida i intensa en el seu baròmetre, dues hores abans del fenomen.


Forn: "Si traiem un 49% no serà una derrota perquè haurem augmentat i el primer objectiu és consolidar la majoria" La República\nACN Barcelona.-L’exconseller Joquim Forn ha defensat que si l’independentisme no supera el llindar del 50% dels vots en les eleccions del 14 de febrer “no serà una derrota”. En una […]\nACN Barcelona.-L’exconseller Joquim Forn ha defensat que si l’independentisme no supera el llindar del 50% dels vots en les eleccions del 14 de febrer “no serà una derrota”. En una entrevista a ‘Els Matins de TV3’, Forn fixa com a primer objectiu consolidar la majoria independentista al Parlament. “Si traiem un 49% no serà una derrota perquè haurem augmentat. Si traiem més del 50%, perfecte, però ara no fem un debat que si no el traiem, aquella nit electoral haguem de dir que ha estat una derrota”, ha afegit. Preguntat per la tramitació de la petició d’indult per als polítics presos, l’exconseller ha assenyalat que no li faria recança sortir de la presó amb un indult si no ha de mostrar penediment.\nSegons Forn, “qualsevol cosa” que pugui ajudar a treure els polítics de la presó s’ha d’atendre i s’ha mostrat agraït per les iniciatives que demanen l’indult. Però també ha remarcat que la llei no estableix que s’hagi de mostrar penediment. “Cap de nosaltres renunciarà a la independència. No ens poden demanar això. No ens en podem penedir i no hi podem renunciar. Cap de nosaltres ho farà”, ha conclòs. Segons Forn, l’1-O no va ser una derrota i ha assenyalat que també s’han après coses com que “els límits de l’Estat són inexistents” i que per “salvar la pàtria utilitzaran tots els instruments que tinguin encara que sigui a costa de trepitjar els drets de les persones”. De totes maneres, està convençut que els darrers anys han servit perquè molta gent “hagi obert els ulls”.Pel que fa a la situació dins de l’independentisme, l’exconseller ha assenyalat que hi ha més coincidències que divergències i atribueix les picabaralles a una “excessiva visió partidista i, fins i tot, a personalismes”.Forn ha assegurat que quan surti de la presó no farà activitat política com fins ara i que serà un “militant de base” de JxCat. Segons Forn, ja ha cobert una etapa de la seva vida i ha considerat que es necessiten “cares noves” per afrontar el que ve.En referència a les divisió dins de l’espai de l’antiga Convergència i el fet que es presentin en llistes separades, Forn ha admès que no és una bona notícia. “Accepto que no hi hagi un sol partit però reivindico una unitat estratègica i em veig en disposició d’ajudar”, ha afegit.


La presentadora ha pres la decisió per protegir la seva filla\nper Júlia Navarro 02/10/2020 09:32h\nLa presentadora Toñi Moreno ha pres una decisió dràstica que afecta la seva vida personal, com la mostra al públic, i a la seva filla Lola. Concretament, la gaditana ha esborrat totes les fotos del seu compte d'Instagram on apareixia la petita des que va néixer, el passat 21 de gener. I n'havia publicat moltes des de llavors.\nToñi Moreno és una professional de la comunicació, i com a tal, sempre s'ha mostrat molt pròxima als seus seguidors a través de les xarxes, mostrant el seu dia a dia, parlant directament amb alguns dels seus fans i compartint els moments més especials de la seva vida. Per això, l'arribada de la seva filla Lola va convertir les seves xarxes en el lloc ideal per mostrar com la petita li havia canviat la vida, especialment després de tants anys perseguint el somni de ser mare.\nUna publicación compartida por Toñi Moreno (@tmoreno73) el 30 de Sep de 2020 a las 11:27 PDT\nMalgrat tot això, la presentadora ha decidit esborrar-ho tot: «Avui he decidit esborrar totes les fotos que havia publicat amb la meva filla en aquest mur d'Instagram», ha explicat als seus seguidors. Però també ha volgut explicar per què ho ha fet. «Avui m'he espantat en veure-la en la portada d'una revista amb un pixelat tan tènue que se la reconeix. A partir d'ara, us demanaria, companys, que respectéssiu la seva imatge perquè és una menor. Moltes gràcies», ha escrit.\nLa seva sorpresa s'entén especialment perquè, malgrat que ella ha publicat diverses fotos amb la seva filla, sempre ha intentat que no es veiés la seva cara, mostrant-la d'esquenes o ensenyant només parts del seu cos, com les mans o els peus. «En cap [foto] d'ella se li veia la cara perquè sempre us he explicat que havia decidit protegir-la. Eren fotos molt maques on compartia els meus sentiments de mare», afegeix Toñi Moreno.\n#EXCLUSIVA El tierno reencuentro de Toñi Moreno con su hijahttps://t.co/KI2xauERin\n— Diez Minutos (@diezminutos_es) September 30, 2020\nToñi Moreno rep el suport dels companys i els seus seguidors\nAltres companys de la televisió i del món dels famosos han volgut donar suport a la presentadora, amb comentaris com: «Tant de bo et donin el respecte que demanes i mereixes, amiga», de Paula Echevarría; o «Directe a la diana, amiga, bona decisió» de Remedios Cervantes.\nTambé els seus seguidors anònims han volgut mostrar-li el seu suport a Toñi Moreno, amb missatges com «Trist. I el més trist és que no puguis expressar els teus sentiments, si és el que et venia de gust fer», «Crec que amb tu s'han passat tres pobles, tu no has posat una sola foto de la nena on es vegi la seva cara i, a més, en la publicació donen la notícia com exclusiva, donant a entendre el que no és... mentre més honrada i honesta ets, més van a per tu, en fi, Toñi, tranquila i ànims».\nMenor Instagram Toñi Moreno


Kindi Suites Hotel 'Ammān Jordània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n5th Circle District,wadi saqra,facing Istishari Hospital.Kindi St, Amman Centre, 'Ammān, Jordània, 11180 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Kindi Suites Hotel?\nBarri Amman Centre Amman Centre Ciutat Vella d'Amman Amman Centre Ciutat Vella d'Amman Amman Centre\nMés informació sobre Kindi Suites Hotel\nBen situat a la els restaurants, els negocis, compres area de 'Ammān ciutat, Kindi Suites Hotel us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 1 Km, i normalment només es triga 25 minuts per arribar a l'aeroport. També són a fàcil accés Centre Cultural Haya, Strikers, Power Hut.\nA Kindi Suites Hotel, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, màquina de fax, fotocopiadora, impressora.\nL'ambient de Kindi Suites Hotel es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, mini bar, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Kindi Suites Hotel.\nTarifa d'ús d'internet/WiFi diària: 8 JOD\nTots els tipus de viatgers (8)Viatger de Negocis (3)Parelles (1)Viatgers en solitari (1)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (1)Grups (1)


Proven l'existència de les ones grativatòries - Diari de Girona\nProven l'existència de les ones grativatòries\nEinstein va predir fa cent anys aquestes ondulacions de l'espai temps que permeten ara observar el Cosmos invisible\nwashington | efe/ddg 12.02.2016 | 07:15\nL'astronomia va obrir ahir una nova finestra a l'Univers amb l'anunci d'una d'aquests fites científiques que s'esperen durant dècades: la primera detecció directa de les ones gravitacionals que va predir Albert Einstein fa 100 anys en la seva Teoria de la Relativitat General. En una multitudinària conferència de premsa a Washington, els científics de l'observatori nord-americà d'interferometria làser (LIGO) van posar fi a mesos de rumors i gran expectació entre la comunitat investigadora davant una troballa que obre la porta a redescobrir l'Univers, aquest cop, sense necessitat de la llum.\n«Senyores i senyors, hem detectat les ones gravitacionals. Ho hem aconseguit», va anunciar amb orgull el director executiu del laboratori LIGO, David Reitze, que va rebre una gran ovació en una sala abarrotada de científics i periodistes. La fita és doble: es tracta de la primera detecció directa d'ones gravitacionals i de la primera observació de la fusió d'un sistema binari de forats negres. Els físics han conclòs que les ones gravitacionals detectades es van produir durant la fracció final d'un segon de la fusió de dos forats negres en un més massiu. Aquesta col·lisió de dos forats negres havia estat predita però mai observada.\nEl xoc va tenir lloc a una distància de més de mil milions d'anys llum, de manera que els detectors de LIGO han observat un esdeveniment que va ocórrer en un temps i una galàxia molt llunyans. «Hem trigat mesos a veure que realment eren les ones gravitacionals. Però el que és veritablement emocionant és el que ve després, vam obrir una nova finestra a l'Univers», va dir entusiasmat Reitze.\nLes ones van ser detectades a les 09.51 hores GMT del 14 de setembre pels dos detectors de LIGO, un localitzat a Livingston (Louisiana) i un altre a Hanford (Washington), a milers de quilòmetres de distància. El Comitè de Detecció del laboratori, un equip de científics experimentats, va passar més de quatre mesos escrutant el descobriment per confirmar que el senyal provenia del cel i no una font a la Terra o d'una fallada instrumental. La troballa va ser possible gràcies a l'augment de la sensibilitat dels instruments el 2015, en comparació de la primera generació de detectors LIGO. «La nostra observació de les ones gravitacionals compleix amb un ambiciós objectiu establert fa cinc dècades per detectar de manera directa aquest fenomen i entendre millor l'Univers», va explicar Reitze. «A més, completem el llegat d'Einstein en el centenari de la seva Teoria de la Relativitat General», va afegir.\nLa conferència de premsa del gran anunci va abarrotar com poques vegades el National Press Club de Washington, amb centenars de periodistes i científics que, a la llarga fila abans d'entrar, es prodigaven en felicitacions «per això del que encara no podem parlar». L'expectació va ser tal que més de 90.000 persones van seguir l'esdeveniment en directe a través d'internet, les reaccions es van multiplicar per tot el món i les xarxes socials es van inundar de ciència per un dia.\nLa descoberta d'Einstein\nAlbert Einstein va descobrir en la seva Teoria de la Relativitat General que els objectes que es mouen en l'Univers produeixen ondulacions en l'espai-temps i que aquestes es propaguen per l'espai. Predeia així les ones gravitacionals, encara que demostrar de manera directa la seva existència era l'últim repte pendent de la Relativitat. Durant dècades els astrònoms han acumulat evidències clares que les ones gravitacionals poden existir, i el 2000 ja es disposava d'un conjunt complet d'interferòmetres: TAMA300 al Japó, GEO600 a Alemanya, LIGO als Estats Units i Verge a Itàlia.\nLa comunitat científica de tot el món no va tardar a celebrar la fita. El físic Stephen Hawking va assegurar que «la capacitat de detectar té el potencial de revolucionar l'astronomia». El responsable a França del projecte Verge, Benoît Mours, va calificar la descoberta com «el començament d'una gran aventura». Per la seva banda, el director de l'Institut Max Planck de Física de Hannover (nord d'Alemanya), Karsten Danzmann, va considerar que el descobriment mereix ser reconegut amb un Premi Nobel.


Sectors industrials madurs | Geografía | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nSectors industrials madurs\nEscrito el 6 de Abril de 2016 en catalán con un tamaño de 22,74 KB\n¡Escribe tu texto\n6.2. Factors de localització industrial.\nEl sector industrial compres activitats delicades a Processar i transformar les matèries primeres. Són activitats molt diverses que Van des de el tractament de la fusta per elaborar mobles fins al muntatge de Sofisticats dispositius electrònics. Els dos grans sub sectors son la industria I la construcció.\nTradicionalment es consideren tres actors de localització.\n·Disponibilitat de recursos (matèries Primeres i fonts de recursos). Això avui ha quedat superat pel desenvolupament Dels sistemes de transport.\n·Mà d'obra per les industries perquè la Industria es situava a prop de nuclis habitats. Ja en el Segle XX la creació de Centres industrials ha estat un factor d'atracció de la mà d'obra i creixement Urbà.\n·Proximitat entre industria i consumidor, Una industria ben comunicada té més possibilitats de progressar, per això està Als grans eixos binaris.\nA l'actualitat cal afegir sectors socioeconòmics i polítics De forma que la decisió d'ubicar una empresa en un indret depèn del nivell Socioeconòmic de l'empresa.\nInflueix el grau d'instrucció de la població. També depèn de La fiscalitat global baixa i la política econòmica del govern.\nEn els darrers anys de localització De la industria en el món s'ha vist influïda per les grans transformacions de L'economia actual.\n1.Revolució tecnològica que provoca un Increment de ------- amb costos baixos. Es molt important la proximitat als Centres d'alta tecnologia, comunicació eficient, bona infraestructura de Telecomunicacions.\n2.Hi ha agut un increment dels Processos d'obertura, liberalització i des regulació dels mercats. Per tant S'impulsa el intercanvi de mercaderies. Tor això ve afegit per un increment i Una millora de les xarxes de comunicacions.\n3.Creixement econòmic industrial dels Països emergents: s'ha incrementat la competència i això obliga a les empreses A algunes fer inversions tecnològiques i a fer polítiques emprenedores i més Agressives.\n4.Es prioritza el baix cost laboral i Per tant llocs on hi hagi molts treballadors que per tant seran por remunerats I poc conflictius.\n5.Acceleració del processos de Globalització i a l'hora amb aquesta globalització s'incrementen els acords Regionals i els tractats bilaterals (tractats entre dos països) i de Cooperació.\nEn molts pocs anys la combinació D'aquests aspectes ha donat lloc als processos de deslocalització industrial Que han provocat una distribució heterogènia i que ha canviat de les grans àrees industrials a nivell mundial amb un clar predomini de l'hemisferi nord.\nés el moviment que fan algunes empreses que traslladen industries a països on El cost laboral es interior (mango).\n6.3 El Model actual de desenvolupament industrial\nLa crisi Industrial de 1974 va ser evident la necessitat de canviar els sistemes de Producció i això va portar a una revolució de la tecnologia informàtica. Es diu Que a partir d'aquesta data es parla de la tercera rev. Industrial que ha Generat nou model d'empreses en les que tenen una importància creixent les Noves tecnologies i la recerca, el desenvolupament i la innovació (R+D+i).\nEl primer Microprocessador es va crear l'any 1971. A partir d'aquí els microordinadors Van substituir als grans ordinador i en 20 anys es va passar de la inexistència Dels ordinadors personals a una producció de mil milions d'ordinadors. Per tant Neix un nou sector industrial, com la electrònica i la informàtica, on els Ordinadors es convertien en un mitjà imprescindible per treballar en els Processos industrials. Les noves tecnologies han portat a la creació de nou Materials (com la fibra òptica) i han aparegut les Tic (tecnologies de la Informació i la comunicació). Tot plegat a provocat l'aparició de nous sistemes De producció industrial, amb les següents característiques.\n1.Automatització Dels processos productius. (robòtica)\n2.Controlar El processos productius a distància (Internet)\n3.Detectar La evolució de la demanda i reajustar la producció ràpidament\n4.Facilitar La fragmentació dels processos productius i la seva dispersió geogràfica\n5.Agilitar La comunicació entre els establiments i la seu central\nGràcies a Aquests aspectes que hem comentat, les empreses venen els mateixos productes Estandarditzats (repetits), fabricats en sèrie i orientats a un consum massiu i Promocionats en campanyes publicitàries insistent.\nAltres empreses però, Tecnològicament molt avançadés valoren el fluxos de la demanda de productes i a Partir d'aquí dissenyen i programen la producció de forma que eviten els Estocs.\n6.4 La Indústria espanyola i la UE.\n6.4.1 Integració d'Espanya a la UE i la indústria\nReconversió industrial. És un Conjunt de polítiques de xoc que a curt termini permeten salvar industries que Es troben a curt termini. El seu objectiu és reduir despeses i augmentar la Competitivitat. Això a vegades porta al tancament d'empreses inviables. A Espanya això es va iniciar a partir de la crisi de petroli de 1973.\nTot i els esforços per reconvertir Per reconvertir la indústria espanyola des de principis de la dècada de 1980, quan Espanya va signar el tractat adhesió a La CEE (comunitat Econòmica Europea) al 1992 les grans regions espanyoles Tenien una manca de modernització important, el novell d'innovació era molt Baix i hi havia deficiències a les infraestructures i problemes ambientals.\nL'Europa més avançada va tenir Un paper fonamental com a dinamitzadora de l'economia espanyola perquè Espanya Es va convertir en receptora de recursos procedents del pressupost comunitari Que es va invertir en infraestructures bàsiques i en la formació i el Desenvolupament tecnològic i recerca. Després també en aplicar polítiques Ambientals i modernitzar projectes rendibles. L'objectiu era augmentar la Competitivitat de les empreses espanyoles i no perdre quota de mercat a causa De la lliure arribada de productes industrials o Europeus. Les millores també Anaven dirigides a tenir quota de mercat (percentatge dintre del comerç d'un Lloc) als països de la UE i d'aquesta forma es van incrementar les importacions I les exportacions. Actualment hi ha una pèrdua d'importància del mercat Interior espanyol a causa de les grans possibilitats que ofereixen els mercats Europeu i mundial.\n6.4.2 Polítiques ambientals i indústria.\nLa UE està compromesa en els acords Internacionals i exigeix als estats membres que controlin la contaminació del Medi i les emissions de CO2. Per això han pres diverses mesures:\n1.Finançar polítiques ambientals de protecció De territoris\n2.Promoure avaluacions dels impactes Ambientals\n3.Promoure la aplicació de tecnologies Netes (industria verda)\n4.Fomenta operacions de neteja i Rehabilitació\nTot i la voluntat dels diversos Governs espanyols de seguir les indicacions de la indústria espanyola és de les Més contaminants a causa de les emissions de CO2 però la combustió del carbó en Planta siderúrgiques i termo- elèctriques.\n6.4.3 Política industrial de la UE\nEn un món globalitzat la industria europea té dos grans Problemes; la desacceleració de a productivitat i la competència dels països Emergents en els sectors tradicionals i la industria i de les Tic. Per això S'ha deslocalitzat ora de la UE tant les empreses ---- que donaven eines a Molta mà d'obra com les industries d'alta tecnologia.\nPerquè la indústria europea sigui dinàmica i competitiva Necessita;\n1.Augmentar La productivitat basada en a innovació i l'esperit empresarial\n2.Treballadors Ven preparats seguint el model d'EEUU i Japó\n3.Inversió En R+D+i i aconseguir patents europees (que hagin de pagar)\n4.Crear Més indústries d'alta tecnologia\n5.Deslocalitzar Dins de la UE amb costos laborals baixos\n6.Unificar Mesures normatives i fiscals, i concedir avantatges\nAmb això es vol aconseguir lluitar contra la desocupació i Disminuir les diferències entre les regions.\n6.5 Teixit Industrial espanyol\n6.5.1 Teixit Urbà difús interconnectat\nEs parla de teixit urbà perquè la distribució del conjunt d'indústries Amb els diversos nuclis i eixos de comunicació constitueixen una forma semblant A la d'un teixit de roba.\nEls nuclis espanyols industrials tendeixen a créixer i formen àrees Metropolitanes industrials (principals a Madrid i Barcelona). Aquestes àrees Exigeixen infraestructures bàsiques, com comunicacions, disponibilitat D'energia, aigua, recogita de residus etc. A més de les indústries atrau la Creació de serveis auxiliars, com la restauració, empreses de publicitat o construcció. Per tant es genera com a resultat d'aquest procés un espai urbà difús on és Multipliques els polígons industrials i les naus d'emmagatzematge distribució.\nAmb el pas del temps es produirà una dispersió de les empreses industrials que vindrà donada Per un increment del preu del sòl i per problemes derivats de la concentració Industrial.\nLes empreses prefereixen abandonar l’espai urbà i situar-se al costat Mateix dels grans eixos de comunicació més importants per poder accedir amb Facilitat a les grans ciutats.\n6.5.2 Els Grans eixos industrials i els desequilibris territorials\nAquest eix unit a l'eix de L'Ebre concentren el 50 % del volum industrial que es genera. Això afecta a les Comunitats de Catalunya, València i Múrcia. Aquest eix, però qual la UE ha et Una aposta perquè donarà part dels fons Europeus destinats a aquest eix de Comunicacions i al tren d'alta velocitat de mercaderies. Aquesta zona es Connecta amb França i puja per la Vall el Roine fins al centre d'Europa. Les Principals indústries d'aquesta zona són les de la maquinària pesada, la Siderúrgia, la química farmacèutica i alimentació.\nEix de la Vall de l'Ebre\nQue connecta les àrees Catalana i basca. Aquesta àrea tendeix a connectar-se amb Madrid.\nÀrea de Madrid\nAmb un industria tecnològica Molt avançada aporta un 10 % del volum de negoci de la indústria espanyola i té Una forta inversió de capital estranger.\nA part d'aquestes àrees hi Ha unes zones amb una industrialització molt interior: Andalusia, que en els Darrers anys a augmentat el volum industrial acostant-se al 10 % tendeixen a Concentrar-se a Andalusia Occidental (províncies de Cádiz i Huelva).\nLa zona central està por Industrialitzada i destaquen dos nuclis que son Valladolid i Burgos. No arriba Al 10 % de la producció total del país.\nLa zona Cantàbrica i Gallega, parlem d'un 10% de producció industrial principalment als sectors de La metal·lúrgia i la siderúrgia els quals estan en una morta crisi. Hi ha un Contrast de zones molt industrialitzades com el País Basc i Astúries i unes Altres molt poc com l'interior.\nLes Illes Balears i Canàries Molt poc industrialitzades i que presenten problemes d'abastiment energètic i Aigua. En aquestes zones es important indústries de refineries o petroli.\n6.5.3 Sectors industrials a Espanya\nHi han tres tipus:\nEstan formats per la metal·lúrgia, Productes minerals no metàl·lics i productes metàl·lics excepte la maquinaria. És un sector en crisi i que s'ha agut de reconvertir. És molt important a Astúries i al País Basc, i en segon terme a Catalunya.\nEl seu volum ha baixat tot i que Continua sent important perquè s'han incrementat les importacions. Les empreses Han tendit a especialitzar-se en productes d'alta qualitat i així ser més Competitius. Aquesta indústria es molt important en zones poc industrialitzades, Com Castella i Lleó, Castella la Mancha i Extremadura on representen al voltant Del 30% de la prod. Industrial.\nEl nivell de producció es molt baix i està en resecció. Aquí, igual que en el de la alimentació, hi ha una important presencia d'empreses De marques blanques (es més barat i no fan publicitat) ofereixen aquestes Marques per fer competència a països emergents. Hi ha marques que aposten per Prendas de prestigi i de qualitat amb uns models innovadors.\nTenen molta més demanda Utilitzen tecnologia molt més avançada i són més productius. Subsector que Destaquen.\n. Està en procés de reconversió per tant està Patint una forta crisi i un procés de deslocalització.\n. És important sobretot a Catalunya. 'inclou La industria farmacèutica, refineries de petroli, productes plàstics i fibres Sintètiques sobretot per la roba. Té una forta participació de capital Estranger.\n6.5.4. Situació actual de la indústria espanyola\nTot i la modernització de la Indústria espanyola a partir de la entrada de la Uníó Europa, entre l’any 1990 I 1995, hi va haver un període de crisi.\nQuan el país es va recuperar de la Crisi, la indústria es va convertir en el sector més productiu, gràcies a la Moderació salarial i a la flexibilitat de la contractació laboral.\nL’economia creixia per sobre de la Mitjana europea i les inversions espanyoles augmentaven sobretot a Portugal, a Altres països de la UE, a l’Amèrica llatina i al nord d’Àfrica.\nLa indústria ha tingut un bon ritme De creixement de vendes de producció i demanda, tot i que va perdent pes en L’economia espanyola com a conseqüència de la terciarització.\nA partir de la crisi financera Començada a Estats Units l’any 2007, la UE ha començat una recessió i que a Espanya és molt evident perquè hi ha hagut un descens de comandes i de Creixement.\nLa indústria espanyola té una sèrie De problemes estructurals que afecten negativament a la seva competitivitat. Actualment la indústria Espanyola té les següents característiques:\nAvui l’estructura empresarial de les Indústries presenta un nombre majoritari de petites i mitjanes empreses, Gràcies a l’especialització del treball o la subcontractació, que permet a Moltes empreses externalitzar part de la seva producció.\nacord entre un Titular i un altre persona o empresa que és el subcontractista , per a que Aquest segon fabriqui o presti serveis pel primer.\nPortar a fora de l’empresa part del procés productiu.\nLes Petites i mitjanes empreses tenen l’avantatge d’adaptar-se bé a la demanda del Mercat, de presentar menys conflictes laborals, però no permeten que l’augment De producció repercuteixi a la baixa del preu del producte final, ni tampoc Poden fer grans despeses tecnològiques.\nLa Productivitat industrial és menor a la de la uníó europea, fet que incrementa El cost laboral, la solució passa per la R+D+I.\nHi ha molt poca inversió en R+D+I, l’any 2010 La inversió espanyola era de l’1,39% i La mitjana europea era del 2%, per tant el nombre d’indústries de l’alta Tecnologia és petit. De fet només hi ha 22 empreses espanyoles que figuren a la Llista de les 1000 que més inverteixen en investigació.\nD’aquesta Forma la balança tecnològica es deficitària, i per tant les principals empreses D’automòbils, maquinària elèctrica, productes farmacèutics, etc, fabriquen amb Patents estrangeres, que són una bona font d’ingressos per aquells països però Una forta despesa per Espanya. La Solució passa per invertir en educació i formació laboral.\nL’entrada De nous països o nous membres a la UE ha afectat negativament a Espanya per Tres raons:\n·Aquests Països geogràficament estan situats molt a prop de l’eix industrial europeu Format pel Regne Unit, Països Baixos, Alemanya i el nord d’Itàlia.\n·Tenen Una estructura laboral semblant a la espanyola però amb una mà d’obra més Barata.\n·Aquests Països han rebut una forta inversió de capital estranger.\nEls sectors més afectats per la Crisi a la indústria espanyola són el del automòbil i el tèxtil, de manera que Espanya ha de fer una important reconversió Industrial i una forta inversió tecnològica per incrementar la productivitat I poder ser competitius. El futur de la indústria espanyola ha de passar Necessàriament per les exportacions.\n6.5.6.Espais Industrials espanyols en un món global.\nActualment Espanya s’està Incorporant progressivament a la xarxa global econòmica. Avui en dia aquesta Xarxa global es caracteritza per la concentració de capital en unes poques Empreses multinacionals molt poderoses, que arriben a condicionar la política Econòmica dels estats, d’aquesta manera moltes decisions es prenen fora D’Espanya perquè aquí hi ha poques seus Centrals i Espanya no té un paper Rellevant a l’economia mundial.\nPer millorar la productivitat cal Deslocalitzar part de la producció i així moltes empreses tèxtils espanyoles Han fabricat la producció al sud-est asiàtic i al nord d’Àfrica perquè hi ha Molta mà d’obra i barata, mentre que el disseny, que és el que dóna més valor Afegit es fa a Espanya.\nValor afegit :\naugment del valor d’un producte al Llarg del procés de producció i distribució.\nLes conseqüències de la Deslocalització són l’augment de la taxa d’atur i per tant de la pèrdua de Llocs de treball en el sector secundari perquè l’economia es terciaritza. Un últim aspecte per millorar el sector és la fabricació de nous materials, ser Creatiu.\nEntre 1998 i l’any 2007, l’economia Espanyola va créixer molt ràpidament, en bona part gràcies a la construcció que Va arribar a significar el 18% del PIB total de l’economia espanyola i el 30% Si s’hi sumen els sectors associats.\nA mesura que augmentava la oferta Dels habitatges també ho feien els preus, que en aquest període gairebé es va Multiplicar per tres. L’any 2007 hi havia 2.900.000 treballadors a la Construcció quan en el conjunt de la resta d’indústries hi havia en el mateix Anys 3.400.000.\nLes causes d’aquest creixement cal Buscar-les en unes expectatives irreals que el preu dels habitatges pujaria de Forma indefinida, els guanys que s’obtenien amb l’especulació i les facilitats Que els bancs i caixes donaven per accedir al crèdits.\nLa bombolla immobiliària és un elevat endeutament hipotecari basat en L’expectativa irreal que els preus dels immobles sempre anirien pujant.\nLa bombolla immobiliària va provocar Una rapida desacceleració de la construcció que va ser greu a reu d’Espanya, l’atur Abans de la crisi era d’un 8% i ara és d’un 25%. L’atur va afectar primerament Als paletes, al treballadors del sector de la fusta, ciment, als arquitectes, Als pintors, als sanitaris, etc.Aquí!\nModel de desenvolupament del teixit industrial català i espanyol Teixit industrial a Espanya els grans desequilibris territorials terciarització globalitzada Tema 10: la crisi del sistema de la restauració (1898 – 1931) arees geografiques i subsectors productius afectats per la deslocalització El teixit industrial espanyol Desenvolupament teixit industrial espanyol


Václav Havel va tenir un paper protagonista a la Primavera de Praga, però sobretot després, quan es va convertir en un dels líders de la dissidència\n651x366 L’inequívoc compromís amb la democràcia de Václav Havel el va conduir a la presidència del seu país del 1989 al 1992. / MIROSLAV ZAJ / CORBIS VIA GETTY L’inequívoc compromís amb la democràcia de Václav Havel el va conduir a la presidència del seu país del 1989 al 1992. / MIROSLAV ZAJ / CORBIS VIA GETTY\nEl Maig Francès i la Primavera de Praga tenen lloc el mateix any, però... ¿quines connexions tenen els dos moviments? De fet, no gaires, tot i que el seu propòsit era l’“alliberament” de la societat i es tracta de moviments populars.\nVáclav Havel (1936-2011) va tenir un paper protagonista a la Primavera de Praga, però sobretot després, quan es va convertir en un dels líders de la dissidència. “Havel va escriure obres de teatre que trencaven amb el realisme socialista que havia imposat el règim. Eren obres força crítiques amb el règim imperant, el comunisme o «socialisme real»”, diu l’escriptora txeca Monika Zgustova, resident a Catalunya, que era una nena durant la Primavera de Praga. “Després de l’ocupació de Txecoslovàquia pels exèrcits del Pacte de Varsòvia, Havel va mantenir una polèmica assagística amb Milan Kundera, molt seguida tant pels txecs com pels eslovacs. Kundera afirmava que l’heroisme de la Primavera de Praga, de tot el poble txec i eslovac, seria per sempre més un model per a les nacions que es volen rebel·lar contra alguna cosa. Havel deia que no, i subratllava que els txecs i eslovacs no van saber dur a terme les reformes polítiques anomenades Primavera de Praga, que havien d’haver previst la reacció d’un estat tan poderós com el soviètic. D’alguna manera, jo crec que tots dos tenien raó”, diu Zgustova.\nNo havien valorat prou la força de l’Estat... Els sona, això? Ah! Fins al 1989, amb la caiguda del Mur, txecs i altres països comunistes no van aconseguir estovar-lo, i finalment va arribar la democràcia, de la mà de Vaclav Havel.\nLes conseqüències de l’ocupació soviètica van ser devastadores. Es va implantar una mena de neoestalinisme fent encara més fort el control sobre la població. Centenars de milers de txecs van fugir a l’estranger, entre ells la majoria d’intel·lectuals. Havel va decidir quedar-se, tot i que tenia oportunitats d’anar a viure a l’estranger. Ell volia compartir el destí del seu poble. I es va convertir en un dissident capdavanter.\nHavel (Premi Internacional Catalunya, 1995) és un gran home de teatre, intel·lectual i assagista. Però són molts els que no presten atenció a la seva producció literària, sinó al seu paper com a polític, també de primera divisió. Des de la Primavera de Praga (1968) fins a l’ensorrament del règim comunista (1989), Havel va ser detingut i va passar diverses temporades a la presó. Va ser un dels autors de la Carta 77, un document signat per 300 intel·lectuals que reclamava al règim comunista el respecte als drets humans i que va obtenir una gran repercussió internacional. Va escriure un manifest amb un títol ben explícit - El poder dels que no tenen poder -, que va circular clandestinament i es va convertir en una de les referències de l’oposició. El seu inequívoc compromís amb la democràcia el va conduir a la presidència del país, que es va dividir en dos quan ell ocupava el càrrec.


BarcelonaLes empreses del sector del lleure han començat al curs amb males perspectives. La implantació a la major part dels instituts de la jornada compactada ha fet reduir entre un 5% i un 10% el negoci de les empreses que es dedicaven a les activitats extraescolars en horari de menjador. En canvi, l'autorització de la carmanyola ha estat mínima. A més, des de l'Associació Catalana d'Empreses del Lleure l'Educació i la Cultura (ACELLEC), s'ha alertat que en colònies escolars, la contenció de la despesa familiar i les retallades al sistema educatiu, han reduït les reserves en un 20%. Per això, l'ACELLEC demana que es ''protegeixin'' les estades pel gran ''valor afegit'' que aporten al sistema educatiu. La implantació de la jornada compactada a la qual s'han acollit el 70% dels instituts catalans, ha afectat la prestació de serveis de menjador i d'extraescolars a les empreses que es dediquen a aquesta activitat.\ninstituts negoci empreses lleure


Joc Altes torres Online. Jugar gratis\nJoc Altes torres\nJuga el joc Altes torres En línia:\nDescripció del joc Altes torres\nConstruir la torre més alta dels blocs que estan disponibles en el joc. Pila de blocs han de ser tals que no donin lloc a la torre oscil · lant camí no és capaç encara de posar un nou nivell de blocs. . Juga el joc Altes torres en línia.\nCaracterístiques tècniques del joc Altes torres\nJoc Altes torres ha afegit: 19.10.2011\nEl joc es juga: 6051 vegades\nEls jocs com el joc Altes torres\nPink Nou Dormitori\nWinx Muisa habitació\nParc infantil Decoració\nDescàrrega del joc Altes torres\nInsereix el joc Altes torres a la seva pàgina web:\nPer inserir el joc Altes torres a la seva pàgina web, copieu el codi i enganxeu-lo al codi HTML del vostre lloc. A més, si t'agrada el joc Altes torres, copiar i enviar l'enllaç a un amic o els teus amics, compartir el joc amb el món!\nAmb el joc Altes torres, també va jugar al joc:


Ponsa recorre els Balcans enmig d'una gamma de blanc, gris i negre, a la 080 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPonsa recorre els Balcans enmig d'una gamma de blanc, gris i negre, a la 080\nLa dissenyadora manresana presenta a la passarel·la instal·lada al TNC la seva nova col·lecció\nefe 01.02.2017 | 19:37\nUn moment de la desfilada de la dissenyadora manresana efe\nHi ha territoris que són veritables encreuaments de camins, de cultures, de religions, de races... i els Balcans, convuls territori europeu, és un d'aquests punts calents del planeta al qual la disse-nyadora manresana Miriam Ponsa ha dedicat les seves últimes creacions, que va revelar ahir a la 080 de Barcelona, que en aquesta ocasió té lloc al Teatre Nacional de Catalunya.\nEs pot associar aquest territori a l'explosió colorista d'un campament zíngar, però Ponsa ha estat dràstica: redueix la gamma cromàtica en aquesta col·lecció per a l'hivern que ve només a tres colors. Són el negre, el gris i el blanc ocre, un rigor estètic amb el qual esquiva l'ortodòxia dels patrons de la moda ètnica. A aquesta breu paleta, s'hi suma el volum de les peces i, per descomptat, les superposicions, capes i capes de peces, que alimenten aquest to tradicional i de certa improvisació en el vestir amb el qual durant segles s'han cobert moltes dones a les zones rurals: pantalons sobre faldilles i, a sobre, abrics amb els quals protegir-se. En l'elecció dels teixits, la llana és la gran protagonista de la col·lecció de Ponsa, llana en gorres còniques i sabates, llanes barrejades també amb cotó i seda, materials i estructures que es fusionen amb fluïdesa, malgrat la diversitat, com els pobles dels Balcans, segons va explicar la creadora de moda manresana just abans de la desfilada.


Càlculs de fatiga del sector ferroviari per elements finits i tractament de diferents sistemes d’unió\nMemòria (3,125Mb) (Restricted access)\nSardans Morral, Jordi\nEl fenomen de fatiga en els materials ha sigut protagonista al llarg de la historia de tràgics esdeveniments que han causat danys de tot tipus; des de vides humanes a danys materials. Avui dia, tot element estructural d’un vehicle ferroviari és dissenyat segons una (o més d’una) norma o codi. Els codis de disseny a fatiga imposen unes condicions que ha de complir l’estructura per tal de assegurar-ne una vida útil determinada. Manualment és factible efectuar un càlcul de fatiga en una geometria mes o menys senzilla sota un historial de carga senzill. En dissenys reals, més complexos, calcular la resistència a fatiga d’un component resulta molt laboriós; requerint, així, l’ús d’un programa de càlcul per elements finits. Avui dia el mercat ofereix una sèrie de softwares especialitzats en el càlcul de fatiga que poden distingir quines esquerdes es propaguen i quines només s’inicien, que faciliten el post-procés dels resultats dels diferents càlculs; vida a fatiga en cada punt del model, com han de variar els esforços per augmentar la vida del component, les zones que estan sobredimensionades...Tot amb uns marges d’error acceptables. Aquests softwares especialitzats requereixen de la compra o lloguer de llicències noves o addicionals. Aquests costs addicionals a vegades no es poden justificar degut al poc ús que se l’hi pugui donar. Aquest fet implica que molts càlculs a fatiga es duguin a terme mitjançant programes d’elements finits d’ús general. L’objectiu principal d’aquest projecte es assegurar la vida a fatiga d'un dipòsit d’aigües brutes d’un vehicle ferroviari. S’utilitzen dos normes que contemplen la vida a fatiga d’elements estructurals segons diferents criteris. Aquestes normes són: EN 61373 i UNE-EN 12663: La geometria escollida conté unions soldades i unions cargolades. Aquestes unions en el model d’elements finits estan representades de forma simplificada; les primeres amb continuïtat nodal i les segones amb l’ús de condicions de contorn restrictives. Aquestes simplificacions es duen a terme per tal de reduir costos en el temps de modelatge i en el temps de computació. Es durà a terme un post-procés específic tant per a les unions soldades com per les cargolades. Per realitzar el post-procés de les unions soldades es recorrerà a la normativa: EN 1993-1-9-2005: El model d’elements finits es realitzarà amb ANSA, el motor de càlcul serà l’Abaqus i el post-procés es realitzarà amb Meta.\nSubjectsSheet-steel -- Fatigue -- Mathematical models, Bolted joints -- Mathematical models, Welded joints -- Mathematical models, Finite element method, Xapes d'acer -- Fatiga -- Models matemàtics, Unions cargolades -- Models matemàtics, Unions soldades -- Models matemàtics, Elements finits, Mètode dels\nmemoria_de_PFC_segons_plantilla140527.pdf Memòria 3,125Mb PDF Restricted access


Conveni de col•laboració entre l’Ajuntament i l’Associació d’Empresaris de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant | Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant\nConveni de col•laboració entre l’Ajuntament i l’Associació d’Empresaris de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant\nL’alcalde, Alfons Garcia, acompanyat del regidor de l’àrea de Promoció Econòmica, Miguel Ángel Garcés; i el president de l’Associació d’Empresaris de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant (ADE), Josep Joan Domènech, han signat aquest dimarts 27 de febrer passat el conveni anual de col·laboració entre l’Ajuntament i aquesta entitat local.\nPer mitjà d’aquest acord, l’Associació, que aplega més d’una quarantena d’empresaris, s’ha compromès a promocionar el desenvolupament tecnològic, industrial i de serveis al municipi mitjançant la realització de diferents activitats al llarg de l’any a Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant. I, per ajudar a finançar aquestes activitats impulsades per l’Associació, l’Ajuntament s’ha compromès a aportar-hi 3.000 euros.\nTal com han fet constar al text del conveni, tant el consistori com aquesta entitat són conscients de la importància d’arribar a “acords de col·laboració i cooperació entre el sector públic i el privat per continuar fomentant la realització d’actuacions pel desenvolupament econòmic local i per la diversificació econòmica del municipi”.