» De vacances amb en Pla: Tamariu (I) Monòlegs políticofestius\nDe vacances amb en Pla: Tamariu (I)\nDesprés de la Festa Major de la Vila i el seu brogit, convenia un petit descans. Aquest ha estat a Tamariu, i ho he fet acompanyat pel Quadern Gris. Una bona experiència anar a un lloc amb un llibre, no la típica guia turística que te’n parla, o com diria en Pla, te la descriu. Quedi ben clar que estic totalment en desacord amb la part política d’en Pla (paral·lel a en Cambó), però en el quadern gris (al menys la part que he llegit, que és un bon totxo) encara no parla de política clarament, sinó que descriu, en les 300 primeres pàgines la vida a l’Empordà Petit, com ell l’anomena: Palafrugell, Calella, Llafranc, Palamós i … Tamariu.\nRealment m’ha agradat llegir en Pla mentre feia la petita estada. Té una bona capacitat per fes-se explicar (en aquell moment tenia 18-20 anys) i et pots fer una idea no només de la vida d’una família burgesa a Palafrugell (i no Palella de Calafrugell) sinó també de la gent més pobra durant els anys de la Primera Guerra Mundial, on a Catalunya, pel fet de ser neutral es van fer bons negocis.\nCrec que Pla avui dia tindria un bloc, sens dubte, podríem dir que era el primer blocaire descriptor de la literatura catalana. Ric d’adjectius, olors i plats (feia de mal llegir en els moments previs als àpats), et fa veure com eren els empordanesos de la zona, com eren els catalans (en contraposició als castellans, en les seves paraules) i com aquells anys eren convulsos políticament, una època que tothom percebia que estaven passant coses, hi havia germanòfils i francòfils, hi havia republicans i carlins, tot a través dels seus ulls, un home de la seva terra. Un altre que va provar de ser federalista i Espanya el va passar per sobre, conservador però intel·lectualment molt potent. Algun dia posaré alguns fragments que he marcat de les seves pàgines pel que diuen, sovint sembla que no hagi pas canviat res.\nDe fet, escriure un diari de la manera clàssica tan sols planteja una diferència. Crec que en Pla volia que algú ho llegís, però no en aquell moment. És a dir, totes les seves descripcions adjectivades, i més en un poble, hi hagués hagut molt d'enrenou per allò que diu i per allò que deixa veure.\nPotser, a la vegada, els blocaires també emprem part d'aquelles eines, tot i que molt més, diguem, amb opinió, i menys amb descripció, tot i que hi ha blocs amb excepcions. Hi continuaré donant voltes, segur.\nBé, estàvem a Tamariu. Per consell de la Dolors, vaig anar a voltar pels camins del GR92 que van, primer de Tamariu a Llafranc (passant per Sant Sebastià) i després de Tamariu a Begur. Molt millor el primer que, com es pot veure en aquesta foto, passa per zones de pi a tocar de mar, molt més maco que el de Begur, que acabes passant per urbanitzacions, tot i que hi ha una estoneta de bosc, amb alzines, pins i xiprers.\nTamariu és un bon lloc per trobar tranquil·litat. De turisme familiar i català (bé, alguns francesos i anglesos, però no vaig pas sentir espanyol a la platja), semblava que mig Vallès fos allà, famílies de Terrassa, Granollers i Sabadell, sobretot, per com parlaven i pel que deien.\nUn dels dies vaig anar a voltar cap a Sant Sebastià, segons el GR92 1 horeta i mitjà, bé, deu ser això quan vas amb motxilla grossa, perquè tinc la sensació (no duia rellotge) que fou menys. A mig camí, la gran descoberta de l’estiu (després dels alsacians, és clar), Cala Pedrosa.\nImpressionant. Vaig arribar allà a les 9:30 del matí, està a mitja horeta de Llafranc en el camí cap a Sant Sebastià i vas veient una petita caleta que sobresurt reclosa, com tímida, i només hi havia una família. Encara feia bon dia, no bufava gaire vent (com em va dir el senyor del bar, allà restava amagada de mestral) i l’aigua era ben blava i ben plana, com aturada en el temps.\nCom no, es mereixia una capbussada. Platja de pedra grossa (tipus Sa Tuna), de les que posen a prova els peus tendres. Evidentment, no duia pas cap xancleta, així que semblava que entressis fent una coreografia de dansa contemporània per arribar a l’aigua. Però pagava ben bé la pena. Un cop dins, tot i que les pedres estaven embolicades d’algues i les cames lliscaven divertides, et senties com un nàufrag volgut, silenci (de vegades les platges m’atabalen pel brogit que hi corre) i una quietud que donava forces. Com envaït per la síndrome d’Estendhal i vaig ser prop de tres hores, no sempre dins l’aigua, tot i que les maniobres complexes d’entrada i sortida feia que quan entressis t’hi quedessis una bona estona. Només he sentit quelcom semblant a Stonehenge.\nA poc a poc notaves que la pau t’envoltava i que anaven marxant les emprenyades gracienques i nacionals (hi havia més banderes catalanes a les cases del voltant que a l’Ajuntament de Gràcia per festes). Contraposat al soroll de festa major (entrada de Verdi, creuar Joan Blanques, la Plaça de la Vila), no semblava que haguessin passat tan sols 48 hores. Pau. Descans. Vacances.\nBé, continuaré descrivint aquests dies, es mereix una segona o fins i tot tercera part. No per res, però així sembla també que m’estalviï de donar moltes explicacions, je je.\nPer cert, encara hi ha la part política. Molt bé, Carod, el cronòmetre comença a córrer, set anys de feina. Podem, si volem, per fi un horitzó lluny del joc de partits, sinó de país.\nThis entry was posted on agost 27, 2007 at 7:16 pm\tand is filed under Quaderns de viatge. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n13 Responses to “De vacances amb en Pla: Tamariu (I)”\nagost 27th, 2007 at 8:00 pm\n“el meu país és aquell on em diuen ‘bon dia'” deia en Pla oi? Doncs avui li costaria de trobar, el seu país…\ni t’admiro si vas aconseguir sentir res a Stonehenge… jo amb tant de turista i la carretera al costat només vaig poder sentir un enorme cabreig amb l’ésser humà 😉\nexcelent apunt!!! 🙂\nagost 27th, 2007 at 8:05 pm\nGreips, A Stonehenge vaig tenir la sort de poder anar al juliol, i no hi havia quasi turistes, de manera que hi vaig poder seure com tres hores allà palplantat, envoltat d’un cel que es feia infinit, ple de petits núvols i et senties com si fossis al centre de l’univers, són les petites coses especials que quasi no pots explicar, suposo que en acabat és un cop de sort, igual hi vaig a l’endemà i no tinc la mateixa sensació, no sé si m’explico.\nSigues optimista, aquests dies he vist realitats diferents, que no sempre són la de Barcelona, home!! We shall overcome!\nagost 27th, 2007 at 8:13 pm\nno, si aquestes realitats ja les conec (sóc de fora, jo)… però a la zona metropolitana hi ha el 65% de la població 😉\nper cert, aquest GR és el mateix del Camí de Ronda? Jo el vaig fer fa un parell d’anys (de llafranc a palamós) i és genial… llastima q era setmana santa i l’escalfor no era la suficient per animar-nos a baixar a les caletes que es veuen, inaccessibles a la “civilització”….\nagost 27th, 2007 at 8:36 pm\nAvui fent un cafè sentia dos argentins que estaven parlant de com aprendre el català, miraven horaris de cursos i parlaven dels voluntaris per la llengua. Es queixaven, de fet, que els catalans no els parlem en català i llavors els costa molt. Se m’ha aigualit el cafè amb gel d’una petita llagrimeta salada que m’ha caigut, je je.\nSí, a l’enllaça a GR92 veuràs que és el mateix que continua, el proper cop potser aniré a Llafranc i el seguiré des d’allà.\nagost 28th, 2007 at 9:14 am\n“semblava que mig Vallès fos allà, famílies de Terrassa, Granollers i Sabadell, sobretot, per com parlaven i pel que deien.”\ni ja m’imagino q deien els de Terrassa;-)\nQuin apunt + xulo!\njo ja estic currant però explicaré les meves vacances andaluses!\nagost 28th, 2007 at 10:34 am\nGoita-la, al menys podem dir que ens hem vist per Festa Major, tot i que jo estava en una tarima, je je\nMar Gil Says:\nagost 28th, 2007 at 12:38 pm\nÀlex, m’alegro que hagin anat bé les “vacancetes”, lloc bonic per desconectar de l’aborígen de la darrera setmana 🙂\nBen tornat a la vila!!!\nJo no m’he mogut, de moment, però ja fa dos dies que no fumo!!!! Ets pots imaginar com estic, ajjjjjjjjjjjjjjjjjjjjjjjjj………\nagost 28th, 2007 at 5:08 pm\nmolt bé, dos dies, ja, molt bé, ja està fet això!\nEns veurem per les places, je je, ja deu quedar poquet per la teva estada a fora, no?\nagost 29th, 2007 at 11:50 am\npos de moment, post-posada, per finals de setembre 🙁 (Coses del directe!, jejeje), no obstant he descobert una altra Vila quan tothom ha marxat després de festes, una Vila desèrtica, tranquila, apacible, calmada, sense cap mena de distrecció (tot estava tancat!) … a estones bé, però a estones una Vila molt trista!!! sort que esteu tornant tots i totes!!!\nApa un petó de …….. si em veus que m’enfilo al campanar és per les ganes de fumar!!!!\nagost 29th, 2007 at 5:06 pm\nMolt maco l’apunt. El quadern gris el vaig llegir un estiu a l’Estartit. I em vaig obligar a anar a un altre paisatge de’n Pla, El carrer estret, on per cert hi vaig dinar. En Pla m’agrada com descriu, encara que no sempre estic d’acord amb el que diu i crec que alguns cops inventa la realitat que diu i en altres es fa pagar d’alguna manera la seva suficiencia. De totes maneres, ¿qui no te un defecte o altre?\nagost 30th, 2007 at 9:17 am\nvaja, pensa que els altres estarem ben atrafegats, tu estaràs en el descans merescut.\nVols dir aquella Vila on hi ha boles de matolls circulant torrent de l’olla avall, je je?\nÀnims, això de no fumar va endavant!!\ncompletament d’acord amb la teva perspectiva, sempre és el seu punt de vista, tot i ben escrit, notes una certa suficiència o estar per sobre del bé i el mal, diguem, com bé dius.\nJack Monterey Says:\nagost 30th, 2007 at 6:35 pm\nÀlex, mira’t la iniciativa del Xavier Mir al seu bloc de Vilaweb: http://blocs.mesvilaweb.cat/xmir\nVol aconseguir un visionat massiu del vídeo sobre l’Eric i l’Exèrcit del Fènix, concretament de la versió subtitolada en anglès, i així contribuir a la internacionalització de la qüestió catalana. Crec que, a més, preparen un visionat massiu pel 3 de setembre, per poder col·locar el vídeo (la primera part de les 5 almenys) entre els més vistos del dia i adquirir una gran notorietat. Si tens un moment, podries penjar-ho al teu bloc…\nsetembre 2nd, 2007 at 11:33 am\nEi, Jack, demà és el dia, he cregut millor fer-ho demà, a veure si ens en sortim!


Restaurant - Miami Can Pons\nAmb més de mig segle d’experiència en el món de l’hostaleria i la restauració, el Restaurant Miami ”Can Pons” té un gran prestigi al Delta de l’ Ebre i les Terres de l’Ebre, ofereix als seus clients una cuina tradicional mediterrània, especialitzada en el millor peix i marisc de la Badia dels Alfacs, productes sempre frescos i de qualitat, també recomanats són els seus arrossos, producte característic del Delta de l’ Ebre. Degustar de la cuina del Miami ”Can Pons“, és un regal per als entesos en les especialitats marineres i autòctones del Delta de l’ Ebre Fins al 2005 situat al centre de Sant Carles de la Ràpita, la família Pons ha traslladat el restaurant al nou Hotel Miami Mar per seguir millorant.\nMiami ”Can Pons” està destacat entre els 200 restaurants de tot Espanya amb el distintiu Big Gourmand, que premia aquells restaurants amb una bona relació qualitat – preu, que sorprèn a la majoria de visitants de les Terres de l’ Ebre i el Delta de l’ Ebre que visiten aquesta zona del sud de Catalunya. La seva fama queda reflectida en el fet d’estar recomanat en les millors guies gastronòmiques del país (Michelín , Gourmetour , Campsa , El País Aguilar , …) El restaurant disposa d’ una terrassa de vidre amb vistes al mar, a peu de jardí, on es poden degustar les nostres especialitats en un ambient acollidor, un servei amable i atent. Aquesta terrassa, a l’estiu és un lloc idoni per assaborir un sopar deliciós.\nAl capdavant dels fogons, dirigint la cuina tenim a María Salvador i el seu equip, que fan les delícies dels comensals. El menjador està dirigit per Pepe Balada i la carta de vins, amb unes 170 referències, queda a càrrec de Alfredo Gomez.\nConsulta les nostres cartes i menús\nCarta Tardor 1\nCarta Tardor 2


Garantir el futur - Empordà\nGarantir el futur\nJosep Campmajó 01.10.2019 | 06:30\noc independentista i no me n'amago. Soc dels qui creu que no hi ha res més a negociar amb l'estat espanyol que no sigui la comptabilitat del béns compartits i l'intercanvi de presoners. La detenció de membres del CDR la setmana passada, en una mena d'operació militar contra insurgents armats, i la fabricació de proves a partir de deixalles no són cap joc. És un toc d'avís, i no als independentistes precisament. Més aviat és un recordatori a la resta de gironins i de gironines que no voleu la independència. Als que avui fa dos anys no vau sortir a votar o que, com a Pont Major i al Sector Est, us vau oposar amb violència al dret democràtic de votar dels vostres veïns.\nSi sou capaços de deixar d'alegrar-vos quan penseu que els detinguts són una colla de catalufos addictes al llacisme i us pareu a pensar en quina mena d'Estat viviu, potser el somriure se us congelarà als llavis. Perquè un país que sotmet els seus ciutadans al control del que diuen, del que fan i del que pensen, és un país sense futur. Un estat que deté algú de manera preventiva, basant-se en indicis prefabricats i exagerats per tombar rivals polítics és un Estat malalt. Avui poden ser els catalufos llacistes. Demà, qui defensa els drets socials. O qui surt al carrer a queixar-se per la baixada de les pensions. O per ser gai, lesbiana, madrileny, sorià, de pell massa clara, per portar ulleres o per calçar un 45. Un Estat incapaç de governar-se i mancat de Parlament estable, on mana un sistema judicial oligarca, amant de la naftalina, i que troba en el braç armat l'autoritat que no sap trobar a les lleis. Un país on pensar està castigat tant com pensar diferent.\nPotser ara no ho veieu perquè no us interessa. La menjadora dels diferents governs ha fet molt mal a la percepció de la realitat. I la comoditat sol ser molt mala amiga per a la capacitat de comprendre. Però un dia despertareu i sentireu en el coll el mateix ofec que sentim ara els que ens sabem orfes de llibertat. I aleshores, potser, ja no hi haurà qui us pugui defensar. La selecció espanyola, Marta Sánchez i Felip, potser sí que són garants de la unitat indissoluble de la nació. Però només l'anhel compartit de llibertat, a qualsevol preu, ens pot garantir el futur.


Nous contractes de l’ESA per avançar en els projectes de Prometeu i Febo | ServeisTIC.net\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > Ciència > Nous contractes de l’ESA per avançar en els projectes de Prometeu i Febo\nL’ESA avança amb avançats desenvolupaments en dos projectes de demostració de transport espacial insígnia, Prometeu i Febo. Això beneficiarà el nou llançador europeu Ariane 6 a curt termini i es prepararà per a una nova generació de vehicles de llançament europeus en la propera dècada.\nESA i ArianeGroup signen contractes per a Prometeu i Febo\nDaniel Neuenschwander, director de transport espacial de l’ESA, André-Hubert Roussel, conseller delegat d’ArianeGroup i Pierre Godart, conseller delegat d’ArianeGroup, a Alemanya, van signar contractes per valor de 135 milions d’euros per a Prometeu i 14,6 milions d’euros per a Phoebus, durant una cerimònia virtual en línia.\nLa signatura d’aquests contactes representa una fita important en el desenvolupament de tots dos projectes que ara se centraran en tecnologies i processos clau definits fins ara abans de demostracions valuoses.\n“Per garantir l’accés autònom a l’espai d’Europa a costos assequibles, l’ESA es dedica decididament al desenvolupament de noves tecnologies necessàries per a futures solucions de transport espacial. El motor reutilitzable de Prometeu i l’etapa superior de Phoebus en són exemples excel·lents ”, va comentar Daniel Neuenschwander.\nPrometeu impulsarà futurs vehicles de llançament\nPrometeu és un demostrador de motors coets reutilitzables de baix cost alimentat per metà líquid. És molt versàtil i, per tant, és apte per al seu ús en el nucli, el reforç i les fases superiors dels futurs vehicles de llançament d’Europa.\nCompta amb empenta variable, encès múltiples i sistemes de control a bord intel·ligents per a la seva reutilització. Gràcies a la fabricació de capes additives, que representa el 70% de la massa del motor, el nombre de peces és baix i això accelera la producció i redueix els residus. Això pot aconseguir una reducció de deu costos en comparació amb el motor Ariane 5 Vulcain 2 existent. A més, s’espera que l’ús de combustible de metà líquid redueixi el cost de les operacions terrestres abans i després del vol.\nPer completar la fase inicial actual, dos demostradors existents de motors Prometheus realitzaran proves de foc estàtiques al DLR German Aerospace Center de Lampoldshausen, Alemanya. Les dades recopilades a partir d’aquestes proves proporcionaran informació important per validar i demostrar el concepte del motor. Això s’alimentarà en dissenys per augmentar l’empenta del motor des dels seus actuals 1000 kN a 1200 kN.\nAndré-Hubert Roussel, CEO d’ArianeGroup, va dir: “El coneixement que hem adquirit ens permetrà desenvolupar motors més lleugers i molt menys costosos, cosa que farà que els llançadors europeus siguin cada vegada més competitius i respectuosos amb el medi ambient”.\nSis fabricants de motors Prometheus es fabricaran per realitzar proves. Al mateix temps, això demostrarà que el motor es pot fabricar al cost recurrent objectiu.\nEl projecte també prepararà un concepte de Prometeu basat en combustible d’hidrogen líquid que proporcionarà opcions alternatives al metà i que podria estar disponible per al seu ús a Ariane 6 ja el 2025.\nFebo és un escenari superior altament optimitzat per al seu ús en futures versions del proper vehicle de llançament Ariane 6, així com en altres llançadors. Phoebus podria augmentar la capacitat de càrrega útil d’Ariane 6 a l’òrbita geoestacionària en més de dues tones mètriques i reduir els costos de producció.\nArianeGroup treballarà amb MT Aerospace per validar les tecnologies clau de Phoebus desenvolupat amb el suport de l’ESA des del maig del 2019.\nAixò permetrà finalitzar la fase final amb el disseny detallat, la construcció i la prova d’un demostrador a gran escala que consistirà en un tanc de propulsor d’oxigen, un dipòsit de propulsor d’hidrogen, l’estructura d’interfície entre els dos tancs i el cilindre exterior representatiu de la pell exterior de l’etapa superior. Totes aquestes estructures es faran amb compost de fibra de carboni. Un munt de funcions addicionals faran d’aquest demostrador un banc de proves representatiu per a múltiples tecnologies prometedores.\nEls primers prototips posaran en risc la producció del demostrador complet i determinaran la industrialització del procés per a la producció en sèrie d’etapes superiors.\nTecnologies addicionals en els camps de materials i estructures, propulsió i aviónica, podrien utilitzar Phoebus com a oportunitat de “banc de proves” per augmentar el nivell de preparació tecnològica.\nAquestes activitats es duen a terme dins Programa de transport espacial futur de l’ESA.\nStaff 17 de maig de 2021 Ciència\n← ESA – Nom de la nova missió de l’ESA!\nLa Salle Cassà oferirà el batxillerat dual americà a partir del curs vinent →


Salvador Adrià medalla de bronze a Girona\nEnviat per admintao el Ds, 30/04/2011 - 16:06\nL'arquer de Tir Arc Olesa, Salvador Adrià, assoleig la medalla de bronze al campionat provincial de Girona a la modalitat de Round 900 que es va celebrar a la localitat de Salt.\nAdrià que va tenir una bona actuació, a pesar de la pluja, aconseguia sumar 730 punts entre les distancies de 60/50/40 metres amb uns parcials 225/247/258 que li fan estar al podi de campions per la tercera posició.\nLlegeix més sobre Salvador Adrià medalla de bronze a Girona\nSegona Jornada de Sala\nEnviat per admintao el Dv, 19/11/2010 - 13:23\nLa proper diumenge dia 28 de novembre a Figueres i Torrefarrera es celebra la segona jornada de lliga catalana i 1er postal nacional. Els arquers de Tir Arc Olesa estan entrenant amb força per mantenir les seves opcions de lluitar per la lliga catalana a les diferents categories.\nLlegeix més sobre Segona Jornada de Sala\nPrimera Jornada de Sala a Castellbisbal i Caldes\nEnviat per admintao el Dll, 25/10/2010 - 17:42\nLa pri mera jornada de sala va tenir una participació de més de cent-vint arquers a Castellbisbal i Caldes de Montbui, amb resultats dispars pels olesans. resultats En jornada de dissabte a Castellbisbal referent als tres arquers de Tir Arc Olesa que van participar; Marta Alarcon sumava 325 punts 181/144 en les dues series. Fotos.\nLlegeix més sobre Primera Jornada de Sala a Castellbisbal i Caldes\nCatalunya cinc medalles al nacional cadet i menors de 14 anys\nEnviat per arcolesa el Dm, 27/07/2010 - 14:03\nZamora acull X CTO. d'Espanya Cadets i XXII CTO. d'Espanya menors de 14 Anys amb la participació de 23 joves promeses del tir amb arc català que aconseguien cinc medalles, entre ells dos olesans Marc Altarriba i Guillem Figueres. classificacions: lliga nacional: ranking nacional: fotos:\nLlegeix més sobre Catalunya cinc medalles al nacional cadet i menors de 14 anys\nSis campionats de Catalunya i dos records dels olesans al Round 900\nEnviat per arcolesa el Dll, 12/07/2010 - 11:57\nfotos. classificacions. Terrassa acull el Campionat Catalunya Round 900 a l'aire lliure que va tenir molt bona participació. Els arquers de Finques Olesa aconseguien sis títols de campions de Catalunya i dos nous records catalans.\nLlegeix més sobre Sis campionats de Catalunya i dos records dels olesans al Round 900\nElias, Souto, Sergio i Julià medallistes al català de Sant Celoní\nEnviat per arcolesa el Dg, 20/06/2010 - 22:33\nA Sant Celoni es celebra el Campionat de Catalunya aire lliure absolut i I Copa de Catalunya per a persones amb discapacitat amb una participació de 67 arquers. Quatre medalles es el botxí dels arquers de Finques Olesa.classificacions.\nLlegeix més sobre Elias, Souto, Sergio i Julià medallistes al català de Sant Celoní


Bloc de Medi Ambient de l'escola Guillem de Montgrí: de desembre 2010\nUs comuniquem que l’Institut Jane Goodall ha llançat la tercera edició\ndel BioDiverCiutat. Aquest programa d’educació ambiental té com a\nobjectiu informar i conscienciar sobre l’existència i la importància de la\nbiodiversitat en el medi urbà en el que vivim i ajudar a la seva protecció.\nBioDiverCiutat està dirigit als ciutadans i ciutadanes d’Espanya, amb\nespecial èmfasi a estudiants entre 8 i 12 anys (cicles mig i superior\nd’Educació Primària), ja sigui als seus centres educatius guiats pels seus\nprofessors/es, com a activitat extraescolar o com a iniciativa individual,\ngrupal o familiar.\nEl programa també ofereix un Concurs nacional d’Ecoiniciatives per\nmotivar a petits i grans a realitzar accions efectives que ajudin a reduir la\nnostra petjada ecològica, a protegir la biodiversitat i conservar la salut del\nmedi ambient. El tema de l’Ecoiniciatives és lliure, tenint en compte l'argument\nprincipal del programa: la biodiversitat en general, i la urbana en\nparticular. Es poden incloure, entre altres, activitats de protecció de\nflora i fauna, reciclatge, estalvi energètic i educació ambiental. Es poden\npresentar projectes que es realitzin durant l'any escolar 2010-2011.\nPer la mera presentació d'una ecoiniciativa en el termini i condicions\nassenyalades, cada responsable de grup rebrà de regal un llibre de la Jane\nEls 10 grups finalistes rebran a més un apadrinament anual ChimpAmig@s\n(www.janegoodall.es ), amb seguiment dels progressos dels més de 140\nximpanzés orfes rescatats al Centre de Recuperació de l’Institut Jane\nGoodall al Congo.\nA més, es concedirà al grup guanyador: Una interessant excursió a un\nCentre d'Educació ambiental d’Espanya, amb activitats incloses, per tal\nd'explorar l'entorn natural i aprendre més sobre biodiversitat, que es durà a terme a\nfinals de juny de 2011. L'Institut Jane Goodall escollirà aquest Centre en\nfunció de criteris educatius i de sostenibilitat.\nUs convidem a sumar-vos a aquesta iniciativa. Segur que guanya el planeta,\ni així, hi guanyem tots.\nPublicat per Betty ambient a dimarts, de desembre 14, 2010 Cap comentari:\nCarta del cap indi Noah Sealth\nPublicat per Betty ambient a dijous, de desembre 02, 2010 Cap comentari:


L’INEFC present a la signatura del Pacte Nacional de l'Activitat Física i l'Esport\nEl conseller de la Presidència, Jordi Turull, i el secretari general de l’Esport, Gerard Figueras, han signat el Pacte Nacional de l’Activitat Física i l’Esport de Catalunya juntament amb entitats, clubs, consells esportius, federacions i col·legis professionals en un acte al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat. El Pacte és la culminació d’un “ampli i enriquidor procés de participació, debat i reflexió arreu del país per dissenyar un nou model de governança de l’esport”, que es va iniciar el passat mes de gener.\nDels tres grans objectius del Pacte Nacional de l’Activitat Física i l’Esport, destaca, en primer lloc, simplificar la legislació actual, fent “lleis més simples, modernes i senzilles; tràmits més àgils, reordenar el sector, delimitar amb claredat les funcions d’uns i altres i adaptar-se a les noves realitats i demandes socials, juntament amb l’aparició de nous actors”, ha destacat Figueras.\nEl segon gran objectiu del Pacte, com ha explicat el secretari, és “fixar un finançament sostenible en el sector esportiu, amb un marc estable i clar en la col·laboració entre l’àmbit públic i el privat”.\nEl tercer gran objectiu del Pacte Nacional és “convertir l’esport i l’activitat física en el quart pilar de l’estat del benestar. L’activitat física comporta un estil de vida més saludable, transmet valors positius, redueix el risc d’exclusió social i millora els resultats acadèmics”.\nD’altra banda, el secretari general de l’Esport, Gerard Figueras, ha recordat que el Pacte Nacional de l’Activitat Física i l’Esport es va iniciar a construir a finals del mes de gener “amb un ampli i enriquidor procés de participació per dissenyar un nou model governança en l’àmbit de l’esport a Catalunya”. En aquest sentit, Figueras ha assegurat que “comencem a edificar uns nous pilars que sostenen sòlids un esport català que gaudeix d’una salut de ferro. Que té un teixit esportiu immensament ric i amb uns resultats esportius envejables per molts altres països”. El secretari general de l’Esport ha recordat que “tenim l’encàrrec i el mandat democràtic de deixar el país a punt per a la consecució d’un nou Estat. Aquests reptes que assumim ens faran ser un país referent a Europa i en el món occidental”.\nPacte Nacional de l'Activitat Física i de l'Esport a Catalunya


El TC diu que Torrent va vulnerar els drets de l'oposició en tramitar una proposta sobre la DUI\nEl Tribunal Constitucional (TC) ha sentenciat que el president de Parlament, Roger Torrent, va vulnerar els drets de l'oposició en tramitar en 2018 unes esmenes de la CUP sobre una proposta de resolució que reiterava la declaració unilateral d'independència (DUI) de 2017.\nLa decisió accepta un recurs que va presentar Cs i declara que "s'ha vulnerat el seu dret a exercir les funcions representatives" i anul·la la decisió de la Mesa de Parlament per la qual va admetre a tràmit aquestes esmenes.\nEls fets van passar a inicis de 2018 --encara no s'havia constituït el Govern de Quim Torra i al Parlament estava immers en la polèmica per les investidures fallides--, quan JxCat presentar una proposta de resolució que demanava legitimar l'expresident Carles Puigdemont com a president de la Generalitat.\nLa CUP va presentar diverses esmenes a aquesta proposta que buscaven que la Cambra catalana es reafirmés i reiterés la DUI aprovada pel Parlament el 27 d'octubre de 2017, i la Mesa la va tramitar, malgrat l'oposició de Cs i PSC-Units, i les advertències dels lletrats, i posteriorment va rebutjar les peticions de reconsideració presentades.\nNo obstant això, aquestes esmenes mai van arribar a votar-se al ple perquè finalment la CUP i JxCat van pactar una resolució alternativa i rebaixada respecte a la proposta inicial dels 'cupaires', de manera que el Parlament va evitar ratificar la DUI.\nEl partit taronja va presentar un recurs davant el TC per la decisió de la Mesa de tramitar les esmenes de la CUP i ara el tribunal ha sentenciat donant la raó a Cs.\nEl TC argumenta que la Taula hauria d'haver inadmès les esmenes perquè les considera inconstitucionals i contradiu resolucions seves anteriors, com la que suspenia la llei del referèndum aprovada per convocar l'1-O.\nL'Alt Tribunal afirma que la Mesa i Torrent coneixien d'admetre a tràmit les esmenes implicava "no respectar l'ordenat" pel TC, pel que creu que era el seu deure paralitzar la iniciativa.\n"S'ha de concloure que la Taula de Parlament i el seu president han faltat al seu deure constitucional d'acatar el resolt pel TC", conclou l'Alt Tribunal.


Col·legi Verge de Monti-sion Porreres - Pàgina 45 de 53 - Web del Col·legi Verge de Monti-sion Porreres\nCol·legi Verge de Monti-sion Porreres\nWeb del Col·legi Verge de Monti-sion Porreres\nCC Verge de Monti-sion info@vergedemontision.com\n971 647 296\nAquests dies tots els alumnes de l’escola han assistit al teatre patrocinat per l’ajuntament de Porreres, per celebrar la setmana del llibre.\nEls nins/es d’educació infantil, primer i segon han vist l’obra “LA LLEGENDA DE SANT JORDI” i els de 3r, 4t, 5è i 6è l’obra “EL GEGANT LA DONZELLA I EL FILL DEL PESCADOR”.\nAnar al teatre és una forma de créixer, ja que ens permet\n-Compartir un moment d’oci amb els companys.\n-Poder endinsar-nos dins altres vides i apropar-nos a noves emocions i emocionar-nos\nExposició de les Jornades Culturals\nDissabte 29 d’abril a l es 18.00 h\nPer concloure el projecte que vàrem realitzar a les Jornades Culturals, hem preparat una mostra que pretén finalitzar la feina que hem duit a terme. El darrer estadi del projecte és “COMPARTEIX”, per això, us convidam a assistir a l’exposició per poder compartir amb vosaltres aquesta engrescadora experiència realitzada pels alumnes d’educació infantil i primària.\nBases IX Concurs de Narrativa Primavera 2017\nJa han sortit les bases IX Concurs de Narrativa Primavera 2017. A més dels alumnes, recordau que podeu participar exalumnes, pares, mares, padrins, padrines, altres familiars i mestres del Col·legi Verge de Monti–sion. Teniu fins dijous 4 de maig per presentar les vostres obres. L’entrega de premis es farà a l’Olimpíada-paella, que organitza l’AMPA, el […]\nLlegeix més about Bases IX Concurs de Narrativa Primavera 2017\nPORTES OBERTES A CALS HERMANOS\nLlegeix més about PORTES OBERTES A CALS HERMANOS\nJORNADES CULTURALS III\n3r dia de Jornades ACTUA Feis click a l’enllaç i podreu veure un petit vídeo https://splice.gopro.com/v?id=q3W2z9 Avui acaben les Jornades culturals del curs 16-17. Aquest matí hem preparat el manifest i tota la feina que hem fet aquests dies per poder fer la manifestació. Els grups de treball han enllestit algunes de les tasques que […]\nLlegeix més about JORNADES CULTURALS III\nPORTES OBERTES 22-23\nCALENDARI ESCOLARITZACIÓ CURS 22-23\nCarrer de la Caritat, 13\n07620, Porreres, Illes Balears\nQuan ens envies un missatge acceptes que Col·legi Verge de Monti-Sion recopila i tracta les teves dades personals segons el que estableix la nostra Política de privacitat. Recollim les dades per respondre la teva consulta, sent la base legal el teu consentiment. Pots contactar-nos i exercir els teus drets d'accés, rectificació, supressió, limitació del tractament, oposició i portabilitat segons la nostra Política de privacitat.\nEstic d'acord amb l'enviament de comunicacions comercials per part Col·legi Verge de Monti-Sion.\nAsosiación Madres y Padres de Alumnos\nVerge de Monti-sion Porreres\nUtilitzem cookies pròpies i de tercers per analitzar i millorar la navegació.Acceptar Saber més


Dues setmanes confinats. | Bloc sobre els gasos del nadó\nDues setmanes confinats.\nBon dia famílies. Avui portem ja dues setmanes confinats. Estem, si no s'amplia la cosa, a l'equador de l'confinament.\nEl millor, hi ha moltes famílies fent un gran esforç per ajudar i donar una mica d'aire al nostre sistema sanitari. Entre tots podrem fer-ho.\nPerò ara, amb dues setmanes de tancament a l'esquena, a casa es comença a notar la frustració. Per als que no ho sabeu, tenim dos nens. Una nena de cinc anys i un nen d'any i mig.\nAmb tot, estem intentant seguir treballant en línia amb les coses que són urgents i més hem de fer seguir cap endavant amb la "ensenyament en línia". A part de realitzar totes les tasques de la llar per a assegurar-te que a casa hi ha ordre (si no, ens tornaríem tots bojos) i que les hores de menjars i migdiades més o menys es mantenen.\nLa teoria és una i després arriba el moment quan t'adones de nassos amb la realitat ... que et força a ser més flexible amb l'horari. Encara que sí que tenim sagrat mantenir les rutines perquè són bàsiques per mantenir-nos a tots assenyats en aquest moment (imagino que ja intuís que jo sóc bastant ordenada ... jeje. O el intent amb dos nens ...). També hem hagut de alleugerir les nostres exigències a l'hora de treballar. Tirem la feina endavant, clar que sí, però no és el mateix treballar sense nens a casa que amb nens. Tractem de dividir-nos meu marit i jo (jo treball al matí i ell a la tarda), però, els nens entren .... I no els vaig a renyir per això.\nAlhora, les classes segueixen també. Res frena. I a hores d'ara t'has de posar la gorreta de professora. Però amb un nen tan petit ja et pots imaginar la tranquil·litat que té la meva filla gran per fer-los. És impossible. Així que fem EL QUE PODEM mentre el petit dorm la migdiada. I si podem ens connectamos a les cites. Però tenim molt clar que tampoc vaig a forçar. Sembla mentida però anem fent tot el que ens van compartint. Així que tampoc vam quedar enrere. Però, el ritme el marquem nosaltres i no l'escola.\nPer què dic això? Perquè estem intentant tot seguir a el mateix ritme que abans. Quan en realitat aquesta és una oportunitat per frenar. Per gaudir d'el temps junts. De les coses senzilles. Potser per a algú que estigui sol a casa, és un bon moment per formar-se. Per fer tutorials o màsters ... o el que sigui. Però quan estem a casa amb nens? Jo sento que no és el moment.\nÉs moment de jugar amb ells, de relaxar-se. De entendre. De parlar molt. Jo crec que el nostre petit sortirà parlant de la jubilació. Va entrar que només deia "caca, papa i mama" i ara ja diu "maco, moto, camió ... i repeteix tot el que diem". És temps de connexió. D'aprofitar aquest regal de frenar. De seguir fent. És clar que sí, també serveix perquè tinguem els nostres moments de "soledat". Però tot amb mesura. i tenint clar les nostres prioritats. Avui dia, qui més ens necessita són ells i la seva salut mental i la seva alegria al llarg d'aquest període depèn de nosaltres.\nI l'escola ja vindrà ... ja seguiran. I el mateix amb el nostre treball. I estic segura que farem més del que teníem previst. Així que, no us preocupeu, doncs. Ara ens necessiten alegres, "descansats" i amb moltes idees.\nÀnims a tots els papis i mamis que esteu tirant 'palante i esteu vivint aquest retir amb la màxima pau i la màxima tranquil·litat. No és fàcil i de vegades la por, la incertesa o l'aclaparament s'apoderen de nosaltres. Però, cal deixar anar. Cal viure i cal connectar.


L'Informatiu - L'AEU tanca un curs atípic però amb la satisfacció d'haver celebrat tota la programació\nL'AEU tanca un curs atípic però amb la satisfacció d'haver celebrat tota la programació\nPublicat el 17 Juny 2021\nEl curs de l'Aula d'Extensió Universitària de Santa Perpètua va cloure dimarts amb un acte festiu on les havaneres van ser les protagonistes. Neus Mar, professora de música i cantant, impulsora de la Cantada anual d'Havaneres a Palafrugell, i Emili Sánchez, expert en música tradicional cubana van fer les delícies ahir del públic assistent al Teatre del Centre Parroquial que ha estat aquest curs la seu de les conferències degut a la situació epidemiològica.\nEl curs va començar el 6 d'octubre amb la conferència del poeta i crític perpetuenc Vicenç Altaió. Les primers sessions es van desenvolupar al Centre Cívic El Vapor i en dos horaris per complir amb els requisits del Procicat, però amb l'enduriment de les mesures l'AEU va optar per traslladar les conferència al Teatre del Centre. La pandèmia s'ha notat amb una davallada del nombre de socis i també pel fet que ha calgut llogar aquest espai, segons apunten des de l'entitat.\nLa presidenta de l'AEU, Maria Rosa Rovira, ha valorat molt positivament aquest curs ja que s'han fet totes les conferències en un any en al que ha calgut adaptar-se a les circumstàncies.Rovira ha reconegut que l'edat dels socis en la franja d'edat amb més risc de Covid-19 ha fet davallar el nombre de socis aquest curs. La presidenta de l'AEU ha agraït els socis la seva fidelitat perquè són "la llavor de l'Aula" i ha afirmat que han demostrat que la cultura és segura, amb actes com la cloenda d'ahir festiva i musical.\nMaria Rosa Rovira ha subratllat que l'aposta de l'AEU va ser la de fer les xerrades presencials i això ho han agraït els socis i també els ponents.\nL'Aula d'Extensió Universitària ha tancat un curs atípic amb la satisfacció d'haver pogut celebrat tot el programa preparat i amb el desig que el curs vinent puguin recuperar la normalitat d'abans de la Covid-19.\nFoto:La cloenda del curs de l'AEU també es va celebrar al Teatre del Centre / AEU


L'Auditori de Quartell es va plenar en la IV Gala de la Música del Camp de Morvedre\nREDACCIÓ - 22/10/2018\nPremiats de la Gala de la Música. EPDA\nLa Junta Comarcal de Societats Musicals Federades del Camp de Morvedre va cel.lebrar ahir 21 d'Octubre a Quartell la IV Gala de la Música del Camp de Morvedre on es van lliurar els Premis Orpheo 2018. Aquest event s'enquadra dins de la Campanya d'Activitats Comarcals de la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana (FSMCV).\nEl públic assistent va omplir de nou l'auditori recolzant aquesta iniciativa. A més de homenatjar als premiats també va poder disfrutar de la música de tres de les bandes de la comarca. Actuacions que es varen intercalar amb els lliuraments de premis i on La Unió Musical d'Algímia, la Unió Musical-Cultural d'Estivella i la Unió Musical de Quartell demostraren la seua bona qualitat musical.\nSegons Fina Gómez Presidenta Comarcal "La Gala es un acte ja consolidat que mostra any darrere any tot el treball que es fa a les SSMM de la nostra comarca". I es que a l'event a més de tots els presidents de les 12 Societats Musicals de la comarca i representants de les seues directives també van acudir gran nombre d'autoritats, entre elles l'anfitrió i alcalde de Quartell, Pere Campos i practicament tota la resta d'alcaldes de la comarca i nombrosos regidors que no es van voler perdre l'esdeveniment.\nEn representació de la FSMCV van acudir a l'acte Daniela González, Roberto Escobar i Mª Ángeles Durán membres de la junta directiva recientment elegida i Juan Bocanegra President Comarcal de l´Horta Nord. També estigueren a l'acte Vicent Cerdà i Lluis Vidal, President i Secretari General de la Confederació Espanyola de Societats Musicals (CESM).\nTots els premiats reberen amb emoció el seu premi però especialment Lluis Vidal, Premi Orpheo Especial concedit per la Junta Directiva Comarcal pel seu treball al món de les bandes primer des de la FSMCV i ara des de la CESM, que va estar visiblement emocionat al seu discurs d'agraïment.


NORAI: Vetllada al restaurant La Selvatana de Palamós.\nEl proppassat 19 de juny, el grup L’Espingari havia de cantar havaneres al restaurant “La Selvatana”. Una indisposició d’urgència d’un dels membres, els va impossibilitar l’assistència i va agafar el relleu el grup Norai. Esperem que el pas per l’hospital sigui sobretot sense importància i de curta durada.\nCantar a “La Selvatana” sempre és un goig perquè a part de menjar-hi molt bé tots els plats que, bàsicament són a base del millor peix de mercat de Palamós, també l’audiència està molt atenta a les havaneres perquè és un públic que coneix molt bé el gènere.\nEl grup Norai va oferir un concert clàssic començant per un valset mariner molt animat com és “La Xalana”, seguint amb “El pensament” i la famosa “La paloma” que va cantar tothom.\nGairebé sempre el grup Norai anima a cantar les tornades de les havaneres més famoses i més conegudes, però a “La Selvatana” no fa falta ja que el públic les coneix molt bé.\nNorai va continuar amb un repertori ple d’animades cançons, com la rumba “Lola la tavernera”, l’havanera asturiana “La capitana”, “Bitxintxo” de José Luis Ortega Monasterio, la preciosa “La barca abandonada”, l’alegra “Mulatada”, “Tornada a Menorca” i es va estrenar l’havanera d’Antoni Mas “Un amor a cada port”.\nPer acabar, com sempre, “El canó de Palamós”, “La bella Lola” i “El meu avi”.\nAl acabar, el públic va dedicar un llarg aplaudiment a peu dret com a bon senyal de satisfacció pel concert efectuat.\nPublicat per Norai a 12:48\nConcert de Festa Major a l’Arbreda de Palamós.\nConcert al Mas Sant Joan.\nConcert a “La bella Lola” del club de Tennis de Mo...\nFesta Major a Sant Quirze de Besora.


No hi ha enemic petit: Menos mal que nos queda Portugal\nLes vacances portugueses del pilot de Ferrari, Fernando Alonso, i la seva dona, Raquel del Rosario, cantant del Sueño de Morfeo, no poden anar pitjor. Si l'asturià ja feia amics avisant que si els paparazzi els emprenyaven diria a tot el món que Porto Santo era una merda, avui la seva dona ha estat agredida quan els fotoperiodistes seguien la parella mentre feien un passeig en bicicleta. Les versions són contradictòries. Mentre la premsa assegura que la cantant es van refugiar en una propietat privada i la mestressa de la casa li va cardar l'òstia, Raquel del Rosario, en un comunicat, no nega l'agressió però matisa que ha rebut la galeta a la via pública i sense cap mena de justificació.\nHome, els paparazzi són emprenyadors. Però seguir una parella donat una volta amb bicicleta tampoc és que sigui un argument per guanyar un premi de fotografia, no?. Ara bé... També dubto que la dona en qüestió agredeixi la Raquel sense cap motiu aparent. En fi... el jutge dirà el que hagi de dir. Fernando Alonso i Raquel del Rosario mai han volgut entrar en el joc de la premsa rosa i només responen preguntes referents a les seves professions. Cosa, per cert, que els lloa.\nPublicat per nohihaenemicpetit a 20:41\nEtiquetes de comentaris: Fernando Alonso, Raquel del Rosario


lloguer | favb.cat\nPresentació del Pacte per l'Habitatge Públic a Glòries\nPublicat el dimarts 29 de juny del 2021 | 11:48\nDia: dijous 8 de juliol\nLloc: Esplanada davant de la porta del Museu del Disseny (DHUB)\nLlegeix més sobre Presentació del Pacte per l'Habitatge Públic a Glòries\nActe de suport del barri de Sant Antoni a l'escola Griselda. Menys turisme i més escoles!\nFem Sant Antoni ha organitzat un acte de suport a l'escola Griselda, que tanca les portes perquè no pot pagar l'actualització del lloguer.\nLa concentració reivindicativaContra l'expulsió del veïnat. Menys turisme i més escoles. Volem seguir essent barri! es farà aquest dimecres 3 de juliol a les 19:00 hores al carrer Parlament, 30, davant de l'escola.\nLlegeix més sobre Acte de suport del barri de Sant Antoni a l'escola Griselda. Menys turisme i més escoles!\nPresentació de la Iniciativa Ciutadana Europea 'Housing for all'\ndijous, 4 abril, 2019 - 11:00\nAquest dijous 4 d'abril es presenta el grup promotor que impulsa la Iniciativa Ciutadana Europea Housing for all a nivell de tot l'Estat. En el cas de Barcelona, l'acte de presentació es farà a les 11:00 hores a l'aula 10 del Col·legi de Periodistes.\nAquesta iniciativa pretén posar el focus en el greu problema de l'habitatge i alhora exigir els governs europeus que prioritzin la inversió pública en habitatge i que aquest sigui assequible.\nLlegeix més sobre Presentació de la Iniciativa Ciutadana Europea 'Housing for all'\nPublicat el dimarts 26 de març del 2019 | 10:23\nEls grups promotors de la ILP Habitatge-24/2015 i de la mesura del 30% convoquen amb caràcter d'urgència demà 26 de març les 12:00 davant del Parlament de Catalunya a una roda de premsa per tal d'avaluar el decret llei 5/2019 de mesures urgents per millorar l'accés a l'habitatge.\nL'esmentat decret llei afecta les mesures d'emergència habitacional i del 30%, i l'habitatge de protecció oficial en general.\nLlegeix més sobre Valoració d'urgència del Decret Llei de mesures urgents per millorar l'accés a l'habitatge


La Pomposa ha estat a casa de la Diana!\nLa Diana ens ha explicat que ha anat a l'aniversari de la seva amiga Isabel que fa P-3 amb la Pomposa. També va anar al parc i van punjar juntes al gonxador. Diumenge van anar al mercat de Nadal de Cornellà i es van trobar a la Sofia de la classe dels Cocodrils. La mare de la Diana va rentar la nostra mascota! Moltes gràcies!! S'ho han passat molt bé!\nPublicat per Xeli Alcaide a 14:08


L’equip intern de PlataformaZEO ha calculat la petjada de carboni de la neteja ZEO celebrada el passat 27 de gener de 2019 amb 125 quilos de residus recollits. Per a realitzar el còmput s’ha fet un càlcul aproximat dels desplaçaments dels assistents i altres materials de gestió, amb un resultat de 10,4 kg emesos. També s’ha realitzat un càlcul de les emissions de CO₂ que es generaran en reciclar els residus recollits durant l’activitat: 0,19 kg de CO₂ en reciclar el Paper, 4,92 kg dels Envasos, 0,33kg del Vidre i 44,2 kg de CO₂ en reciclar residus no classificables.\nLes emissions generades a través del reciclatge són molt menors que les emissions que es produirien en deixar les escombraries abandonades en els boscos\nSi bé en reciclar tots aquests residus hem generat un total de 49 quilos de CO₂, “la quantitat d’emissions continua sent molt menor de la qual es produiria en deixar les escombraries abandonades en la naturalesa” assegura Josep Maria Riba, director de PlataformaZEO. “El més important per a combatre el canvi climàtic és ser ZEO -zero emissions-: tenir com a objectiu reduir el nivell d’emissions que s’alliberen a l’atmosfera, ja sigui amb accions en la nostra vida diària, o accions a la comunitat, com reforestar o netejar platges i boscos” aclareix Riba.\nSi bien al reciclar todos estos residuos hemos generado un total de 49 quilos de CO2, “la cantidad de emisiones sigue siendo mucho menor de la que se produciría al dejar la basura abandonada en la naturaleza” asegura Josep Maria Riba, director de PlataformaZEO. “Lo más importante para combatir el cambio climático es ser ZEO -cero emisiones-: tener como objetivo reducir el nivel de emisiones que se liberan a la atmósfera, ya sea con acciones en nuestra vida diaria, o acciones a la comunidad, como reforestar o limpiar playas y bosques” aclara Riba.\nQuant CO2 emeten els plàstics?\nAmb aquesta acció ZEO no només hem evitat posar en risc els boscos –grans embornals de CO2-, sinó que hem recuperat matèries primeres. Per exemple, per cada quilogram de plàstic que es fabrica des de zero, s’emeten uns 3,5 kg de CO₂ a l’atmosfera, mentre que per cada quilo de plàstic que fabriquem amb matèria reciclada només emetem 1,7 kg de CO₂. Pot semblar una mínima diferència, però, I si ho extrapolem a grans quantitats? Per fabricar 1 tona de plàstic de zero, estaríem emetent 3,500 kg de CO₂, mentre que si ho fem amb plàstic PET, emetríem 1,700 kg de CO₂.\nFabricar matèries primeres des de zero produeix el doble d’emissions de CO₂ que fabricar-les amb materials reciclats. El reciclatge, encara que sigui una de les accions menys agressives per a frenar l’escalfament global, és necessari i una ajuda per a reduir el nivell d’emissions de l’atmosfera. Fins i tot grans quantitats d’escombraries orgàniques, si són abandonades i no tractades, poden emetre metà, un altre dels Gasos d’Efecte d’hivernacle perjudicials per a l’escalfament global.\nEls residus abandonats produeixen Gasos d’Efecte hivernacle en descompondre’s\nÉs per això que gràcies a les accions de recollida i classificació de residus realitzades pels ZEOfans, s’han evitat grans quantitats de CO₂ a l’atmosfera. A més, és necessari recordar que les escombraries abandonades triguen anys a descompondre’s. Més enllà de ser una qüestió estètica, els residus abandonats generen Gasos d’Efecte d’hivernacle en degradar-se.\nI és que només a Espanya, el reciclatge evita l’emissió d’unes 500 tones de CO₂ a l’atmosfera a l’any – segons dades del Climate Reality Project Spain-. Per això recollir la brossa abandonada dels boscos és una acció ZEO que no suposa una gran inversió – com per exemple ho seria passar-te a la mobilitat elèctrica-, i que està a l’abast de tots.


Mercadona incrementa la seva facturació un 3% fins als 20.831 milions d'euros - Mercadona\nValencia, 03 de març de 2016\nCrea 1.000 nous llocs de treball fixos directes, amb un salari mínim d’inici de 1.109 euros nets al mes, que sumen una plantilla de 75.000 persones.\nLes vendes en volum han crescut un 5%, fins als 10.649 milions de quilos i litres (quilitres).\nUn any més ha compartit el seu benefici total entre els components de la companyia: 277 milions entre els treballadors en concepte de prima per objectius; 326 milions a la Societat en concepte d'impostos; i dels 611 milions d'euros de benefici net (+12%), 495 s'han reinvertit en l'empresa com a recursos propis i la resta s'ha repartit entre els accionistes via dividends.\nEl benefici net millora un 12%, fins als 611 milions d'euros, i la inversió assoleix els 651 milions.\nLa contribució tributària de Mercadona, via impostos i seguretat social, s'eleva a 1.497 milions d'euros el 2015.\nEl clúster industrial dels fabricants interproveïdors de Mercadona a Espanya supera les 240 fàbriques amb més de 47.100 llocs de treball.\nMercadona ha incrementat el 2015 la seva facturació un 3% (670 milions), fins a assolir els 20.831 milions d'euros. El benefici net de la companyia, que representa el 3,2% de la xifra de vendes, ha crescut un 12%, fins als 611 milions d'euros. Les vendes per volum també han augmentat, concretament un 5%, fins als 10.649 milions de quilos i litres (quilitres).Un balanç que mostra la confiança dipositada pels més de 5 milions de llars que fan la compra als seus supermercats. A més, la companyia ha complert de nou el seu compromís d’abaixar el preu del "Carretó Menú" i, en 2015, l’ha reduït un 2%, fet que ha suposat un estalvi de 96 euros a l’any per als "Caps".\nMercadona ha continuat el 2015 el seu creixement i ha invertit més de 651 milions d'euros en l'obertura de 60 nous supermercats, la qual cosa ha fet créixer la seva xarxa fins als 1.574, i en la reforma d’uns altres 30. Altres inversions significatives han estat la construcció del bloc logístic d'Abrera (Barcelona), ja en funcionament en un 50%, i l'inici del nou bloc logístic de Vitòria.\nLa seva contribució tributària a Espanya ha augmentat el 2015 fins als 1.497 milions d'euros. D'aquest total, 662 milions d'euros corresponen a la Seguretat Social; 243, a l'impost de societats; 509, a la recaptació de l'IVA i de l'IRPF, i 83, a altres impostos i taxes.\nAvança en la transformació tecnològica i digital\nEl 2015, Mercadona ha continuat avançant en el seu projecte de transformació tecnològica i digital, per a la qual cosa ha destinat més de 90 milions d'euros de les seves inversions. Tot això amb un doble objectiu: posar la informació al servei de la presa de decisions de la seva plantilla i millorar l'experiència de compra dels clients. En el marc d'aquesta adaptació tecnològica, ha implantat un sistema d'anàlisi d'informació (big data)més veloç i en temps real, ha instal·lat balances tàctils més intuïtives i ha fet proves amb terminals d'última generació en diverses botigues que permeten conèixer l'estoc al moment en cada supermercat.\nEl 2016, i dins d'aquest procés d'innovació digital, Mercadona començarà la construcció del seu segon Centre de Processament de Dades a Villadangos del Parámo (Lleó), amb una inversió inicial prevista de 6 milions d'euros. A més, abordarà la reenginyeria de la seva pàgina web per fer-la més fàcil, àgil i visual. El 2015, les vendes del canal online han crescut un 8% i han aportat 169 milions d'euros a la xifra total de facturació.\nCompartir el benefici generat\nSeguint el principi segons el qual l’èxit, si és compartit, sap millor, Mercadona ha repartit un any més el 23% del seu benefici total amb la plantilla: 277 milions d'euros en concepte de prima per objectius. A més, un 27% dels guanys, 326 milions, han revertit en la Societat en concepte d'impostos; un 40%, 495 milions, s'ha reinvertit en l'empresa com a recursos propis, i el 10% restant s'ha repartit entre els accionistes via dividends.\nCadena Agroalimentària Sostenible: de la teoria als fets\nL'aposta pel desenvolupament d'una Cadena Agroalimentària Sostenible de Mercadona (CASPOPDONA) segueix avançant i ha tornat a generar el 2015 un impacte molt positiu en el sector primari. N’és un exemple l'increment de la productivitat en sectors com l’arrosser, en què l'interproveïdor Arrocerías Pons, juntament amb agricultors d'Extremadura i València, ha aconseguit incrementar el rendiment dels cultius un 15% i reduir un 20% els costos, fet que li ha permès augmentar la rendibilitat i minimitzar alhora l'impacte mediambiental. També és conseqüència de CASPOPDONA el projecte COVAP 45 per modernitzar el sector lacti, amb el qual més de 15 ramaders han reforçat la rendibilitat de les seves granges. Juntament amb aquests exemples, cal destacar la multiplicació de les plantilles de les flotes pesqueres d'Unión Martín i Pescanoah Islas, amb més de 80 treballadors, o el “Projecte Gira-sol” que Sovena i ASAJA estan desenvolupant a la província de Conca per analitzar el procés productiu del gira-sol.\nA més de la contribució de tots aquests exemples a la modernització i la dinamització del sector agroalimentari, CASPOPDONA permet a la companyia incrementar la satisfacció dels seus clients, ja que els ofereix productes de la màxima qualitat i frescor. De fet, les noves seccions de frescos (fruita i verdura, forn, carnisseria i peixateria) han experimentat el 2015 un creixement mitjà de 330 quilos per botiga i dia.\nUn clúster industrial a Espanya de més de 240 fàbriques\nEl 2015, Mercadona ha continuat reforçant el seu compromís amb el desenvolupament socioeconòmic del territori a través de la seva industrialització. Per a això, els interproveïdors que fabriquen, entre altres, els productes de les marques Hacendado, Bosque Verde, Deliplus i Compy han invertit 525 milions d'euros, que s'han destinat majoritàriament a l'obertura de 67 noves fàbriques i línies de producció. Disposen a més d’una plantilla conjunta de 47.100 persones, després d'incorporar 2.600 persones el 2015.\nAquest pla d'inversions sostingut en el temps ha propiciat que actualment Mercadona i els seus 125 interproveïdors sumin més de 240 fàbriques a Espanya, fet que li ha permès configurar un dels clúster agroalimentaris més dinàmics i innovadors d'Europa.\nImpacte de l'activitat econòmica de Mercadona i la seva cadena de valor\nAl llarg de l'any, la companyia ha seguit consolidant l'aportació que la seva activitat genera al conjunt de la societat. Segons les dades de l'informe Impacte Econòmic de Mercadona 2015 realitzat per l'Institut Valencià de Recerques Econòmiques (IVIE), la companyia i la seva cadena de muntatge CASPOPDONA representen l’1,8% del PIB estatal (19.500 milions d'euros) i el 3,8% dels llocs de treball (640.000 treballadors), alhora que realitza el 85% de les seves compres a Espanya, que en conjunt suposen 15.393 milions d'euros.\nCompromisos per a 2016\nEl 2016, Mercadona té previst fer una inversió aproximada de 650 milions d'euros que es destinaran, fonamentalment, a l'obertura de 60 noves botigues, la reforma de 35 supermercats, la continuació de les obres de construcció dels blocs logístics d'Abrera (Barcelona) i de Vitòria, i a seguir impulsant la transformació tecnològica amb l'inici de la construcció del seu segon Centre de Processament de Dades a Villadangos del Parámo (Lleó) i la renovació de la seva pàgina web.\nMERCADONA: ALGUNS FETS RELLEVANTS EL 2015\n1.521 1.574 53 netes (60 obertures // 7 tancaments)\n20.161 20.831 +3,3%\nUnitats de venda "quilitres" **\n10.103 10.649 +5,3%\nCompartir benefici total generat*:\n1.118 1.214 +8%\nTreballador (prima per objectius)*\n263 277 +5%\n312 326 +4%\n543 611 +12%\n655 651 =\n3.884 4.392 +13%\nPlantilla total de la companyia\n74.000 75.000 +1.000\n* En milions d'euros\n** En milions de quilos/litres\nMercadona a Catalunya\nMercadona ha finalitzat l'exercici amb 251 botigues a Catalunya, després d’obrir 26 supermercats, i amb una plantilla d’11.250 persones, totes elles amb contractes estables i de qualitat, després de crear 404 nous llocs de treball. A aquesta dada, cal sumar la generació de riquesa derivada de l’activitat dels 16 interproveïdors catalans de Mercadona (fabricants de les marques Hacendado, Bosque Verde, Deliplus i Compy), que donen feina a 4.805 persones, i de les més de 1.800 pimes catalanes o amb producció a Catalunya que donen feina estable a més de 34.500 treballadors i treballadores, per poder proveir Mercadona de productes.\nTambé cal destacar l’aposta de la companyia pel projecte de construcció d’un nou i innovador bloc logístic a la localitat d'Abrera (Barcelona) que es preveu que estigui en total funcionament el 2018. Amb una inversió de 300 milions d'euros, col·laboren en el seu desenvolupament 150 pimes que, al seu torn, donen feina a 600 persones. Després de la posada en marxa el 2015 del magatzem de productes refrigerats, que se suma als de congelats, envasos i la fàbrica de pa, actualment el 50% de les seves instal·lacions estan operatives i des d'elles es proveeix els supermercats de Catalunya i una part dels d’Aragó. El 2016, a més, està previst incorporar l'activitat del magatzem de productes secs.\nEl nou bloc d'Abrera és el cinquè intel·ligent de la companyia, que fa gairebé una dècada va prendre la decisió d'innovar en la seva xarxa logística amb el desenvolupament i la posada en marxa d'aquest tipus de magatzems totalment automatitzats. Aquest tipus de bloc logístic, pioner en el sector, és una aposta de Mercadona per la feina de qualitat en els magatzems, ja que permet eliminar completament qualsevol manipulació i sobreesforç dels treballadors, fet que contribueix a prevenir i reduir el risc d'accidents laborals i, a més, incrementa l’eficiència. De fet, va ser el 2007 quan Mercadona va inaugurar el seu primer bloc d'aquestes característiques, concretament a la localitat de Ciempozuelos (Madrid), al qual posteriorment es van sumar els de Riba-roja de Túria (València), Villadangos del Páramo (Lleó), Guadix (Granada) i ara Abrera (Barcelona).\nJuan Roig durant la presentació de resultats de Mercadona del 2015.\nJuan Roig i els Membres del Comitè de Direcció de Mercadona durant la presentació de resultats de Mercadona del 2015.\nArriba l'estiu i torna a circular la badomeria sobre les cremes de Mercadona


Llar d'Infants Agatha - Engineering, Energy & Safety Solutions\nProjectes i legalitzacions\nGestió de la construcció\nGestió del patrimoni immobiliari\nInspeccions Tècniques d'Edificis\nSeguretat en maquinària\nPlans d'Autoprotecció i Emergència\nAvaluacions higièniques al treball\nCoordinació durant les aturades per manteniment\nObertura de nous negocis\nBotiga de mobles i decoració per la llar (Martorell)\nEstudi de Pilates (Sabadell)\nCentre Veterinari (Barcelona)\nRestaurant El 58 (Barcelona)\nOpencel Girona (Girona)\nNostrum Rogent (Barcelona)\nAlimentació Yianhu Yin (Granollers)\nCafeteria La Marmota (Barcelona)\nForn de Pa TOU (Badalona)\nBotiga de roba CelopMagic (Badalona)\nCasa de Hu (Sant Vicenç dels Horts)\nCuinem per vosaltres (Granollers)\nGran Bazar Casa Nou (Tona)\nLlar d'Infants Agatha\nZOO Condal - Sant Quirze del Vallés\nZOO Condal - Gran Via de les Corts Catalanes 416(BCN)\nZOO Condal - Sant Boi de Llobregat\nSucs a Sac - El racó Vegà (Girona)\nLlar d'Infants Winnets\nCASUAL PROJECT, SL\nPlans d'Autoprotecció (PAU)\nObertura de nous negocis>\nTrasllat i reforma integral\nLa Llar d'Infants Agatha, situada a Corbera de Llobregat, va trobar la oportunitat de millorar les seves instal·lacions i el seu servei si es traslladava a una ubicació on tingués més espai de joc per als menuts. Aquest trasllat es feia cap a un casa unifamiliar ubicada a uns 50 m. La casa, una construcció unifamiliar de dues plantes a quatre vents, disposa, com a principal atractiu, un magnífic jardí de 605 m2 de superfície on els menuts poden gaudir dels seus jocs en contacte amb la natura. Disposen de diverses árees de jocs, un petit hort, zones ajardinades...\nEl trasllat ha implicat una reforma integral per tal de poder donar compliment als requeriments del Decret 282/2006 que estableix les característiques que han de tenir els centres educatius de primer cicle de l'educació infantil.\nEs va estudiar la forma de fer els espais requerits a la normativa intentant mantenir el màxim de les distribucions interiors, tot tenint en compte l'existència de parets mestres i de no tocar l'estructura principal de la construcció. Finalment, es va poder encaixar tot distribuint a la planta baixa dues aules, els serveis higiènics adaptats i un petit office, i a la planta primera la sala de mestres i dues aules més.\nA més va ser necessari refer la totalitat de la instal·lació elèctrica per tal de donar compliment a la normativa de Baixa Tensió: en tractar-se d'un centre educatiu calia que aquesta instal·lació es fes amb cablejat lliure d'halogens i que el quadre elèctric fos apte per a aquest tipus d'activitats.\nEls permisos necessaris han estat un projecte d'obra major per canvi d'ús, signat pel nostre arquitecte, i amb el que s'ha aconseguit el corresponent permís d'obres municipal, el projecte elèctric per a poder executar el canvi d'instal·lació de baixa tensió i el projecte d'activitats. A més, ha calgut fer la sol·licitud de trasllat al Departament d'Ensenyament de la Generalitat, presentant tot el projecte de reforma per a que donin validesa als espais creats.


Com aconseguir que l’armari rober faci bona olor? | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nCom aconseguir que l’armari rober faci bona olor?\nArticle de llar. Com aconseguir que l’armari rober faci bona olor?\nDe vegades, en obrir l’armari per treure una peça de roba notem que no fa una olor tan bona com desitjaríem. Això es deu al fet que aquests tipus de mobles acostumen a ser espais tancats, per la qual cosa és fàcil que la manca de ventilació generi males olors. És important ventilar i guardar sempre la roba neta a l’armari, però hi ha altres passos que segons els experts t’ajudaran a fer que el teu armari sempre faci bona olor.\nVentilar. Com ja hem dit, la millor manera d’evitar que el rober agafi males olors és ventilar-lo. Si un cop a la setmana deixem les portes dels armaris obertes durant 10 o 15 minuts farem que marxin les olors provinents de la roba com la humitat o l’excés de detergent.\nAirejar la roba i els complements. Si fem servir una brusa, un vestit o uns pantalons i no rentem la peça abans de tornar a guardar-la a l’armari, l’hem d’airejar. Així evitarem olors de perfum, tabac, menjar, etc.\nUtilitzar olis essencials. En el moment de fer el canvi de roba als armaris convé netejar-los a fons i, en acabar, aplicar l’oli essencial que més ens agradi. Podem posar-ne una mica a la baieta i una mica a l’aigua amb què netegem l’armari.\nRemeis per a la humitat. Si n’hi ha poca, hi ha trucs casolans per neutralitzar l’olor de tancat, com posar uns grans de cafè o d’arròs en bossetes o deixar-hi un got de bicarbonat. Però si hi ha zones deteriorades per la humitat, caldrà prendre mesures més dràstiques.\nPosar-hi herbes aromàtiques.Les branques seques d’espígol o de romaní són un bon remei perquè l’armari faci bona olor. Es poden col·locar dins d’un mocador tancat amb una cinta o dins d’un saquet i col·locar-lo al fons de l’armari, als prestatges o dins dels calaixos.\nPastilla de sabó. Una opció clàssica per als calaixos quan volem aportar aquesta sensació d’olor de net. Es recomana no deixar-los directament sobre la roba.\nEvitar capses poc transpirables. Els materials amb què estan fetes les caixes que alguns utilitzen dins dels armaris, com el plàstic i el cartró, no són transpirables i poden provocar males olors. S’han de fer servir accessoris d’emmagatzematge transpirables perquè la roba respiri.


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a Albatàrrec - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A ALBATÀRREC PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de Albatàrrec adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a Albatàrrec\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de Albatàrrec per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a Albatàrrec per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a Albatàrrec fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de Albatàrrec ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de Albatàrrec de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Albatàrrec per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a Albatàrrec, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de Albatàrrec. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a Albatàrrec i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de Albatàrrec que us proposem.\nOferim tot tipus d'activitats a prop de Albatàrrec, esportives i culturals\nPer oferir el màxim professionalisme i qualitat en els nostres serveis, la nostra plantilla consta de tècnics esportius especialitzats en cadascuna de les les activitats a Albatàrrec que oferim.\nActivitats per a totes les edats a Albatàrrec, 100% sostenibles\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de Albatàrrec i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de Albatàrrec amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nOferim activitats de tota mena a prop de Albatàrrec, des d'excursions i rutes turístiques amb segway o bicicleta elèctrica, visita de cellers amb tastos inclosos, a cursos d'esquí per adults i nens, rutes en kayak i paddle surf, activitats acrobàtiques i parcs d'aventura...\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de Albatàrrec per a petites, mitjanes i grans empreses.


La millor música per als gossos - FÒRUM.ad\nLa millor música per als gossos\nEl 23/02/22 7:30\nL’estat dels gossos canvia amb la música (Istock.com)\nSabies que els gossos també tenen gustos musicals? Fins i tot, hi ha melodies que són capaces de relaxar als gossos, mentre que unes altres aconsegueixen tot el contrari: excitar i incrementar l’ansietat de l’animal. Almenys és el que afirma la psicòloga i especialista en comportament caní Lori R.Kogan, que ha estudiat l’efecte de diferents estils musicals en cans.\nEls gossos responen de manera diferent en funció de la música que escolten: mentre que les melodies clàssiques redueixen l’estrès de l’animal i aconsegueixen que dormi un major nombre d’hores, els ritmes del heavy augmenten les sacsejades del seu cos, l’agitació i el nombre de lladrucs.\nSegons altres experts, cada espècie animal, inclòs el gos, gaudeix d’una mena de melodies i ritmes diferents, depenent de si li són més o menys familiars. Per això, existeix música creada per a gossos amb ritmes, tons i freqüències que li són pròxims.\nA més, existeix música especialment dissenyada per als gossos. Per exemple, Felix Pando, un músic dels Estats Units, va adaptar composicions de Beethoven, Chopin i Mozart per a les mascotes.\nPerò, quins són els efectes en la mascota de cada estil musical?\nSempre s’ha dit que la música clàssica amanseix a les feres. I pot ser que sigui així perquè hi ha algunes peces d’aquest estil musical sobre el qual s’ha notat que els gossos dormen més i més profund.\nEn concret, s’ha observat que dormen un 6% més de l’habitual. La clau està en el fet que, amb la música clàssica, els gossos descansen de forma més plàcida i confiada, segons es desprèn dels mesuraments de ritme cardíac i ones de somni.\nEntre les composicions de música clàssica que són més efectives es troben ‘Les quatre estacions’ de Vivaldi, ‘La cinquena simfonia de Beethoven’, ‘Per a Elisa’ de Beethoven i ‘El Danubi blau’ de Johann Strauss.\nEl pop-rock és percebut pels gossos com un murmuri de comunicació entre les persones. És una música que no comprenen i, per tant, no els interessa.\nEl heavy metall, per contra, sí que va tenir efecte en el gos. En concret, es va veure que les seves ganes de bordar van augmentar en un 70%, i s’accelera el ritme cardíac, derivant en una certa ansietat, a més de sentir-se en guàrdia.\nNotícia Anterior: No tot són obligacions\nSegüent Notícia: Tens ja la nova llum d’emergència V16? Pren nota…


Pla de l'Estany | El Camí\nEl Pla de l'Estany és una comarca limitada per la Garrotxa al nord-oest, l'Alt Empordà al nord-est i el Gironès al sud. És una comarca molt jove, que que es va crear l'any 1988 després d'aprovar-se en referèndum. Banyoles n'és la capital per raons de lideratge històric, econòmic i demogràfic.\nAl Pla de l'Estany hi ha moltes fires, festes i esdeveniments gastronòmics, com és ara la Fira de Sant Martirià de Banyoles, la Fira de la Mel de Crespià o el Ball del Cornut a Cornellà de Terri.\nEl paisatge del Pla de l'Estany, com el mateix nom de la comarca, gira entorn de la presència de l'estany, com a punt central. Aquest fet el fa en recrea la diversitat de la fauna (d'ocells, especialment al voltant de l'estany, on anualment hivernen més de cent espècies diferents: bernats pescaires, ànecs de coll verd, diversos tipus de gavians, aus rapinyaires...), i flora. La seva singularitat està clarament lligada a l'aigua: el sistema lacustre, format per un conjunt d'estanyols i presidit per l'estany de Banyoles, n'és el tret d'identitat. Cal ditar el Clot d'Espolla, un dels estanyols intermitents, on hi trobem una espècie de el triops crancriformis, un crustaci primitiu molt singular. Al Pla de l'Estany hi trobem pins i alzines, així com salzes, verns, freixes i pollancres.\nDes de l'administració, el Consorci de l'Estany - espai natural - és qui vetlla per la preservació i la revalorització del patrimoni natural i cultural, de cara a impulsar les funcions econòmiques mediambientals i socials pròpies de l'Espai d'Interès Natural de l'Estany de Banyoles.\nLimnos - l'Associació de Defensa del Patrimoni Natural de Banyoles i comarca - recull de dades i organitza jornades dedicades a l'observació i estudi de la natura als espais naturals del Pla de l'Estany, especialment pel què fa a fauna i molt especialment a aus. Es publiquen en aquest lloc web.\nLa comarca rep aquest nom perquè es troba situada a la plana de l'estany de Banyoles.\nEs tracta d'una comarca bàsicament agrícola, d'acord amb l'abundància d'aigües i a la qualitat dels sòls. La ramaderia - bestiar boví, el porcí i l'aviram - ho complementa. La indústria, centralitzada a la capital, s'estén seguint els eixos de les carreteres, a Girona i a Olot, als municipis de Porqueres, Cornellà del Terri, Palol de Revardit i Serinyà.\nAutobusos TEISA Avinguda dels Països Catalans, 8 17820 Banyoles Tel.: 972 57 00 53


EQUÀLITAT traballarà temes d’igualtat per a l’Ajuntament d’Almussafes – EQUÀLITAT, participació i igualtat\nEQUÀLITAT traballarà temes d’igualtat per a l’Ajuntament d’Almussafes\n11 agosto, 2018 Sin categoríaEQUÀLITAT\nAquesta setmana des d’EQUÀLITAT hem rebut el conveni per a treballar conjuntament amb l’Ajuntament d’Almussafes temes i accions en matèria d’igualtat.\nFa uns mesos l’Ajuntament d’Almussafes va aprovar el seu I Pla Municipal d’Igualtat amb un pla d’acció amb nombroses accions que implementar els propers 4 anys.\nAra, el nostre equip, coordinat pel sociòleg i agent d’igualtat, Joan Gonçales, traballarà, coltze a coltze amb les persones tècniques de l’ajuntament, per a posar en marxa algunes de les accions incloses en el seu I PMIO.\n← EQUÀLITAT consigue financiación para numerosos ayuntamientos valencianos.\tEl Ajuntament de Massamagrell abre la fase de votaciones ciudadanas de sus Presupuestos Participativos 2018. →


Fourier: dibuixar amb cercles - Sèries de Fourier - Ciència Oberta\nFourier: dibuixar amb cercles7 min de lectura\nPublicat per Quim Frigola Casals | abr. 17, 2022 | Física i matemàtiques\nAmb només petits rellotges, amb punts que girin a una velocitat constant, unint extrem amb extrem, podem crear qualsevol dibuix tancat que se’ns acudeixi!\nAquest és un resultat matemàtic potentíssim que va desenvolupar el matemàtic francès Joseph Fourier quan intentava resoldre un problema de física. Usant coses molt senzilles: el moviment d’uns punts a velocitat constant en un cercle, podem descriure qualsevol dibuix tan complicat com vulguem!\nLa barra calenta\nFourier intentava resoldre el problema següent:\nTens una barra amb una temperatura diferent al llarg d’aquesta ーper exemple la meitat de la dreta està a 30ºC i la de l’esquerra a 10ºCー i vols saber, passat un cert temps, a quina temperatura estarà cada punt de la barra\nAquest problema es pot resoldre fàcilment si la temperatura inicial té una distribució molt concreta: en forma de la funció sinus ーque després en parlarem. Però què passa si aquesta no és la funció inicial? Necessitem un mètode per descompondre la temperatura inicial en una suma de sinus!\nJa hem parlat altres vegades de funcions matemàtiques. Una funció no és més que una màquina que, en donar-li un número, en retorna un altre. Un exemple molt senzill és la funció identitat, que en donar-li un número retorna el mateix. Usem el llenguatge matemàtic per expressar aquesta idea de forma sintètica. Així, si a la funció li diem i al número qualsevol que li posem , podem escriure que la funció identitat és\nPer exemple, en el zero, la funció val zero, perquè és la identitat i ens retorna el mateix valor. Amb aquest llenguatge, si substituïm per 0, tenim que .\nA continuació ho representem en un gràfic: a l’eix horitzontal hi posem el valor de i al vertical el que pren la funció quan li donem aquest valor . Així, com que en el zero la funció val zero, posem un punt blau allà i així per cada punt.\n1. Gràfic de la funció o identitat\nPerò aquestes funcions no ens serveixen en el cas de Fourier. Volem funcions periòdiques. És a dir, aquelles que es van repetint passat un període. Aquí tenim a la part central la funció identitat, i llavors la mateixa funció copiada i enganxada per a convertir-la en periòdica:\n2. Gràfic de la funció perioditzada amb període o “funció dents de serra”\nI què és un sinus? És una funció d’angle: surt en fer girar un punt en un cercle de radi 1. Si mirem com el punt puja i baixa només, tindrem els valors de la funció sinus. És la típica funció de les onades. Aquí podem veure com si dibuixem el que fa el punt en l’eix vertical trobem la funció sinus:\nFourier ens diu que podem escriure qualsevol funció periòdica, com la de dents de serra, únicament sumant sinus!\nNomés sumant aquestes funcions tant senzilles podem obtenir-ne qualsevol altra???\nSí! És fortíssim, trobant els coeficients adequats pels quals hem de multiplicar les nostres funcions trigonomètriques podrem obtenir una sèrie que igualarà a la nostra funció. Per exemple: la sèrie de Fourier de la funció de dents de serra és aquesta:\nPerò, què vol dir que sumant aquests infinits sinus tenim una funció igual a la de les dents de serra? Ja vam parlar de què volia dir tenir una suma infinita. Vam veure que, a mesura que anàvem afegint termes, la suma s’anava acostant més i més al punt; és a dir, tendia a aquell punt. En aquest cas, és exactament el mateix però per a cada punt concret, per a cada .\nEstem fent una mica de trampes! Com pot ser que sumant funcions com el sinus, que són contínues ー les podem dibuixar sense aixecar el llapisー, siguin iguals a una que té tot de salts, com és el cas de la serra? Fourier ens diu que en els salts cal especificar una mica millor què vol dir aquest igual, però a tota la resta, si suméssim infinits termes, recuperaríem la funció de serra.\nHo podem veure a l’animació següent. Aquí, movent la barra lliscant anem augmentant la quantitat de sinus que sumem. Veureu com a més termes, més s’assembla el dibuix que obtenim a les dents de serra.\nPer a poder jugar amb l’animació, podeu anar aquí.\nAmb això, ja podem resoldre el problema de la barra calenta!\nI els rellotges, i el dibuix?\nFourier va anar més enllà i va portar el seu estudi a dues dimensions. La fórmula per aquest cas és la següent. No us espanteu!\nNo pretenem entrar en detall a on surt cada expressió d’aquestes equacions. Això no obstant, el resultat, tot i semblar un galimatíes, és d’una senzillesa espectacular. Si voleu saber per què, us recomanem el primer “Per saber-ne més” ーque té un nivell de detall més alt.\nPerò, què té a veure tot això amb els rellotges que dèiem al principi? La funció exponencial complexa fa una volta completa en un cercle de radi 1 quan es mou entre i . Ho fa en el pla complex, però no ens hem de preocupar per això: podem entendre el pla complex com un pla normal de dues dimensions.\nSi en vols saber més del pla complex i la relació amb els sinus i cosinus\nL’arrel d’un nombre imaginari era il·legal a les matemàtiques fins fa relativament poc. En un moment determinat es va decidir donar nom a l’arrel de menys 1 i dir-li nombre imaginari o , en contraposició als nombres reals que existien fins llavors.\nAixí, es van descobrir els nombres complexos, que tenen una part real i una imaginària. Si entenem un nombre real com un punt a una recta infinita, podem entendre un nombre complex com un punt a un pla: el pla complex. Així, la part real es correspon a l’eix horitzontal i la part imaginaria a l’eix real. Per exemple, el punt seria el punt que està a tres unitats a la dreta de l’origen i dues amunt.\nPerò quina relació hi ha entre l’exponencial complexa i els sinus i els cosinus que trobàvem al món real? Doncs la seva relació ve donada pel que diuen que és una de les expressions més boniques de les matemàtiques:\nSi us hi fixeu, relaciona el punt del cercle de radi 1 en el qual estem amb l’exponencial!\nSi multipliquem l’exponencial per un 2 a l’exponent, farà la volta el doble de ràpid; si el multipliquem per un nombre negatiu, farà la volta al revés:\nL’expressió de Fourier ens diu que únicament sumant infinits d’aquests rellotges ーajustant-ne la midaー podem resseguir qualsevol dibuix tancat!\nHem vist que combinant tots aquests infinits rellotges que giren a una velocitat constant, modificant la seva grandària mitjançant els valors de les , podem descriure qualsevol dibuix que vulguem. I aquí en teniu la prova. Amb la barra controlem el nombre de “rellotges” que afegim, segons Fourier, si en posem infinits, podrem recuperar exactament el dibuix. Evidentment, l’ordinador no pot treballar amb infinits rellotges, però tot i així podem obtenir una molt bona aproximació:\nMalauradament, no podem inscerir per ara l’animació. Això no obstant, podeu entrar aquí si voleu fer els vostres dibuixos amb Fourier de la mateixa forma que nosaltres hem fet la C de Ciència Oberta al principi del reportatge.\n3blue1brown – But what is a Fourier series?\nViquipèdia – Funció trigonomètric\nMathWorld – Fourier Series\nExtreta de la Viquipèdia sota domini CC amb atribució a Dnu72.\nExtreta de la Viquipèdia sota domini públic.\nLes animacions són fetes des de Ciència Oberta basades en les de Coding Train i Olgaritme.\nAnterior Projecte Odisseu\nSegüent Carabassó màgic


Opinions de la Paulaner 50cl (Cervesa) - Uvinum\n« Tornar al perfil tècnic de Paulaner 50cl\nWeissbier naturtrüb és probablement el més apr E E E últimes cerveses a Alemanya!\nPaulaner Hefe-Weissbier cervesa naturtrüb és probablement el més apr E E E últimes cerveses a Alemanya! No és filtrada i eacute correu abans de l'embotellat, que la R & eacute...\n- Aspecte: color or clar amb cap ennuvolada\n- Aroma: aromes típics de cervesa de blat clàssica, agres i cítrics en primer lloc, seguit per notes de llevats, plàtan i clau d'olor\n- Cos / Sabor: Sabor cítric i malt amb notes de fruita madura. Una mica...\nAspecte: clar i transparent amb una escuma rica\ni una efervescència massiva i fi i prolongat.\nNas: Nas fresca amb un intens\ni tocs de llúpol i llevat. Penetrant aroma.\nSabor: fresc, desenvolupador inicialment àcida\nBoca gust de malta, llúpol i persistent\nretrogust. Amargor equilibrat i...\nPaulaner Hefe Weissbier-la cervesa naturtrüb és un tipus de cervesa "Weissbier", una cervesa elaborada amb malt fet almenys 50% de blat (Hefe Weiss significa en el blat alemany). Aquesta cervesa de blat rossa té una reputació internacional i és una de les cerveses es serveixen durant la famosa...


Aspectes de la crítica | Joaquim Amat-Piniella\nAspectes de la crítica\n(“El Dia”, 17-6-1932)\nImperceptiblement hem anat passant l’hivern i amb ell la temporada cinematogràfica. Sobre això podríem dir-ne unes grans frases i fer-ne el tema d’una sèrie d’articles. Amb tot i que afavoriria accentuadament la dessídia que l’època de l’any té la crueltat d’encomanar-nos, no ho faré. Encara m’estimo el càrrec de crític, malgrat la seva intempestivitat (sobretot quan haig de parlar del Mojica o del Roberto Rey, puix que dura quinze dies que algunes noies em fan mala cara) i malgrat el poc gust que dóna l’haver de trobar-ho tot mal fet.\nAixí, doncs, ja que l’escassetat de bons films m’ho priva, no parlaré de cap pel·lícula determinada. Entraré en el terreny de la teorització.\nResseguint a pleret la història del cinema –breu però ja ben rica en experiències– podrem comprovar fàcilment la intensitat amb què ha viscut cadascuna de les seves etapes evolutives. Amb els quinze anys, aproximadament, de cinema mut, l’art de les llums i de les ombres ha seguit una trajectòria sencera. Ha nascut, ha viscut i ha mort. Ha mort, sí; però ha deixat tot el cúmul de les seves experiències personals, fructuosíssimes per cert, al seu descendent directe: el cinema sonor.\nPerò el que, sense dubte de cap mena, és més curiós, és aquell sentit practicista que ha animat totes les seves descobertes a través de totes les seves èpoques. Mentre les altres arts per arribar a cristal·litzar-se en una direcció determinada o en una tendència poc o molt renovadora han necessitat una bibliografia més o menys extensa, noteu que el cinema ha basat tots els seus passos desenvolupatoris en un progrés tècnic, la major part de les vegades, completament estrany al públic i àdhuc als diletants. No crec que hagi escapat a ningú la diferència que hi ha entre la relació que el cinema, com a expressió d’art, sosté amb la seva tècnica i la que les altres arts sostenen amb la llur. Així com en pintura, posem per cas, un crític no esbrinarà el sentit artístic sense la coneixença prèvia del procediment tècnic, en el cinema sempre hi ha hagut un divorci palès entre ambdós punts de vista. Fins ara, a última hora, no han sortit alguns crítics que s’han posat en una mateix pla envers els de les altres arts. Però, no cal dir les dificultats que han de superar i el risc a què s’exposen!\nAnem a esbrinar les causes de tot això.\nUna d’elles, segurament la més important, la pressuposa la naturalesa intrínseca del cinema, el qual no admet la personalitat única i implica sempre una col·laboració. (Director, operador, revelador, revisor, tècnics en el muntatge de les llums, arquitectes, pintors, enginyers en la confecció dels decorats, músics, etc.). Això suposant que hi hagi una tònica que s’imposi i doni una unitat i una personalitat a l’obra (generalment és la del director), fa que els aspectes des d’on comentar-la siguin massa heterogenis i esdevingui un impossible per al crític l’abastar-los tots.\nHeus ací un punt de vista que dóna al cinema un caràcter ben distint al de tota la resta de les arts. Queda ben allunyat de la pintura, de l’escultura, de l’arquitectura, de la poesia, de la música, etc. De totes. I ja que estem posats a escatir les causes de tot, fem-ho ara també. Indefectiblement les haurem de trobar en el fet d’ésser el cinema un art que ha nascut i ha viscut una joventut, a gran tren, en ple segle XX; l’època, justament, en la qual tots els productes, que en són fills, tenen les mateixes característiques: la complexitat, el poliedrisme, l’hegemonia de la dificultat és la seva integració.


Arriba la 3a edició de l'Acció Platges MET al litoral metropolità - Àrea Metropolitana de Barcelona\nArriba la 3a edició de l'Acció Platges MET al litoral metrop...\nArriba la 3a edició de l'Acció Platges MET al litoral metropolità\nJornada de participació ciutadana amb activitats de sensibilització relacionades amb els sistemes dunars i la biodiversitat. Es pretén consolidar la defensa de les platges metropolitanes en una edició marcada per les estrictes mesures de seguretat per prevenir la propagació de la covid-19\nEl proper diumenge 25 d'octubre es portarà a terme la 3a edició de l'Acció Platges Met, una jornada de sensibilització ambiental conjunta, que tindrà lloc a les quatre Jugatecambientals de platges de municipis metropolitans. Un dels principals objectius és donar a conèixer les platges i ensenyar com protegir-les i defensar‑les davant dels diferents reptes que en condicionen la gestió diària i la preservació, com ara el canvi climàtic o la regressió del litoral. L'edició d'enguany estarà marcada per estrictes mesures de seguretat sanitària per prevenir contagis de covid-19: regulació d'aforament, mascareta obligatòria i gel hidroalcohòlic.\nL'Acció Platges Met s'emmarca en el 14è cicle d'activitats als parcs, platges i rius metropolitans i està organitzada per l'AMB, el Museu de Ciències Naturals de Barcelona i els ajuntaments dels quatre municipis metropolitans del litoral que compten amb Jugateambientals: Castelldefels, Gavà, Sant Adrià de Besòs i Montgat.\nAquesta jornada lúdica té tres objectius principals: conscienciar la població sobre els reptes i els problemes del litoral, contribuir a l'augment del civisme per part dels usuaris metropolitans i canviar la percepció social sobre les platges, perquè es concebin com a espais naturals i ecosistemes amb funcions socioambientals importants en el nostre territori.\nLes activitats, que es faran de manera simultània, pretenen acollir públics de totes les edats, des de famílies fins a qualsevol persona interessada per temes ambientals. Les actuacions participatives estan relacionades amb la competència de l'AMB sobre la gestió integral de les platges, que inclou, entre d'altres, la conservació dels sistemes dunars.\nPlantacions a les dunes: Castelldefels, Sant Adrià de Besòs i Gavà acolliran la plantació de borrons i lliris de mar, entre altres plantes autòctones dels sistemes dunars. Es tracta d'espècies vegetals que potencien la formació d'aquests ecosistemes naturals, ja que actuen com a barrera davant dels temporals i l'erosió de la costa.\nObservació de la biodiversitat: a la platja de Montgat, que pertany al litoral metropolità nord i que no compta amb aquests espais dunars, es farà una activitat paral·lela en què es transmetran els mateixos continguts però a través de dinàmiques relacionades amb el dibuix naturalista.\nL'AMB anima els participants a fer servir les xarxes socials amb els hashtags: #DefensemPlatgesAMB, #AccioPlatgesMet, #PlatgesMetropolitanes i #PlatgesAMB. L'objectiu és fer-los encara més partícips de la jornada i construir comunitat a través de la publicació de les seves experiències. Trobareu més informació al web de l'AMB.\nEdicions anteriors de l'Acció Platges Met\nEl passat 11 de novembre del 2018 va néixer la jornada Acció Platges Met, amb una participació de gairebé 300 persones i la realització de quatre actuacions principals: plantacions a les dunes, neteja de vegetació invasora, recreació del rescat d'un dofí i detecció de microplàstics.\nLa segona edició va tenir lloc el 10 de novembre del 2019. Es van retirar 200 kg de plantes invasores i plantar 500 exemplars d'espècies dunars. També es van portar a terme quatre tipus d'activitats: plantacions a les dunes, observació de la biodiversitat, taller sobre meduses i detecció de microplàstics.


Els veïns imaginen el futur Parc d'Anna Piferrer, a Gràcia | betevé\nL’espai verd de més 2.000 m² tindrà un avantprojecte el març que recollirà els punts consensuats amb el veïnat\nAitana Molina | Neus Valls | divendres, 8 de febrer del 2019, a les 16.02\nEl solar d’Anna Piferrer és, cada vegada, més a prop de convertir-se en el futur parc de Vallcarca i els Penitents. Des del mes de setembre passat fins fa uns dies, s’han fet diferents activitats participatives amb els veïns per definir el nou espai verd. Ara, un cop acabades les jornades de treball, s’han establert cinc línies de disseny que s’han de traduir en un avantprojecte per aquest parc situat a l’avinguda de Vallcarca cantonada amb el carrer d’Anna Piferrer.\nMés de 300 veïns han dissenyat el futur parc\nLa tardor passada van començar les accions participatives amb el veïnat de l’entorn del solar d’Anna Piferrer. Les jornades han acabat aquest gener amb vuit activitats diferents que han servit per dissenyar, amb veïns i tècnics del districte de Gràcia, el futur parc. Hi han participat 318 veïns de totes les edats que han arribat a acords col·lectius, primer analitzant les necessitats del barri i després imaginant què calia. D’aquesta manera, com explica Anna de Torróntegui, coordinadora del projecte, “s’ha intentat arribar al major nombre de persones i de discursos possibles de l’entorn d’Anna Piferrer i totes les accions han acabat derivant en un “brief” arquitectònic i paisatgístic que el que fa és definir les idees estructurals que haurà de seguir qualsevol disseny que es faci en el futur parc.”\nCinc línies de disseny\nDe les diferents jornades de treball han sortit cinc línies de disseny que dibuixaran el parc. El nou espai ha de tenir una identitat pròpia amb algun element característic i reconeixible, també ha de connectar diferents punts del barri amb una orografia complicada. A més, ha de fomentar usos transgeneracionals, per a totes les edats, ha d’integrar paisatge i arquitectura en un disseny unitari i ha de ser sostenible tant ambientalment com socialment. Tot això, ha de fomentar que sigui un punt de trobada en un barri mancat d’espais compartits.\nAvantprojecte del Parc d’Anna Piferrer, al març\nAquest solar municipal, que havia d’acollir l’Institut Vallcarca i es va descartar per una sentència judicial, ara es recupera. Pel districte de Gràcia, és important reactivar-lo, ja que feia més 20 anys que estava en desús. Ara, les propostes de disseny s’han d’integrar en un avantprojecte que està previst estigui acabat la primera quinzena de març. El nou parc estarà envoltat d’escoles i el futur Institut Vallcarca i esperen que sigui un espai de reunió del veïnat.\n— arquitectura — parcs — participació ciutadana\nOcupen una seu del BBVA per denunciar un desnonament obert al bloc Armadillo


Crida a l'Església, ajuntaments, ens comarcals i cases de colònies a trobar espais per a menors - Empordà\nLa Generalitat amplia un centre d'atenció d'emergència per a joves migrants a l'Alt Empordà\nPILI TURON/DdG 04.10.2018 | 12:01\nLa directora territorial de Treball, Afers Socials i Famílies ANIOL RESCLOSA\nLa directora territorial de Treball, Afers Socials i Famílies\nLa urgència per atendre l'allau de menors migrants que arriben sols a les comarques de Girona, igual que a la resta de Catalunya, ha portat el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies a fer una crida a ajuntaments, consells comarcals i empreses que gestionen cases de colònies a aportar espais que es puguin habilitar com a cases d'acollida. Una crida que, tal com va concretar la directora territorial, Marta Casacuberta, també s'ha adreçat «a l'Església, a sindicats, absolutament a tothom. Tothom està informat de la necessitat que tenim».\nJustament, la Generalitat acaba d'obrir un centre de primera acollida en una casa de colònies al Pla de l'Estany que, segons va informar Casacuberta, té 28 places. Ella mateixa va indicar que a les comarques gironines hi ha quatre espais d'aquest tipus.\nInterès per les cases de colònies\nPel que fa al centre d'atenció d'emergència promès per la Conselleria a Girona, la directora territorial va informar que s'ha optat per ampliar el que ja funcionava a l'Alt Empordà. Marta Casacuberta va explicar que «a Girona ja el teníem» i la setmana passada es va procedir a ampliar-lo amb 8 places més, de manera que ha passat de tenir-ne 14 a 22. «Si veiem que es queda petit i en podem trobar un altre, i redimensionar-lo millor, ho farem», va afegir.\nAl Parlament, el conseller es va comprometre a obrir cinc centres d'emergència nous a Catalunya, dos dels quals es troben a Barcelona. El tercer ha consistit en l'ampliació d'unes instal·lacions que ja funcionaven a l'Alt Empordà.\nPel que fa als contactes per intentar obtenir llocs adequats per ubicar serveis d'atenció a menors migrants desemparats, Casacuberta va confirmar que la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència va mantenir una primera reunió amb les associacions i les federacions que representen el sector de les cases de colònies. De fet, va remarcar que «la DGAIA ha parlat amb absolutament tothom que pot ser proveïdor de recursos, perquè en necessitem molts i amb unes característiques determinades, i les cases de colònies compleixen aquestes característiques». Pel que fa als professionals, va deixar clar que anirien a càrrec del Departament, però sense descartar la possibilitat que «les cases de colònies, amb els equips de professionals que tenen, vulguin ser proveïdores de serveis i assumeixin el recurs».\nL'Acellec és una de les organitzacions amb què es va reunir la DGAIA per oferir la possibilitat de llogar cases de colònies, amb la finalitat d'acollir grups d'entre 20 i 50 joves de 13 a 17 anys. A l'espera de què la Generalitat formalitzi l'oferta, Montes va considerar que la proposta era correcta, però que poques empreses estaran disposades a treure la casa del circuit comercial. Des que ell és gerent, l'administració ja ha utilitzat cases de colònies, «però mai s'havia fet una convocatòria com aquesta».


Manifestació unitària contra les retallades el dissabte 21 d’abril a Barcelona – AFA de l’escola Univers\nPublicat percomunicacioafa 18 d'Abril, 2012 Publicat enComissió de Mobilitzacions\nEl MUCE (Marc Unitari de la Comunitat Educativa), del qual n’és membre la FaPaC, convoca la manifestació “Per l’educació pública cap retallada” en un acte durant el qual es visualitzarà el front comú en contra de les retallades del Govern.\nDurant aquest dies estem assistint a nous anuncis per part del Govern d’Espanya i de la Generalitat de Catalunya de més retallades pressupostàries per l’educació pública. No podem permetre que continuïn “escanyant” l’escola pública. Hem de respondre amb contundència contra\ntots aquests atacs.\nMés informació i adhesions: http://muce21abril.blogspot.com.es/