Recomanen l'ús de purificadors d'aire per celebrar dinars de Nadal segurs\nS'acosta Nadal més incertes de les últimes dècades i les trobades familiars es veuran profundament marcats per les mesures contra el COVID-19.\nNadal Covid: set consells per superar aquestes festes sol a casa\nLa BBC ha elaborat una llista amb set consells per passar el Nadal sol sense necessitat d'avorrir o entristir. Aquí la llista:\nUna massa d'aire polar congelarà els termòmetres catalans el 24 i 25 de desembre, que seran les nits més fredes de l'any\nUna massa d'aire polar serà la responsable que en els pròxims dies la temperatura experimenti un "important" descens que provocarà probablement els valors més baixos de tot 2020 i suposarà que el Nadal sigui la nit més freda de l'any, segons Meteored.\nNo deixem que la covid ens amargui la vida\nNo deixem que la situació ens amargui les festes. Només cal celebrar-les d'una altra manera.\nEl programa té una durada de 14 dies i es compon d’ampolles amb efecte detox, antipollució, antiestrès, hidratant, regenerador, fermesa i elasticitat, antiarrugues i lluminositat\nAixí, i sense entrar a detallar cap mesura en concret, el ministre ha assegurat que aquestes aniran encaminades a aspectes relacionats amb la mobilitat, les relacions socials i les activitats de diversa índole que es duen a terme en aquestes dates.\nEntre les principals mesures contemplades en l'esborrany del pla, destaquen la proposta de limitar a sis persones les reunions familiars i socials\nAls que són més d'oblidar les normes, els recordo que per Nadal, els que beuen i beuen i tornen a beure són, com diu el popular nadala, els peixos de riu.\nEn concret, el document assenyala que en les reunions en l'àmbit familiar es recomana limitar la participació als membres que pertanyin al mateix grup de convivència,\nL'Hospitalet ja s'ha il·luminat per a rebre el Nadal\nL'Hospitalet li ha donat la benvinguda al Nadal amb l'encesa de l'enllumenat nadalenc i un espectacle especial que la ciutadania ha pogut seguir a través de la retransmissió en directe de TV de l'Hospitalet, la pàgina de Facebook de l'Ajuntament i El Hdigital .\nL'augment de la il·luminació --que aquest any s'instal·larà en tots els districtes de la ciutat-- anirà acompanyat de la col·locació de dos grans arbres de Nadal, d'aproximadament 15 metres.\nFernando Simón i Pau Donés, entre els nous caganers de l'any\nTambé apareixen l'entrenador de Barça. Ronald Koeman, el jugador blaugrana Ansu Fati o Lobezno


Greenpeace alerta que una empresa britànica vol alliberar a Tarragona dos milions de mosques modificades genèticament | Diari de Tarragona\n27 de Julio de 2015 - 15:30 hs\nAquesta setmana, segons Greenpeace, s'han conegut els plans de l'empresa britànica Oxitec d'alliberar al medi mosques de l'olivera modificades genèticament a prop de la ciutat de Tarragona. Es tracta d'una manipulació que fa que les larves femelles morin dins de l'oliva. La intenció de la companyia és alliberar fins a 5.000 mosques transgèniques per setmana durant un any, gairebé dos milions en total. Una àmplia coalició d'organitzacions ecologistes, científics i agricultors de països mediterranis com França, Grècia, Itàlia, Portugal i Espanya exigeixen que es prohibeixi l'alliberació d'aquests insectes pels grans riscos que pot comportar tant per a la biodiversitat com per a la producció oliverera.\nLes mosques OX3097D-Bol olive fly, nom atribuït per l'empresa Oxitec, estan manipulades amb un ADN resultat d'una barreja d'organismes marins, bactèries, virus i altres insectes. La intenció és que les mosques transgèniques mascle s'aparellin amb les mosques femella nadiues i, per tant, introdueixin els seus gens modificats en la població existent. Així, es creu que la població nadiua de mosca de l'olivera decreixerà, la qual cosa eliminaria, presumptament, les pèrdues econòmiques en la producció d'oliva. L'assaig duraria un any i ocuparia una àrea, coberta amb xarxes, de mil metres quadrats. Tot i això, si les mosques s'escapessin podrien dispersar-se sense cap mena de control. La mosca de l'olivera és capaç de propagar-se ràpidament en l'entorn adequat. Amb el temps, la seva descendència podria arribar a estendre's per tota la regió mediterrània i per regions habitades per poblacions nadiues.


Vols barats de València a Ciutat del Cap des de 869 € a Iberia\nVols barats Sudàfrica Ciutat del Cap València-Ciutat del Cap\nVols barats de València a Ciutat del Cap (CPT) de València a Ciutat del Cap València-Ciutat del Cap, Sudàfrica\nValència Ciutat del Cap\nVols València-Ciutat del Cap\nConsulta l’oferta de vols de València a Ciutat del Cap i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de València a Ciutat del Cap.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de València a Ciutat del Cap fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


El Departament d’Interior ha realitzat una formació a la seu del Consell Comarcal de l’Alt Empordà on ha ensenyat a alcaldes i regidors el funcionament de la xarxa d’emergències Rescat i com utilitzar els dispositius portàtils en una situació d’emergència. La sessió ha tingut lloc aquest dilluns dia 29 de juliol. En els municipis on no hi ha policia local, el màxim responsable de protecció civil és l’alcalde i ha de tenir els coneixements suficients per posar-se en contacte amb el Cecat (centre superior de coordinació i informació de l'estructura de protecció civil de Catalunya) si mai es dona una emergència\nL’any 2008 la Generalitat de Catalunya va dotar de dos terminals de la xarxa Rescat a tots els municipis que no tenen policia local. El formador de protecció civil ha explicat com funcionen els aparells i com han de ser els missatges que es comuniquin via ràdio.\nLa xarxa Rescat és independent a altres tipus de xarxa com la telefònica i assegura que els municipis sempre tinguin una via de comunicació per informar d’una eventualitat que pugui posar en risc a la ciutadania


El mot muslim significa «sotmès» en sentit original i «musulmà» en sentit teològic; és a dir, hi ha un salt semàntic en el temps i en la cultura. Per exemple, també és significatiu que en àrab, en començar la frase pel verb, que és l'essència, es vol dir que Déu és el principi de tot; en canvi, les llengües que comencen pel subjecte indiquen que anteposen l'existència, és a dir la humanitat, a l'essència, o sia la divinitat. Usant termes aristotèlics, en àrab es comença per l'essència i en les llengües occidentals es comença per l'existència.\nLa unitat i la unicitat de Déu (tawhid): la creença en un Déu únic i omnipotent és el fonament de l'islam; l'essència de l'Alcorà gira al voltant del tawhid o principi de la unitat absoluta de l'existència, que queda condensat en la fórmula Lā 'ilāha 'illā Llāhu, «No hi ha més divinitat que Déu.» Aquest és el nucli de la cosmovisió islàmica, del qual es desprèn una concepció holística de l'existència com a un tot integrat. Segons l'islam, Déu presenta quatre funcions particulars: la creació, els mitjans de subsistència, el consell i el judici. Déu, que va crear l'univers per pura pietat, està condemnat a continuar. Déu ha creat la natura per afavorir la humanitat, però l'objectiu final de la humanitat és «servir a Déu,» cosa que significa només adorar-lo i construir un ordre ètic i social a la seva imatge, és a dir, sense «corrupció.»\nLa realitat dels àngels (malaika): la paraula àrab per dir àngel (malak) significa «missatger», així com els mots equivalents en hebreu (malakh) i en grec (angelos). Segons l'Alcorà, els àngels no tenen lliure albir i adoren Déu amb una obediència total. Tenen la missió de «comunicar les revelacions de Déu, glorificar Déu, enregistrar les accions de cada persona i acompanyar la seva ànima en el moment de la mort.» Es creu que poden intercedir en favor de l'ésser humà i és permès adreçar-los pregàries.\nLa legitimitat de les sagrades escriptures (kutub): d'acord amb la doctrina islàmica, hi ha hagut diverses Escriptures revelades al llarg de la història, de les quals les més conegudes són l'Alcorà revelat a Muhàmmad, la Torà (At-Tawrat) revelada a Moisès, el Llibre dels Salms (Az-Zabur) revelat a David i l'Evangeli (Al-Injil) revelat a Jesús. Si bé totes han estat veritables revelacions divines, per als musulmans l'Alcorà és l'únic llibre en què el contingut roman intacte, mentre que el dels altres texts hauria estat alterat.\nL'existència d'un Judici Final (qiyama): els musulmans creuen en el «dia de la Resurrecció», Yawm al-Qiyama (o Yawm ad-Din, «dia del Judici» o as-saa, «l'Última Hora») i en tota una sèrie d'esdeveniments escatològics associats. Aquell dia els humans ressuscitaran de la mort en carn i ossos i veuran Déu, el qual els jutjarà sense intermediaris; segons els seus actes en vida, aniran al paradís (jannà) o a l'infern (jahannama); els profetes podran intercedir davant Déu en els casos dubtosos. Certs d'aquests detalls i d'altres són descrits en l'Alcorà, però molts provenen de la tradició i de les interpretacions dels experts en llei islàmica (ulemes). Per això, alguns aspectes permeten diverses visions i són causa de controvèrsies teològiques, com el temps que passaran els condemnats a l'infern o l'afirmació que es ressuscitarà literalment en carn i ossos. Fins i tot, corrents místics interpreten els plaers del paradís com a símbol de l'obtenció d'una consciència extàtica de Déu.\nLa predestinació (qàdar): segons la creença islàmica en la predestinació, Déu coneix i controla completament tots els esdeveniments del món; tot el que passa, sigui bo o dolent, ha estat escrit per endavant i no pot succeir res que no estigui permès per Déu. Malgrat això, segons els teòlegs musulmans, l'ésser humà té el lliure albir pel fet de poder de triar entre el bé i el mal i és, per tant, responsable dels seus actes. Segons la tradició islàmica, tot el que ha estat decretat per Déu es troba escrit en una Taula Preservada (Al-Lawh al-Mahfuz).\nL'Alcorà (Al-Quran, «lectura en veu alta», «recitació», «predicació») és el llibre sagrat de l'islam. Per als musulmans, conté textualment la paraula de Déu i és considerat com a etern i miraculosament inimitable (ijaz). En la teologia musulmana, l'autoritat de l'Alcorà ho domina tot. Es tracta igualment del primer llibre escrit en àrab i l'estil que utilitza, proper a la poesia, va marcar profundament el desenvolupament de la literatura en aquesta llengua.\nAltres escoles teològiques van ser el maturidisme, variant de l'escola aixarita, o el murgisme, de concepcions tolerants i influent durant el període omeia, però que va acabar sent considerada com «bida,» o innovació no ortodoxa. També va ser important l'atharisme, que considerava que calia seguir els texts al peu de la lletra, sense cercar a interpretar-los, i que va influir fortament l'escola jurídica hanbalita i, mitjançant aquesta, el wahhabisme.\nEls sunnites (ahl as-sunnah, «la gent de la tradició») és la gran majoria que defensa que la direcció de l'islam ha d'estar en mans dels califes sense tenir en compte els llaços de sang amb Mahoma.\nEls xiïtes (aix-xia, 'seguidors [d'Alí]') són l'únic grup dissident d'importància pel que fa a l'ortodòxia sunnita que sobreviu en l'islam. Van sorgir a conseqüència d'una disputa sobre la successió de Muhàmmad a la mort d'Uthman ibn Affan, el tercer dels «califes ben guiats»; aquest grup va declarar-se partidari d'Alí ibn Abi-Tàlib enfront del pretendent omeia Muàwiya. Pels xiïtes, el guiatge de la comunitat és un dret diví reservat als descendents del profeta (Ahl al-Bayt) mitjançant la seva filla Fàtima az-Zahrà i el seu marit Alí ibn Abi-Tàlib, que creien que havia estat designat pel profeta per a succeir-lo. L'imam (que per a ells ha de ser un descendent d'Alí i a qui s'atribueix un caràcter semidiví) és, per la seva mateixa condició, l'únic capacitat per a «explicar la llei de Déu»; així, l'autoritat que se li atribueix dóna peu a l'existència d'una jerarquia religiosa o clergat. Dins d'aquest corrent, els imamites (majoritaris) creuen que a partir d'Alí arrenca una sèrie de dotze imams infal·libles; el dotzè va desaparèixer l'any 873 (ocultació) i esperen que al seu retorn el món sigui redimit i presidit per la justícia (creença en el mahdí). El xiisme conté així un component esotèric i messiànic, que és més o menys important segons les branques.\nEls kharigites (al-khawàrij, 'els que surten') van ser un grup purista i fanàtic que en el seu moment no va optar ni per recolzar Alí ibn Abi-Tàlib ni Muàwiya, considerant que cap dels dos no eren prou purs per a esdevenir califes. Entre els seus punts de vista, destaca la qüestió de si un musulmà podia continuar sent-ho després de cometre pecats greus; els kharigites sostenien que la comissió de pecats greus, sense el degut penediment, podia portar fins i tot a l'exclusió del musulmà de la comunitat islàmica (encara que continués observant els restants articles de fe). Per a ells, les bones obres, i no sols la fe, eren essencials per a l'islam. Els kharigites van arribar a considerar impies gairebé totes les autoritats polítiques musulmanes i, després de nombroses revoltes, van ser eliminats. Tot i així, una facció kharigita més moderada, els ibadites, va aconseguir sobreviure i actualment perviu al nord i a l'est d'Àfrica, i en alguns països de l'Orient Mitjà (Síria i Oman).\nEls xiïtes reconeixen dues altres ciutats santes: Najaf i Karbala, a l'Iraq. A la primera, s'hi troba el mausoleu d'Alí ibn Abi-Tàlib; a la segona, va tenir lloc el «martiri de Hussayn,» nét del profeta i fill d'Alí, esdeveniment conegut com la «matança de Karbala» i que constitueix un dels mites fundadors de l'islam xiïta, commemorat cada any durant l'Aixura. Una altra ciutat santa del xiisme és Qom, a l'Iran, centre principal d'erudició d'aquest corrent.\nVida personal i familiar\nL'etiqueta inclou costums força estesos, com dir les fórmules as-salamu alaykum ('la pau sigui amb vosaltres') per saludar o bismil·lah ('en nom de Déu') abans dels àpats, així com el fet d'utilitzar només la mà dreta per a menjar i beure.\n↑ 7,0 7,1 Miller, Tracy, Mapping of the Global Muslim Population, octubre 2009, Pew Research Center.\n↑ Tot el paràgraf: Lluís Sols Lucia, L'islam, per un diàleg necessari\nUn estat islàmic és un estat que ha adoptat l'islam, en concret la llei islàmica, com a fonament exclusiu de les institucions polítiques i que ha posat pràctica un sistema de govern similar al de l'antic califat, en el cas del sunnisme, o basant-se en l'imamat (poder dels imams), en el cas del xiisme. En general, aquests països reben el nom de "república islàmica".Aquest tipus de govern es justifica per la noció islàmica del dar (en àrab دار), que a l'origen significa «casa» però que en aquest context significa «domini». Segons la jurisprudència islàmica, els musulmans es confronten amb dos tipus principals de dar, Dar al-Islam («domini de l'islam») i Dar al-Kufr («domini dels infidels»). Dar al-Islam es defineix com el domini en el qual:\nTotes les lleis que regeixen la zona es basen en la jurisprudència islàmica.\nLa seguretat està en mans dels musulmans.Nogensmenys, les aplicacions precises d'aquestes nocions en la composició de l'Estat varien d'un país a l'altre, i d'un corrent de l'islam a un altre.\nEs coneix com a feminisme islàmic la combinació de l'islam i el feminisme; segons explicava Margot Badran el 2002, "el discus i la pràctica del feminisme dins del paradigma islàmic". Les feministes islàmiques basen els seus arguments en el propi islam i els seus ensenyaments, busquen la igualtat completa entre els homes i les dones en l'esfera personal, i poden incloure persones no musulmanes en el discurs i en el debat. El feminisme islàmic és definit per alguns acadèmics de l'Islam com un feminisme més radical que el realitzat per feministes seculars i massa ancorat en el propi discurs islàmic, mantenint l'Alcorà com el seu text central.\nCom a "escola de pensament", es fa especial referència a la sociòloga marroquina "Fatema Mernissi i acadèmiques com Amina Wadud o Leila Ahmed".Les defensores d'aquest tipus de feminisme han observat que als països amb majoria musulmana han produit molts caps d'estat, primers ministres i secretaris d'estat dones, com ara Lala Shovkat a l'Azerbaidjan, Benazir Bhutto al Pakistan, Mame Madior Boye al Senegal, Tansu Çiller a Turquia, Kaqusha Jashari a Kosovo o Megawati Sukarnoputri a Indonèsia. A Bangla Desh, Khaleda Zia va ser elegida la primera dona primer ministre el 1991, càrrec que ocupà fins al 2009, moment en què va ser substituïda per Sheikh Hasina, la qual encara és primera ministra actualment, convertint el país asiàtic en el país que ha tingut durant més temps una dona com a màxima representant pública.\nEl concepte de secularisme en l'Islam significa afavorir una democràcia secular moderna amb la separació entre la religió i l'Estat, en contraposició amb la concepció de l'Islam com a moviment polític. Sovint es fa servir per distingir entre les qüestions civils o governamentals i la teocràcia religiosa. El secularisme és condemnat sovint pels musulmans que no senten que els valors religiosos s'han retirar de l'esfera pública, tot i que «els teòlegs musulmans sempre han distingit entre els assumptes de din [religió] i dawlah [estat]». Els estats seculars han existit en el món islàmic des de l'edat mitjana.La recerca del secularisme ha portat a alguns estudiosos musulmans a afirmar que el govern secular és la millor manera d'observar la xaria: «fer complir [la xaria] a través del poder coercitiu de l'Estat nega la seva naturalesa religiosa, perquè els musulmans estarien seguint la llei de l'estat i no realitzant lliurement les seves obligacions religioses com a musulmans», afirma Abdullahi Ahmed An-Na'im, professor de dret a la Universitat Emory i autor d'un llibre sobre el futur de la xaria.\nL'islam liberal —en àrab لإسلام التقدمي, al-islām at-taqaddumī— és, a grans trets, el pensament emanat dels musulmans de tendència política progressista que tracta de les disciplines històriques i crítiques respecte als orígens de l'islam i de l'Alcorà i mira de conciliar modernitat i religió. Fa un tractament especial a la promoció de la dona dins la societat islàmica. Els actors d'aquest moviment són tant militants de la societat civil com acadèmics o teòlegs.\nL'islamisme polític —en àrab إسلام سياسي, al-islām as-siyāsī, literalment «l'islam polític») o simplement l'islamisme —en àrab الاسلامية, al-islāmiyya— és un conjunt heterogeni d'ideologies que mantenen que l'islam no és només una religió sinó també un sistema polític i que els musulmans moderns han de tornar a les arrels de la seva fe i unir-se políticament. Els pensadors islamistes fan èmfasi en el reforçament de la xaria (llei islàmica), la unitat panislàmica o el retorn del califat. L'islamisme és, però, un terme controvertit i la seva definició de vegades és variable. De fet es tracta més d'un concepte que d'un moviment unificat, i les visions religioses i les ideologies dels seus partidaris poden ser força variades. Poden incloure tant sunnites com xiïtes i tenir tant comportaments proselitistes moderats com ser partidaris de la guerra santa. Les figures centrals de l'islamisme polític inclouen Taqiuddín an-Nabhaní, Abu-l-Alà Maududí, Sayyid Qutb, Hassan al-Banna o Ruhol·lah Khomeini. Els moviments més coneguts comprenen els Germans Musulmans, Hamàs i Gihad Islàmic, el moviment Deobandi, Jamaat-e-Islami, Jamaat al-Muslimín o Al-Qaida.\nLa cultura musulmana té en gran reverència a Mahoma. Després d'esmentar o escriure el seu nom, o el d'un altre profeta, com Jesús o Moisès, un musulmà afegeix La pau sia amb ell (صلى الله عليه و سلم - Sal·là Al·lahu alay-hi wa-salam). En llengües d'escriptura llatina, de vegades aquesta expressió s'indica simplement amb les inicials, de forma abreujada. Segons la creença islàmica més generalitzada, Mahoma és la persona ideal, que tot musulmà ha de prendre com a model en la seva vida; tothom ha d'adherir-se als codis ètics i morals atribuïts al Profeta perquè així ho mana Déu. Mahoma és la persona perfecta, un regal de Déu al món, que uneix l'esfera divina amb la humana, igual com l'alba uneix la nit i el dia. Malgrat això, l'islam considera igualment que Mahoma fou un simple profeta, el transmissor de la revelació però sense cap qualitat divina.La derivació del nom a Mahoma té origen cristià i medieval, en el context de les croades. Algunes teories afirmen que és una derivació de la paraula Maozim, originari dels texts d'Alvaro de Córdova (856).\nEl panislamisme (en àrab:اتّحاد الاسلام) és un moviment polític que propugna la unitat dels musulmans sota un estat islàmic unificat — sovint un califat.Com a forma de nacionalisme religiós que és, el panislamisme es diferencia d'altres ideologies pannacionalistes, per exemple el panarabisme, en excloure la cultura i l'ètnia com a factors principals de la unificació.\nEl sunnisme (en àrab أهل السنة والجماعة, ahl as-sunna wa-l-jamāʿa, "gent de la tradició [del profeta Muhàmmad] i la comunitat", o simplement ahl as-sunna) és la branca principal de l'islam, representant prop del 90% dels musulmans. Aquests són els seguidors de la sunna ("recte camí o costum"), és a dir, de l'exemple personal donat pel profeta Muhàmmad, que consideren com infal·lible. Aquesta qüestió sobre la infal·libilitat o no del Profeta (excepte pel que fa a les revelacions de l'Alcorà) va ser un tema controvertit durant els primers temps de l'islam, i no va ser fins més endavant que el consens de la comunitat islàmica va estipular que Muhàmmad i els profetes anteriors citats en l'Alcorà eren "infal·libles".Els sunnites han patit al llarg dels segles diverses escissions, referides a polèmiques sobre lideratge i teologia. Totes les branques tenen en comú, però, el paper central que atorguen a la voluntat divina, a la qual s'ha de sotmetre la llibertat de l'ésser humà. Igualment, les diferents escoles interpretatives sunnites dels texts sagrats (màdhhabs) es reconeixen entre elles com a legítimes; és cada persona la que tria la que millor s'adapta a la seva visió de la religió.\nL'umma (en àrab: أمّة, 'comunitat' o 'nació', amb la mateixa etimologia que أمّ umm, 'mare') designa, dins de l'islam, la “comunitat dels creients” més enllà de la seva nacionalitat, dels seus lligams familiars i de la divisió dels poders polítics que els governen. Va néixer l'any 622 amb l'hègira, moment en què els primers fidels renunciaren a l'organització clànica, prevalent fins aleshores, per adoptar una comunitat de fe.\nEs tracta d'un sistema religiós extremadament rigorista, a causa de la creença del seu fundador que tot el que va aparèixer en l'islam després de les tres primeres generacions a partir del profeta era innovador i corrompia la fe. Per això, el wahhabisme preconitza utilitzar tan sols l'Alcorà i els hadits com a font de la religió, i prescindir de qualsevol altra noció aportada per la tradició, fins i tot d'aquella del consens comunitari (ijmà), que és un dels principis fonamentals del sunnisme. També es caracteritza per la seva voluntat d'expansió i avui dia ha estès considerablement la seva influència amb la creació de centres d'estudis i de mesquites arreu del món, finançades amb l'ajut dels recursos econòmics de la dinastia saudita.El terme wahhabita va ser utilitzat al principi pels seus detractors; per això, els seus seguidors prefereixen anomenar-se unitaristes (muwahiddun), ja que llur credo principal és el de la unitat omnipresent de Déu (tawhid). Igualment, el mot es fa servir de vegades com a sinònim de "salafista", tot i que seria més correcte dir que el wahhabisme és «una orientació particular del salafisme», considerada sovint com a ultraconservadora.


Cova Cent-vint (120) - Coves de Catalunya - EspeleoWorld\nCova Cent-vint (120)\nCova de 27 metres de recorregut a Sales de Llierca.\nLa boca s'obre a la paret d'un petit cingle, a uns quatre metres d'alçada. La galeria d'entrada de 10 metres de longitud, incideix quasi a la meitat d'una galeria perpendicular de 17 metres de longitud.\nÚltima revisió: 2013-08-19 07:09:03\nCal agafar la pista que des de Sadernes es dirigeix al Coll de Faja. Abans d'arribar a la casa quasi enrunada de can Cufí, cal baixar pel marge inferior de la pista forestal, a cercar un petit cingle que es troba al vessant dret del torrent de Llorers\nLa cova va estar descoberta l'any 1975 per A. Fabrega i L. Tarrés del GE Olot.\nLa cova en si, és un important jaciment arqueològic, el qual es començà a excavar l'any 1981, i on s'hi ha trobat restes corresponents al Paleolític mitjà (Mosterià) i al Paleolític antic (Montboló). Algunes de les troballes superen els 150.000 anys d'antiguitat.\nSoler, Narcís. Alcalde, Gabriel;Noguer, Joan.(1980).-”La Vall de Sadernes i la Cova 120 (Garrotxa). Butlletí Associació Arqueològica de Girona (3):21-25.\nBibiana,A; Rueda,J.M.; Buxo,R..-”Cova 120 (Sales de Llierca, la Garrotxa)”. Memòria dels resultats dels diferents estudis realitzats. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació. Direcció General del Patrimoni Cultural. Àrea de Coneixement i Recerca. Centre d'Informació i Documentació del Patrimoni Cultural.


La Fiscalia demana admetre a tràmit la querella pel fitxatge de Neymar - Diari de Girona\nLa Fiscalia demana admetre a tràmit la querella pel fitxatge de Neymar\nLa querella per apropiació indeguda va ser interposada per un soci contra el president del Barcelona, Sandro Rosell\n10.01.2014 | 18:11\nLa Fiscalia demana admetre a tràmit la querella pel fitxatge de Neymar Reuters\nEFE La Fiscalia de l'Audiència Nacional ha demanat al jutge Pablo Ruz que admeti a tràmit la querella per apropiació indeguda interposada contra el president del Barcelona, Sandro Rosell, pel fitxatge de Neymar, davant la possibilitat que els contractes que el van sustentar fossin "simulats".\nEl fiscal José Perals demana al jutge en el seu informe que admeti a tràmit la querella presentada per un soci del club, ja que els contractes del jugador "que s'han anat signant entre les parts en ocasions no responen al que hi ha indicat, tractant-se en algun cas de contractes simulats", i en altres casos es canvien de tipus contractual de manera fraudulenta.\nEl fiscal dóna suport a la tesi del querellant que no se sap la quantitat que efectivament va pagar el Barcelona pel fitxatge del davanter brasiler Neymar Silva Santos Júnior i s'ha amagat per això als socis una informació que havia de ser pública.\nSi bé considera que ara no és "urgent i necessari" citar a declarar Rosell, reclama al jutge que dicti una sèrie de diligències, entre elles demanar a la FIFA que aporti la documentació del fitxatge.\nTambé reclama al jutge que demani al propi jugador el contracte que va signar amb la societat N&N, propietat del seu pare, de manera que li cedia els seus drets; lliure una comissió rogatòria al Brasil per sol·licitar del Sants CF el contracte de traspàs del jugador, i citi com a imputats els empleats de Deloitte que van fer l'auditoria dels comptes del Barcelona.\nEl fiscal desgrana els contractes que van fer el Barcelona, Neymar i l'empresa del seu pare per al seu fitxatge l'any passat i conclou que, després d'analitzar-los i comparar-los amb els comptes del Barcelona, podrien ser constitutius d'un delicte d'apropiació indeguda en qualitat de distracció.\nEl fiscal destaca que hi va haver dos moviments sospitosos, un d'ells la firma el 2011 d'un contracte fictici de préstec que en realitat era "una garantia" per al futur fitxatge de Neymar, i un altre la "mutació" del que era un acord per al seu fitxatge en una clàusula de penalització d'aquest.\nRelata que el 15 de novembre de 2011 el Barcelona, Neymar i N&N (empresa que havia d'adquirir els seus drets el 2014) van signar a Sao Paulo (Brasil) un contracte pel qual el club manifestava la seva intenció de contractar el jugador el 2014, quan acabessin els seus drets amb el Santos CF.\nEl Barcelona va pactar abonar en aquell moment a N&N 10 milions en virtut d'un "contracte de préstec" que, segons el fiscal, era simulat i es tractava en realitat d'una garantia per al futur fitxatge.\nA més, es va acordar que el preu per adquirir a Neymar que havia de pagar el Barcelona per "drets federatius i econòmics" era de 40 milions (en què s'incloïen els 10 del "préstec") i es va establir una clàusula de penalització en cas d'incompliment del contracte per import de 40 milions.\nFinalment, el 3 de juny de 2013 Neymar, N&N i el Barcelona van pactar resoldre aquest contracte d'adquisició perquè el jugador s'havia d'incorporar abans de 2014 al club català, en virtut d'un acord de transferència de drets federatius del Santos CF que també es va signar per una quantitat que es desconeix.\nEn aquell moment, el Barcelona va reconèixer que no havia complert el contracte de 2011 (ja que el jugador calia incorporar al club català el 2014 i encara no havia acabat la seva relació amb el Santos CF) i que havia d'abonar la clàusula de penalització de 40 milions a N&N i, al mateix acte, es va signar el contracte de treball del jugador.\nPer això, el fiscal considera que el que en principi era un contracte de fitxatge (el signat el 2011) es va canviar per una clàusula de penalització d'aquest i que així "els 40 milions s'abonen finalment com una clàusula de penalització quan en realitat inicialment eren per l'adquisició dels drets econòmics i federatius del jugador".\nA més, el fiscal analitza la documentació comptable aportada pel Barcelona, en què o bé no apareixen aquests pagaments o bé s'apunten per conceptes diferents.\nEn els comptes consten al juny de 2012 els 10 milions del préstec com a "part d'un compromís ferm de compra a llarg termini per 40 milions d'euros", però el 2013 no es fa referència a la quantitat de 40 milions que suposadament el Barcelona va abonar per la clàusula de penalització.\nLes despeses del fitxatge de Neymar només apareixen en l'Informe de Gestió del Barcelona de 2013, però en una quantitat "sense quantificar", malgrat que aquell any s'havia d'haver apuntat en la comptabilitat.\nTampoc no consta, destaca el fiscal, "la quantitat concreta que efectivament s'ha abonat al Santos CF per l'adquisició dels drets federatius del jugador abans que acabés el seu contracte amb aquest club".\nEl querellant, Jordi Cases, creu que el Barcelona va pagar pel fitxatge 40 milions a la societat del pare de Neymar i 17,1 milions en concepte federatius al Santos CF, quantitats a les quals afegeix 7,9 milions per un acord sobre tres jugadors del Santos i 9 milions per dos partits amistosos.


Gyaaim Castro Di Lecce Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia IV Novembre, Castro, Castro Di Lecce, Itàlia, 73030 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Castro Di Lecce, Gyaaim és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGyaaim també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Castro Di Lecce. L'hotel ofereix instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com buceig, pesca, equitació, esports d'aigua (no motoritzats) que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gyaaim és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Castro Di Lecce.\nTots els tipus de viatgers (34) Parelles (31) Grups (3)


Formació i activitats de L'Era Archives - Pàgina 5 de 7 - LERA\n8 de Maig de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nSaps per què empeltem els fruiters, la vinya i molts arbres? Saps que hi ha vàries maneres i èpoques d’empeltar? Vine el dijous 26 de maig a descobrir els secrets dels empelts i, si ets soci de L’Era, et sortirà gratuït!!!\nFem un vàter sec!\n22 d'Abril de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nAnar al lavabo no té perquè estar renyit amb l’ecologia. Et proposem un taller de bioconstrucció d’una cambra de bany amb vàter sec, dutxes i lavabos de baix consum d’aigua. Participaràs plenament al principi i al final de la construcció per conèixer el procés tècnic, el perquè, el com del...\nEl cultiu ecològic d’hortalisses d’hivern.\nMalgrat les limitacions climàtiques, a les zones fredes també és possible collir hortalisses durant l’hivern: el bròquil, la col, la ruca, l’escalora… En aquesta jornada coneixerem com cultivar-les pas a pas. Jornada gratuïta però amb inscripció prèvia.\nHort ecològic per a l’autoconsum. Inici: 9 d’abril\n15 de Març de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nEl millor professorat per a un curs únic d’horticultura ecològica d’autoconsum. Veurem com s’ho fan persones de referència d’aquest camp i aprendrem d’elles el bo i millor. I ens ho explicaran a peu del seu hort, perquè observem directament quin estil proposen.\nCobertes vegetals i adobs verds. Inici: 7 de març\n4 de Març de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nUn curs per aprendre les estratègies de protecció i millora de la fertilitat del sòl. S’hi tractarà de com implantar adobs verds, quins tipus són millors segons el cultiu que acompanyen, quan no són aconsellables… I també dels beneficis, el maneig, els tipus de cobertes verdes, etc.\nIniciem un recorregut formatiu dedicat al sòl\n23 de Febrer de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nEl sòl encara és un recurs sovint oblidat i menystingut però en canvi imprescindible per aconseguir cultius sans i bones collites. Des de l’Escola Agrària de Manresa i l’associació L’Era hem programat una colla de jornades tècniques i cursos relacionats amb aquest tema.\nManeig i teràpies naturals en ramaderia ecològica. Inici: 24 de febrer\n10 de Febrer de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nQuè necessita el bestiar per a no emmalaltir? En ramaderia ecològica, la salut pren una dimensió holística i depèn en gran mesura de la gestió i el maneig que en fem. Un curs guiat per experts veterinaris i fitoterapeutes.\nCasa sana i bioelectromagnetisme. Amb Mariano Bueno. Dies 6 i 7 de febrer\n11 de Gener de 2016 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era\nÉs saludable el nostre habitatge? Com el podem fer més sa, confortable i ecològic? Com influencia el nostre lloc de treball en la nostra salut? Com detectar quines són les energies pernicioses i com neutralitzar-les? Mariano Bueno ens introduirà de manera magistral en aquests coneixements, fruit d’anys de recerca i...\n2 de Setembre de 2015 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era formatge\nXerrada: L’Escola de Pastors de Catalunya. Dimecres 4 de novembre.\n1 de Setembre de 2015 Publicat per:era Formació i activitats de L'Era pastors\nLa Vanesa Freixa ens explicarà el model formatiu de l’Escola de Pastors, els serveis que ofereixen, el seu funcionament intern i els projectes que tenen per davant. L’acompanyaran exalumnes que ja es dediquen professionalment a la ramaderia.


Residència universitària Damià Bonet - RESA\nBenvinguts a la Residència Universitària Damià Bonet\nSabem que en la nostra Residència Universitària Damià Bonet passaràs els millors anys de la teua vida. Per què n’estem tan segurs? Perquè tenim el millor ambient per a fomentar la teua activitat acadèmica i lúdica.\nLa residència es troba en una zona perfecta, exactament en el carrer Serpis, 27, junt al Campus dels Tarongers de la UV i al Campus de la UPV. La comoditat dels estudiants és una de les nostres premisses, i la localització de l’edifici facilita un accés ràpid a la zona universitària.\nDamià Bonet és una residència adscrita a la Universitat de València, però oberta a tota la comunitat universitària. Podràs compartir moments amb estudiants de la UV, de la Universitat Politècnica, de Berklee i de molts altres centres. A més, t’oferim l’oportunitat de participar d’un ambient jove, dinàmic i cosmopolita, ideal per a viure una experiència enriquidora tant en l’àmbit acadèmic com personal.\nLa residència disposa d’estudis individuals i dobles, moderns i funcionals, equipats amb bany, cuina, Wi-Fi gratuït, etc.\nUn espai per a viure i estudiar al teu ritme. Gaudeix de la llibertat d’una residència oberta les 24 hores del dia, 365 dies a l’any.\nLa Residència Universitària Damià Bonet està adscrita a les universitats que s’indiquen a continuació, i a més obri les seves portes a tota la comunitat universitària.\nLocalitza la teva universitat Seleccionar universitatUniversidad de Valencia Upv Universitat Pública Politécnica De Valencia Palau de les Arts Reina Sofía – Anexo Sur, Berklee Valencia Campus Universidad Católica de Valencia San Vicente Mártir Universidad CEU Cardenal Herrera. Campus Moncada\nHi ha tantes coses per descobrir en València que la ubicació de la nostra residència La Concepción et pareixerà extraordinària: en el Campus dels Tarongers, un dels tres campus de la Universitat de València, on es troben les facultats de Ciències Socials, Dret, Econòmiques i la nova Escola de Magisteri.\nI el millor de tot, ben comunicada amb el centre de la ciutat: estàs a un pas de la línia 6 del metro i dels autobusos 9, 17, 29, 30, 31, 40, 41, 71, 81, 82.\nTria la manera que et resulte més còmoda per a moure’t. Si necessites més informació, pots consultar:\nAutobusos de València: www.emtvalencia.es.\nMetro de València: www.metrovalencia.es\nConeix la R.U Erasmo\nT'ho posem fàcil, realitza el teu procés de reserva en quatre senzills passos.


La despossessió - directa.cat\nFons voltors, desnonaments, transferències de paquets immobiliàries, financerització, deslocalització de fàbriques, del poder monetari, de la política: desarticulació i desinstitucionalització. Reïficació: tot està en venda, s’especula amb la terra, amb la casa i amb el cos. El mercat creix, colonitza nous espais i s’apodera del treball, la reproducció i el suport mutu, les carícies, la salut, l’educació i la llibertat, que ja no és republicana, ara es compra. Ha acabat per adherir-se, fins i tot, en pensar, i així hem acabat per fer una perillosa identificació: democràcia és neoliberalisme.\nExplica Polanyi que l’expansió del mercat es concebia com un projecte utòpic que havia d’aportar harmonia, pau i equilibri i que a la fi, l’únic tret diferencial respecte a la resta d’utopies proposades el segle XIX, ha sigut que este ha assolit hegemonia i la seua ombra s’ha estés cada vegada a més territoris i espais de la vida quotidiana. La gran transformació.\nEl capitalisme és des de fa ja segles la metxa curta de la història, el carbó que l’accelera i que augmenta la distància entre el “que habitem” i l’“on es decideix” com habitem\nEl capitalisme és des de fa ja segles la metxa curta de la història, el carbó que l’accelera i que augmenta la distància entre el “que habitem” i l’“on es decideix” com habitem. És un tren, o una bèstia, que està en marxa i fora de control, a cada any més contaminant, a cada segle més devorador. D’això ens advertia Walter Benjamin, i crec que encertava, quan contradeia a molts col·legues per a dir que la revolució no podia consistir a accelerar encara més la maquinària, no podia ser qüestió de tirar més carbó; la revolució ha de trobar el fre d’emergència i activar-lo el més prop possible.\nLa bèstia, que per cert és el nom que rep el tren en el qual milers de migrants es juguen la vida en unes condicions indignes per anar del con sud al con nord del continent americà, no ha parat de devorar àmbits de les vides humanes. Les ha deglutit i les ha cagat per dipositar-les als aparadors del mercat global. Menja i digereix. Desposseeix i acumula. Empobreix per enriquir. Assola per construir. Eixa és la lògica de la mercantilització. El gran aparador.\nAixí, la lògica mercantil provoca un conflicte capital-vida que es manté en el temps, “despossessió-acumulació-reapropiació”, que ara cau del costat del capital. Es veu en els mètodes de producció actuals amb la configuració d’oligopolis que deslocalitzen economies senceres i amb la precarització del món laboral que ens furta la llibertat, que requereix domini. Ho sentim als cossos quan observem, moltes vegades impotents, com els comerços de barri tanquen i són substitutius per altres sense ànima o desplaçats per i cap a grans centres comercials; desapareixen, i amb ells, la vida al seu voltant. Ens lacera la carn quan pedalegem baix la pluja per satisfer les necessitats del consumidor per un jornal que es calcula a hores, o quan ens acomiaden per prenyar-nos; la dependència a l’àrbitre d’altre és negació l’autonomia del desposseït.\nMenja i digereix. Desposseeix i acumula. Empobreix per enriquir. Assola per construir. Eixa és la lògica de la mercantilització. El gran aparador\nL’horror envaeix també les nostres llars, de les quals ens desplaça i aliena. L’habitatge com a bé de mercat, l’habitatge precari, el desnonament com a ferramenta de defensa del lliure mercat, els preus de lloguer i l’endeutament. El negoci immobiliari fa que l’estabilitat en el fet d’habitar depenga de la voluntat del propietari, o de la capacitat de pagament de l’habitant, i per la qual cosa, de les desventures i dependències laborals de cadascú. Açò provoca de manera inevitable una degradació en com vivim la intimitat i en com desenvolupem l’hàbitat. La gran estafa.\nLa despossessió que ha provocat l’expansió del capitalisme s’aprofundeix a nous àmbits de la vida, no deixa de furgar. Colonitza el territori, desplaça formes de vida i despobla llocs abans vitals. Ens desapropia de l’ús de la terra i així ens deslliga i distància d’ella, per molt prop que estiga, i també d’uns coneixements i aprenentatges que es constitueixen bàsics per a gaudir de vides plenes, dignes i arrelades. Alhora, la manera d’habitar les ciutats s’afecta per esta pèrdua del punt de referència que era el territori i així es deshumanitza, en un sentit antropològic: es dissolen les comunitats i les experiències del dia a dia s’allunyen dels cossos.\nPareix clar que l’alienació respecte al fet urbà està més que significada amb la mercantilització que les sobrevola com a espais privilegiats d’extracció de plusvàlues i acumulació. Es genera un estranyament dels habitants en la seua relació amb ella que es tradueix en una desafecció clara i en un sentiment d’impotència respecte a l’autoritat que en tenen, com a pobladors, de configurar-les. És a dir, i a una escala més genèrica, estos processos que converteixen en mercaderia qualsevol aspecte de la vida acaben per calar en els ossos i canviar la perspectiva, els hàbits i, fins i tot, les opinions i les necessitats. La gran metamorfosi.\nEl mercat es clava en els cossos, i tanmateix, el cos es fa mercat i este travessa els llocs més recòndits de la intimitat humana\nD’esta manera, el mercat es clava en els cossos, i tanmateix, el cos es fa mercat i este travessa els llocs més recòndits de la intimitat humana: conéixer gent, la reproducció social i biològica, el suport mutu, la cultura, fer l’amor, les idees; tot és susceptible de transformar-se en un nou producte consumible, i de manera paradoxal, com més dins dels cossos i de la intimitat és el sistema, més llunys d’ells estem.\nPerò, com hauríem de respondre a este canvi antropològic que ha fet que s’altere el sentir comú de la gent? Doncs bé, podem optar per l’èpica d’una revolució fantàstica, omplir de carbó la locomotora de la història i així forçar una nova acceleració de la història amb la intenció de tallar amb el passat i modelar un ésser humà nou, pur. O pel contrari, podem mirar cap enrere, amb la imaginació de desfer els embolics als quals el mercat ha sotmés el món, recuperar les bones idees de justícia social i abraçar aquelles coses que des de sempre ha atorgat dignitat a la vida, fer una reivindicació de l’humà que es taca: en fi, tirar ja i tirar fort del fre que ature la locomotora de la història, no per renunciar a l’emancipació sinó justament pel contrari, per a recuperar i refer, per a reapropiar-nos, de les coses que ens permeten viure. La gran qüestió.\ncapitalisme desposessió Mercat Polanyi Walter Benjamin\n« Una història catalana de Pepe Rei\n“Contar-nos la nostra història ens va fer adonar que ens havia passat a tots el mateix” »


El temps d'aquest dissabte serà assolellat, amb ruixats a Catalunya i a les Balears\nPublicat 16/10/2021 12:00CET\nLa meteorologia d'aquest dissabte estarà marcada per l'estabilitat atmosfèrica, que donarà lloc a un temps sec, cels assolellats i poc ennuvolats excepte en algunes zones de Catalunya i de les Balears, on es podran produir ruixats i tempestes, amb temperatures que estaran prop dels 20 graus centígrads (ºC) a l'extrem nord i que arribaran o fregaran els 30ºC a punts de la meitat sud.\nSegons ha informat l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET) al nord i a l'est de les Balears i a zones de Catalunya els cels estaran ennuvolats i es produiran ruixats i alguna tempesta amb calamarsa i no es descarta que s'estenguin a altres zones de les dues comunitats autònomes, tot i que al final del dia el cel es buidarà.\nPer l'extrem contrari, el nord-oest, arribarà un front que provocarà un gradual augment de la nuvolositat i les precipitacions, que també podran anar acompanyades de tempestes, que seran més probables i intenses al final del dia. També es podran estendre de forma més feble al Cantàbric occidental i a l'altiplà nord.\nLes precipitacions al final del dia podran ser localment fortes a l'oest de Galícia, però a la resta de la Península predominaran els núvols abundants de tipus mitjà i alt. A les Canàries, per la seva banda, aquest dissabte predominaran els cels poc ennuvolats o buits.\nAixí mateix, afegeix que no descarta que es produeixin bancs de boira matinals a Catalunya, al Cantàbric i a l'alt Ebre, així com calitja a les Canàries.\nLes temperatures màximes pujaran al sud de l'àrea mediterrània i a les Canàries, mentre que descendiran a l'oest de la Península. D'aquesta manera, l'AEMET considera probable que se superin els 30ºC al sud d'Andalusia i a Fuerteventura. Per la seva banda, les mínimes baixaran a l'interior del sud-oest, centre i nord-est i pujaran a l'interior del nord-oest i del sud-est, amb gelades febles als Pirineus.\nFinalment, el vent del sud augmentarà a l'oest de Galícia i bufarà fluix a les Canàries, amb alguns intervals de l'est a les illes orientals. A la resta del país també predominaran els vents fluixos tot i que seran una mica més intensos al principi del nord-oest a l'Ebre i del nord a l'Empordà. En les hores centrals del dia el vent bufarà de ponent a l'Estret i al vessant atlàntic durant les hores centrals del dia.


Deliciosos Plats Vegitarianskie - Cigrons rostits en maple Za’atar (vegà)\nCigrons rostits en maple Za’atar (vegà)\nEl trinxat de cigrons dóna la impressió que els llegums són fregits, però sovint es rosteixen en sec i es fan pols de sal i condiments. Za’atar és una barreja tantificant de sumac tangible, sèsam blanc terrós i farigola de farigola. Experimenta amb altres espècies d’aquesta recepta: la cúrcuma i la caiena o la canyella i l’auró són els meus preferits.\nUna llauna de cigrons de 15 1/2 unces\n3/4 cullerades d’oli d’oliva o alvocat\n2 culleradetes barreja d'espècies de zaatar\nPessic de caiena (opcional)\nPreescalfeu el forn a 400 ° F\nEscorreu i esbandiu els cigrons. Assequeu-los extremadament bé amb una tovallola de te. Si teniu temps, deixeu-los assecar a l’aire durant 30-60 minuts. D’aquesta manera s’assegurarà una textura més nítida.\nCol·loqueu els cigrons sobre una paella al forn durant 25-30 minuts fins que estiguin daurats i cruixents, girant la paella a la meitat de la marca.\nTransferiu els cigrons calents a un bol. Afegiu l’oli, les espècies i la sal al gust i barregeu-ho bé amb una cullera. Serviu calent o a temperatura ambient per a un berenar cruixent i saludable, o llenceu un cop de puny a la mainada o al vostre propi dinar. (També fan grans cruixits a l’amanida!)\nPer ració: Calòries: 218 # Carbohidrats: 31 g # Greixos: 7 g # Proteïna: 10 g # Sodi: 318 mg # Sucre: 6 g Nota: La informació mostrada es basa en els ingredients i la preparació disponibles. No hauria de considerar-se un substitut dels consells d’un nutricionista professional.\nComenceu la vostra carrera com a polític\nCrepes de civada de carbassa (vegana, sense gluten)\nDues tasses de mantega de cacauet de xocolata amb ingredients (veganes, sense gluten)\nParmesà de Seitan (vegà)\n10 llocs de treball per a persones que estimen treballar amb les mans


Maison D'Artiste Jerusalem Israel - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCiuat Vella, Jerusalem, Israel - Veure al mapa\nSituat a Ciuat Vella, Maison D'Artiste és el lloc perfecte per gaudir de Jerusalem i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Maison D'Artiste és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització, ventilador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Maison D'Artiste no troba competidors en cap categoria.\nDescompte a Maison D'Artiste


L’Ajuntament de Berga redueix les despeses sis vegades més que els ingressos | Aquí Berguedà\nL’Ajuntament de Berga redueix les despeses sis vegades més que els ingressos\n05 octubre 2012 00:00\nL’Ajuntament de Berga ha aprovat la liquidació del compte general del pressupost del 2011. En destaca que les despeses s’han reduït un 7% respecte l’any anterior i en canvi els ingressos només han disminuït un 1%. L’alcalde, Juli Gendrau, ha aplaudit aquesta contenció de la despesa.\nLa regidora d’Economia, Sílvia Salvador va detallar els números. Va explicar que s’ha liquidat el pressupost amb un increment d’ingressos per impostos més alt del previst: 153.000 euros; amb uns interessos més amortitzacions dels préstecs que té pendents l’Ajuntament de Berga també més del previst, en 115.000 euros. Pel que fa a la despesa de personal (capítol 1) s’ha reduït en 1.173.000 euros (20%); i la despesa corrent (subministrament, conservació d’edificis, contractes de prestacions…) ha disminuït 127.000 euros.\nPel que fa les subvencions que ha donat l’Ajuntament de Berga han pujat 452.000 euros perquè s’han hagut d’assumir els ajuts no rebuts per l’escola de música i per l’escola bressol.\nUn cop feta la liquidació, la desviació és de 76.000 euros negatius respecte la previsió dels pressupost del 2011. I el romanent de tresoreria és de 510.000 euros negatius.\nEls grups a l’oposició hi van posar alguns peròs. La CUP va criticar l’augment del deute a llarg termini. Guijarro va assenyalar que malgrat es redueixi el deute a curt termini és “preocupant tenir un deute a llarg termini perquè per exemple es continua sense solucionar la problemàtica de pagar les factures als proveïdors”, va dir.\nTambé va ser crític el grup del PSC. Ramon Camps es va referir al pla de sanejament. Va dir que caldria revisar-lo perquè els números no s’avenen amb allò que es va aprovar en el pla.\nLa liquidació del compte general del pressupost del 2011 va ser un dels punts més destacats del ple d’ahir a l’Ajuntament de Berga. Es va aprovar amb els vots a favor de CiU, la CUP i el PSC, i el vot en contra del regidor del PP.


Salesians acull la 2a Jornada de portes obertes per a empreses #FPempresa de Sant Vicenç dels Horts – Salesians Sant Vicenç dels Horts\nLa Formació Professional (FP) s'està consolidant com una de les vies més exitoses per combatre l'atur i generar ocupació qualificada. Aquests dos objectius són d'interès tan pels estudiants d'FP com pel teixit epresarial i comercial de qualsevol municipi.\nConscients de la necessitat que hi ha a Sant Vicenç dels Horts d'apropar el món educatiu i l'empresarial, es durà a terme dijous 27 d'abril la 2a Jornada de Portes Obertes per a Empreses que enguany podreu seguir per les xarxes socials amb el hashtag #FPempresa.\nEn aquesta edició de la Jornada, que es durà a terme a l'auditori Salesians Sant Vicenç dels Horts, els dos instituts de Formació Professional del municipi: Gabriela Mistral i Salesians, faran conèixer als representants de les empreses i comerços municipals, quines oportunitats de col·laboració els poden oferir, així com les seves respetives cartes de serveis.\nA l'acte assistiran Maite Aymerich i Boltà, alcadessa de Sant Vicenç dels Horts; la Sra. Núria Vallduriola, directora dels Serveis Territorials del Baix Llobregat del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya; Miquel Camps, membre de la UESVH (Unió d’Empresaris de SVH), membre de l’executiva de PIMEC i responsable de PIMEC metall; altres representants d'entitats i empresaris.\nEva Garcia, periodista i directora de Radio Sant Vicenç, moderarà una taula rodona en què representants dels sectors esmentats i alumnes d'FP intercanviaran les seves opinions sobre les necessitats de l'empresa, l'atur juvenil, l'FPdual, entre d'altres qüestions.\nLa Jornada acabarà amb un refrigeri preparat pels alumnes del Pla Transició al Treball (PTT) de l'Ajuntament, en el qual tots els assistents podran conversar, compartir, fer networking… Una bona ocasió per trobar-se i generar el tipus de xarxa col·laborativa que cal a Sant Vicenç dels Horts i que interessa tant als empresaris com als alumnes d'FP.\nCrònica radiofònica amb la veu dels protagonistes:\nCLICA PER SENTIR LA CRÒNICA\nAquesta notícia ha estat publicada a BLOG-General, Destacat, Escola-Empresa amb les etiquetes Escola-Empresa, FP dual, FPempresa, Jornada Portes Obertes empreses.\n← Sant Jordi es viu intensament a Salesians Sant Vicenç dels Horts\nFEAC – “Només hi ha una manera de ser intel·ligent?” amb Montse Serra →


L’art, aquell exercici experimental de la llibertat | Bonart\nL’art, aquell exercici experimental de la llibertat\nEl brasiler Mário Pedrosa (Pernambuco, 1900 – Rio de Janeiro, 1981) és un dels pensadors llatinoamericans més importants del segle XX. La seva tasca, tant en el camp de la crítica d’art com en el de la política, va ser crucial per al desenvolupament de la cultura del Brasil dels anys posteriors a la Segona Guerra Mundial, una època en la qual l’optimisme i el creixement en l’àmbit social van ser acompanyats d’una gran experimentació artística.\nCom a activista polític i crític d’art, Pedrosa va participar activament als principals debats que es van plantejar en l’àmbit de l’estètica internacional des dels anys 30 fins a inicis de la dècada de 1980. Es tracta, sens dubte, d’una figura clau per entendre l’art brasiler i llatinoamericà de la segona meitat del segle XX, tant per la influència directa que les seves idees i posicionaments van exercir en molts artistes de l’època, com per l’important paper que va exercir en diversos espais i projectes institucionals, des de la Biennal de São Paulo i el Museu de Arte Moderna de São Paulo fins a l’emblemàtic Museu de la Solidaritat del Xile de Salvador Allende, o l’Associació Internacional de Crítics d’Art (AICA).\nPedrosa encarna el paradigma de l’intel·lectual compromès amb el debat sobre el futur de la societat tant en termes culturals com polítics malgrat ser una figura encara poc coneguda a Espanya. Per això, el Museu Reina Sofia divulga la seva trajectòria crítica i reivindica la seva figura mitjançant aquesta exposició. S’hi reuneix una selecció d’unes 200 obres, entre les quals s’hi inclouen pintures, gravats, fotografia, pel·lícules i llibres de 41 artistes brasilers i internacionals acompanyades de diversa documentació.\nLa mostra planteja un recorregut entorn als nuclis de les preocupacions artístiques que Pedrosa va abordar en diversos moments de la seva producció intel·lectual, a través del treball d’una sèrie d’artistes amb propostes formals, competències tècniques i posicionaments teòrics molt diferents a les seves. Pedrosa s’hi va interessar i en molts casos va ajudar a impulsar les seves carreres. De fet, recolzava una àmplia gamma d’expressions artístiques, des del realisme social fins a l’abstracció més racional, des de l’art dels nens i fins a autors situats en els marges de la societat, com els considerats malalts mentals. Des de figures internacionals avui consagrades, com Alexander Calder, Giorgio Morandi o Paul Klee, fins als principals representants de l’abstracció geomètrica i el neoconcretisme brasiler (Lygia Clark, Ivan Serpa, Lygia Pape, Hélio Oiticica …), passant per creadors que no encaixaven en l’oficialitat artística de la seva època.\nEl pensament artístic de Pedrosa es basava en un agut anàlisi de la psicologia de la forma, de com l’artista troba un llenguatge formal per expressar-se, i l’espectador, per la seva banda, rep i processa aquesta informació. Pedrosa parlava de l’art com una “necessitat vital”, com un impuls de comunicació inherent a tot ésser humà. El títol de la seva tesi doctoral De la naturalesa afectiva de la forma en l’obra d’art, escrita el 1949, resumeix aquests interessos per unir la forma i l’afecte.\nPedrosa va pensar l’art com “l’exercici experimental de la llibertat”. El seu treball va aportar un model de crítica obert i plural. Si, per a ell, l’afecte ve abans de la raó, la voluntat creadora de l’art plantejava la possibilitat d’una revolució en la sensibilitat de la humanitat i, per tant, en la seva organització social.\nL’exposició Mário Pedrosa. De la naturaleza afectiva de la forma es pot veure a la planta tercera de l’Edifici Sabatina del Museu Reina Sofia de Madrid, del 28 abril al 16 octubre de 2017.\nEtiquetes: Alexander Calder · Giorgio Morandi · Mário Pedrosa · Museu Reina Sofia · Paul Klee


Anglès A1 | CEPS\nInicio / Cursos / Anglès A1\nCódigo: ID_1071 Categorías: Cursos, Idiomes\n– Comprendre el sentit general, els punts principals i la informació específica de textos orals breus, ben estructurats, transmesos de viva veu o per mitjans tècnics ( telèfon, televisió , megafonia, etc. ) , articulats a una velocitat lenta , en un registre formal o neutre i sempre que les condicions acústiques siguin bones i el missatge no estigui distorsionat. Aquests textos versaran sobre temes habituals , preferentment en els àmbits personal o públic.\n####- Produir textos orals breus, principalment en comunicació cara a cara, però també per telèfon o altres mitjans tècnics , en un registre neutre. Comunicar-se de forma comprensible, encara que resultin evidents l’accent estranger, les pauses i els titubejos i siga necessària la repetició, la paràfrasi i la cooperació dels interlocutors per mantenir la comunicació.\n####- Comprendre el sentit general, els punts principals i la informació específica de textos breus d’estructura senzilla i clara , en un registre formal o neutre i amb vocabulari en la seva major part freqüent.\n####- Escriure textos breus i d’estructura senzilla, en un registre neutre o formal senzill, utilitzant adequadament els recursos de cohesió i les convencions ortogràfiques i de puntuació essencials. Aquests textos es referiran principalment a l’àmbit personal i públic.\nSé el primero en valorar “Anglès A1” Cancelar respuesta


Wedding Planners: Una figura a l’alça pels casaments | Barcelona és Moda\nBoda organitzada per A Spanish do / A Spanish Do\nCada cop més, les parelles compten amb organitzadors de bodes o wedding planners per a la celebració del seu gran dia.\nHa començat la temporada de casaments i en molts d’ells, s’hi pot trobar un wedding planner. Un professional –freqüentment són dones-, que s’encarrega de l’organització de tots els detalls de l’esdeveniment. “És algú que té en compte la imatge que els nuvis volen projectar i fa que tots els elements del casament comuniquin en la mateixa direcció”, explica la sòcia fundadora de l’empresa Qué me pongo, Montse Guals. Ella s’encarrega de la formació de futurs wedding planners a casa nostra, com a professora del curs que l’escola de disseny ESDI ofereix en aquest àmbit.\nLa figura dels wedding planners va sorgir als anys 50 als EUA. La progressiva incorporació de la dona al mercat laboral i també, el fet que els nuvis es casin més grans, expliquen en part, perquè més parelles volen comptar amb els serveis d’un wedding planner. Però a més, “s’han popularitzat les bodes que tenen molts detalls i això, implica molta planificació”, afegeix l’experta i fundadora de Yes I do, Sonia Servent.\nProfessionals dels detalls\n“Nosaltres el que fem es treure tot l’estrès als nuvis i pensar cadascun dels detalls del casament. En són molts!”, subratlla la wedding planner, Lauren Whelan que treballa a l’empresa A Spanish Do juntament, amb la sòcia fundadora, Elaine Bray. Aquestes dues professionals s’han especialitzat en organitzar casaments d’estrangers que trien Barcelona o els seus voltants pel gran dia. En el sector, aquesta activitat econòmica ja és coneix amb el nom de destination weddings. Un concepte pensat per unir casaments i turisme en una única ocasió. Però més enllà de la seva especialitat –sovint també casen parelles mixtes, on un dels dos és d’aquí-, Whelan i Bray recorden que una wedding planner “no només s’encarrega de les flors i els plats”. El dia abans d’aquesta entrevista, les dues expertes havien fet una visita tècnica a la casa on es casaran els seus propers clients per organitzar detalls com la ubicació del quartet de corda que han contractat o les extensions de cables i endolls de l’empresa d’il·luminació. “El nostre treball inclou un munt de tasques, des de coordinar la maquilladora per a la núvia i les dames d’honor, fins a organitzar un autobús per a cent persones per desplaçar els convidats”, detalla Whelan pensant ja en el seus propers clients.\nCada temporada, Good Feelings, empresa del sector, s’encarrega de l’organització de fins a 10 casaments i participa parcialment, en la celebració d’altres sis. En total, prop d’una vintena de casaments tenen a la wedding planner Alejandra de Balanzó, propietària de Good Felling, totalment ocupada durant la temporada alta de nuvis. En aquesta època de l’any, les setmanes no tenen cap dia lliure. “Nosaltres acompanyem als nuvis en tot el procés de preparació del casament. Els assessorem perquè vegin els aspectes positius i negatius de cada idea que tenen; els ajudem a gestionar el seu pressupost perquè puguin tenir, en la mesura del possible, el casament que sempre han somiat”, explica Balanzó. En aquest sentit, Sònia Servent assegura que al 2007, quan ella va crear Yes I do, la figura de wedding planner estava encara poc desenvolupada i “hi havia la necessitat d’aportar professionalitat, a una activitat plena d’emoció”. Des de l’abril i fins a l’octubre, Servent organitzarà 12 casaments. S’encarregarà de seleccionar i recomanar els millors proveïdors, de portar la previsió de despeses, de filtrar propostes, de negociar “absolutament tots els preus” i de coordinar la celebració dels esdeveniments.\nCom és diu popularment, cada parella és un món i per això, cada casament també és diferent. Respectar i transmetre la imatge dels nuvis és un dels reptes més importants que té un wedding planner. “Algú que no sigui professional del sector es deixarà portar pel seus gustos personals i no tindrà en compte que tots els elements del casament comuniquin el mateix”, diu l’experta de Qué me pongo. Ella porta més de vint anys en el sector de l’assessorament d’imatge i creu que un bon wedding planner no es deixa influir pels seus gustos. “Això és clau per fer una bona feina”, assegura. Tenint en compte el que diu Guals, la pregunta és com s’aconsegueix captar els gustos del client i transmetre’ls el dia del casament. “És imprescindible parlar molt amb els nuvis. Cal conèixer allò que a ells els agrada, les seves costums, com es van conèixer i què fan en el seu temps de lleure. Si saps escoltar-los, et quedaràs amb els detalls que són importants per a ells. D’aquesta manera i sempre plegats, creem el concepte de casament que volen”, explica Alejandra de Balanzó. També per ajustar-se als gustos dels seus clients, Sonia Servent té clar que una part important de la seva feina és “recopilar inspiració”. I diu: “Ens fixem en els detalls que fan especial la il·lusió que té cada client. Partim d’aquí, per introduir les nostres recomanacions i el resultat és una combinació perfecte del nostre estil i de l’estil dels nuvis”.\nClients i nuvis\n“Avui pots trobar molta informació a Internet. Mil empreses de càtering, fotògrafs, floristes, però sense l’experiència en el sector és molt difícil saber quines treballen millor, ofereixen la millor relació qualitat preu i són més flexibles”, diu Lauren Whelan. La informació d’experts és encara més rellevant pels tipus de clients que té la seva empresa, A Spanish Do. “Els nuvis amb els que treballem no coneixen res de la ciutat i és imprescindible que puguin comptar amb algú que els dóna informació des de dins”, diu Whelan. Tot i que els seus clients són majoritàriament estrangers, tenen forces aspectes en comú amb els nuvis que aquí també volen comptar amb una wedding planner pel seu casament. Aquest clients són, segons les expertes del sector, persones d’un poder adquisitiu mitjà-alt i alt i tenen llocs de treball amb certa responsabilitat. Són professionals a qui la seva feina els deixa poc temps lliure per preparar un dia tan especial. “Són parelles amb un alt nivell d’estudis i amb vides molt ocupades, els agrada viatjar i sovint un dels dos és molt perfeccionista”, diu Alejandra de Balanzó de Good Feelings.\nEls treballs d’aquests nuvis i la seva posició socio-econòmica els permet destinar una part del pressupost del seu casament a contractar els serveis d’una wedding planner. Les tarifes en aquest sector varien molt en funció del tipus d’assessorament que es vulgui i també, del casament que se celebrarà. “No és el mateix un casament de 250 persones i un dia, que un de trenta tres dies”, diu Sonia Servent en referència a les hores i la feina que comportarà l’un o l’altre. L’experta en imatge personal Montse Guals explica que les tarifes poden fixar-se a partir d’un marge sobre els serveis i proveïdors gestionats o a partir d’un pressupost tancat. Assessoraments puntuals per un servei de càtering o per a la decoració poden suposar uns mil euros i escaig, mentre que l’organització de tot el casament comença amb preus a partir dels quatre mil euros. “És difícil dir el cost exacte, perquè cada casament és molt diferent. Depèn de cada client i de les seves necessitats. Cadascú ens contracta en etapes diferents del procés o per uns serveis molt concrets. Nosaltres sempre fem una valoració molt detallada, abans de donar-los el pressupost i sempre incloem totes les despeses. No ens agrada afegir extres durant el procés”, explica Whelan de A Spanish Do.


Rars, evidentment, en relació a la resta de gent d’altres indrets del món que es donen nom a si mateixos o en reben d’altres per dibuixar-se en el mapa. Tan rars com que una de les tres organitzacions més grans que hem tingut mai sigui un sindicat anarquista. Tan rars com que haguem tingut independència total durant mesos al segle XX i pocs dels que la demanen ara en tinguin notícia. Tan rars com que lloem la immersió lingüística com a referent de país i no sabem que el primer cop que va existir la va aplicar un senyor mudat que era de la FAI. I tan rars com que l’autor de la lletra actual de l’himne nacional fos d’un poeta del segle XIX que va esdevenir absolutament popular entre la classe obrera anarquista precisament perquè ell era un d’ells.\nEmili Guanyavents i Jané, que també signava en els seus primers anys com a Guanyabens, va ser un dels poetes anarquistes més populars del darrer terç del segle XIX a Catalunya. Recitava els seus poemes en festes literàries populars, vetllades lliurepensadores, en celebracions de centres obres anarquistes i en inauguracions d’escoles racionalistes. I va ser, també, l’autor de la cançó més cantada aquests dies de revolta al carrer junt amb “L’estaca”. Estic parlant, és clar, d’“Els Segadors” en la versió que coneixem, en la versió oficial actual, en la versió que tanta gent aquests dies ha utilitzat com a punt d’unió qui ha omplert de vida places i carrers. Més enllà de ser himne oficial de Catalunya, “Els Segadors”, per la seva força del text sobretot, és una cançó de lluita col·lectiva, i com a tal ha sortit dels pits i les goles en totes i cada una de les mobilitzacions populars en defensa del dret a decidir, del referèndum i de la independència, però també en moltes altres.\nAlhora que poeta, Guanyavents va ser periodista i mantingué una participació constant en publicacions que anaven del catalanisme a l’anarquisme, l’espiritisme o, ja a la dècada dels 90 del segle XIX, pròpiament culturals i literàries. Així, el 1881 era col·laborador actiu del Diari Català de Valentí Almirall; de La Luz, publicació lliurepensadora dirigida pel maçó Rossend Arús; a partir de 1886, del setmanari anarquista La Tramontana de Josep Llunas, de la redacció del qual en formà part quan Llunas fou empresonat; de La Veu del Centre Català, el 1888; col·laborà amb el grup de L'Avenç sobretot de 1892 a 1893; i a les publicacions Catalònia, Joventut i Germanor.\nMés en aquesta categoria: « "Salou: La Ley del Silencio" "I ja està, senyor ministre?" »


El govern espanyol determina que «sens dubte» s'acabarà amb la immersió lingüística a Catalunya\nAixí ho ha assegurat el portaveu de l'estat, Íñigo Méndez de Vigo\n16/02/2018 14:25 | Actualitzat a 17/02/2018 10:33\nEl portaveu del govern español, Íñigo Méndez de Vigo | Cedida\nIñigo Méndez de Vigo, portaveu del govern espanyol, ha assegurat que «sense dubte» lluitaran per acabar amb la immersió lingüística de Catalunya. En aquest sentit, ha fet referència que mitjançant l’article 155 de la Constitució, aconseguiran l’objectiu marcat de convertir el castellà en la llengua vehicular dins del territori. «Ho farem», sentenciat el representant.\nEn aquest sentit, no ha concretat l’estratègia que utilitzarà l’executiu per aconseguir arribar al seu objectiu. Una de les propostes més sonades en les últimes setmanes és la d’introduir una casella per al castellà en el moment de la preinscripció. No obstant això, no descarten que existeixi una altra via més satisfactòria per aconseguir fer arribar la proposta a bon port.\n«Estudiem com fer-ho», ha iniciat Méndez de Vigo, «però sense dubte ho farem». D’aquesta manera, ha assegurat que busquen «garantir que els pares puguin escollir la llengua vehicular dels seus fills», continuant així amb el discurs estatal d’aconseguir que les aules catalanes s’equilibri, o inclòs es superi, l’ús del castellà respecte al català.\nAmb l’ajut del 155\nLa decisió avançada pel portaveu del govern espanyol ha comportat el dubte de si per assolir-ho s’utilitzaria l’aplicació de l’article 155, com a via per aconseguir els resultats. En aquest sentit, ha reconegut que s’aprofitarà la situació per implementar la mencionada mesura, la qual ja s’ha intentat realitzar per mitjà d’un recurs al Tribunal Constitucional espanyol.\nL'afirmació, sens dubte, aixecarà polseguera a Catalunya, mentre es continua buscant un candidat per investir a la presidència de la Generalitat. Els conflictes entre els partits independentistes, la impossibilitat d'investir a Carles Puigdemont i el manteniment del 155 fins que es formi Govern fan propicia la situació per l'executiu espanyol per aconseguir un dels seus objectius més desitjats a Catalunya.\nEducació Llengua Castellana


Inici\tEconomia\tLes cooperatives agràries reclamen els ajuts per processos de concentració\ndijous, 12 desembre 2013Les cooperatives agràries de Catalunya han facturat aquest any un 12 per cent més. També creix lleugerament, en un 4 per cent, el nombre d’ocupats en aquestes d’empreses.\ndimarts, 10 desembre 2013 Engega el programa Activa't de formació ocupacional\ndimecres, 4 desembre 2013El Servei Empresarial de l’Eina i la regidoria de Serveis Socials de l’Ajuntament del Vendrell han signat aquesta setmana un conveni de col·laboració per a facilitar la reinserció laboral de les pe\ndimecres, 4 desembre 2013Aquests nous contenidors són l’eix central del ‘Repte Baix Penedès’.\nL'Eina demana un milió i mig d'euros en subvencions per ocupació i formació\ndijous, 28 novembre 2013L’Eina demana un milió i mig d’euros en subvencions al Servei d’Ocupació de Catalunya per a programes de formació i ocupació per l’any vinent.\nLa campanya de Nadal al Vendrell tindrà una arrencada potent el dia 6\ndijous, 21 novembre 2013 La Generalitat podria vendre la seva participació a Idiada\nLes farmàcies cobren part del deute pendent amb l'administració\ndijous, 21 novembre 2013Després de la jornada de protesta viscuda el passat 7 de novembre amb el tancament de nombroses farmàcies catalanes ahir les empreses del sector van cobrar de manera esglaonada part del deute que l\nEl projecte d'alta velocitat a Tarragona i Reus inclou un intercanviador entorn l'Arboç\ndijous, 21 novembre 2013El Ministeri de Foment encarregarà els estudis informatius perquè els trens d’alta velocitat arribin a les estacions de Reus i el centre de Tarragona.\nImpulsa Penedès proposa a les empreses estalviar en energia elèctrica\ndimarts, 5 novembre 2013 El Vendrell, exemple de gestió turística\ndimarts, 29 octubre 2013El Vendrell ha rebut aquest dimarts la visita de 8 representants del turisme rural comunitari d’Amèrica Llatina.\nAprenent a innovar i emprendre\ndivendres, 25 octubre 2013Una trentena d’alumnes s’han apuntat als tallers d’innovació i emprenedoria que organitza l’Eina Espai Empresarial amb col·laboració de la Universitat Rovira i Virgili.\nLa campanya comercial 'Dóna vida als barris' ja té guanyadors\ndimarts, 15 octubre 2013Durant la Fira ha tingut lloc el sorteig de la campanya comercial que durant les darreres setmanes s’ha dut a terme al Tancat, el Barri de França i Mas d’en Gual.\ndimecres, 9 octubre 2013 Els comerços del Vendrell obriran aquest dissabte de Fira, festiu?\ndimecres, 9 octubre 2013 Èxit de la Grossa catalana al Vendrell\ndimarts, 8 octubre 2013La Grossa catalana ja és a la venda al Vendrell i en només 5 dies ha demostrat que pot competir amb el tradicional sorteig que es realitza durant les festes nadalenques a tot l’Estat espanyol.\nEngega una nova campanya comercial amb quatre premis valorats en 300 euros\ndijous, 26 setembre 2013100 comerços del Tancat, Mas d’en Gual i Barri de França participen en la segona edició de la campanya ‘Dóna vida als barris’ que té com a objectiu incentivar el consum en aquestes zones.\nNeix la Plataforma Enoturisme Penedès\ndivendres, 6 setembre 2013El web recull l’oferta de cellers i caves, restaurants, allotjaments, comerços especialitzats i propostes turístiques entorn el vi i el cava de l’àmbit de la Denominació d’Origen Penedès.\nL'atur cau lleugerament al Baix Penedès i repunta al Vendrell\ndijous, 5 setembre 2013L'atur baixa en 4 persones al mes d'agost al Baix Penedès. Segons les dades del Ministeri d'Ocupació, s'han registrat 10.668 desocupats, que suposen un descens molt suau respecte juliol.\nL'agost es tanca amb 90% d'ocupació hotelera, i la previsió turística pel setembre és optimista\ndimecres, 4 setembre 2013 Pàgines1\nCercle Català de Negocis Cicle de Jazz a l'Auditori per què Laia Gomis Urbanisme Colla Joves Xiquets de Valls Josep M Llasat Agrupació Musical Santa Anna Dóna vida als barris Dia Mundial Contra la Sida concert Josep Teruel orquestra Händel biblioteca Jonh Sarlee detingut fugitiu hospital ple municipal ordinari Arca de Babel Jordi Rosell Jaume Vidal Fira de Ceràmica Montserrat Meneses Auditori Pau Casals Japó Aprèn a Fer Xató instituts SAM Arqueologia Sant Joan Cesser Espai catalanomarroquí Txus Arans La Televisió al teu mòbil


FULLEDA - PETI QUI PETI: VISITA DE LA PATGESSA LLUNA, TALLERS I TORRONADA\nVISITA DE LA PATGESSA LLUNA, TALLERS I TORRONADA\nEls reis d'Orient no haurien vingut si prèviament la patgessa Lluna, que enguany substituïa al patge Panxut, no haguessin vingut a buscar les cartes del nens. Aquestes fotos de la Núria donen fe d'aquest acte així com dels tallers, organitzats per l'Ajuntament, que hi va haver i la posterior torronada de l'Associació de Dones Marinada.\nTot això va tenir lloc a la biblioteca i els nens i nens van rebre a la patgessa Lluna amb unes corones i uns dibuixos que li havien fet; també li van cantar nadales i les més grans li van llegir una poesia molt bonica.\nPublicat per FULLEDA - PETI QUI PETI a 17:32\nEtiquetes de comentaris: ajuntament, Associació de Dones Marinada, biblioteca, Núria Arbós, patge Panxut, patgessa Lluna, torronada\nviscalesdonesdefulleda ha dit...\nLa patgessa Lluna guapíssima, a Fulleda fins i tot les noies màgiques són guapíssimes, igual que les del poble!!!! És espectacular!!!\n19 de gener de 2008 a les 12:25\n9 MOSTRA INTERNACIONAL DE CINEMA ETNOGRÀFIC - *UN DOCUMENTAL SOBRE LA PRODUCCIÓ DE CALÇ GRAVAT A TARRÉS FORMA PART DE LA MOSTRA * *El documental va se gravat durant la realització del forn de calç a Ta...\nBALDOMERO CAPDEVILA PONS DE LLORENÇ DE ROCAFORT, MORT AL CAMP DE CONCENTRACIÓ DE GUSEN (ÀUSTRIA) - *Segre, 10-08-2019, pàgina 31* *BOE: * *https://www.boe.es/boe_n/dias/2019/08/09/not.php?id=BOE-N-2019-544589&fix_bug_chrome=foo.pdf* *Aquesta publica...\nQUARANTÈ ANIVERSARI DE CASAMENT\nManuals notarials de Fulleda a l'Arxiu Històric Ar...\nRegistres sagramentals de Fulleda\nMÉS FOTOS DELS REIS\nEL COGNOM FULLEDA A CATALUNYA\nREUNIÓ DE POBLE: 4 DE GENER A LES 7


Curs d’habilitació professional Protecció contra incendis - MÒDUL II. 12 Sistemes de Senyalització Luminiscent - Agenda - Cursos, activitats i jornades - Enginyers BCN\nPortada > Serveis per a col·legiats > Formació > Cursos i activitats > Curs d’habilitació professional Protecció contra incendis - MÒDUL II. 12 Sistemes de Senyalitza...\nCurs d’habilitació professional Protecció contra incendis - MÒDUL II. 12 Sistemes de Senyalització Luminiscent\n• Treballadors i treballadores que treballin o hagin treballat en una empresa d’instal·lació i/o manteniment de sistemes de senyalització luminiscent i que no disposin del corresponent certificat d’operari qualificat.\n• Treballadors i treballadores que treballin o hagin treballat en empreses instal·ladores i/o mantenidores d’altres equips i sistemes de protecció contra incendis i vulguin ampliar les seves certificacions com operaris qualificats en sistemes de senyalització luminiscent.\n• Persones sense experiència que vulguin acreditar-se com operaris qualificats en sistemes de senyalització luminiscent. i que hagin superat, o estiguin en el procés de superar, el Mòdul I. Coneixements generals de Protecció contra incendis.\n• Fotocòpia del certificat com operari qualificat emès per qualsevol organisme públic responsable (en el cas de Catalunya, la Subdirecció General de Seguretat Industrial de la Generalitat de Catalunya)\n• Fotocòpia del certificat emès pel Clúster de Seguretat Contra Incendis o qualsevol altre centre formatiu homologat respecte el Mòdul I.\n15.00 – 17.00 hores Senyalització luminescent – teòrica\n17.00 – 18.00 hores Senyalització luminescent – pràctica\nÚltim dia de classe a les 18.30 h.\nExperts del Clúster de Seguretat contra Incendis autoritzats per la Subdirecció General de Seguretat Industrial i Seguretat Minera de la Generalitat de Catalunya.\nTarifa general 150,00 €\nEmpreses associades 120,00 €\nEls alumnes han de portar els EPIS adequats per fer les pràctiques, que en el cas d’aquest sistema són els següents: protectors auditius (orellera o taps), guants protecció mecànica, guants protecció elèctrica, ulleres de muntura integral, calçat de seguretat.


Festes a la Comunitat Valenciana. Foc, música, llum i color\nHome > Què vols fer? > Festes > Printer-friendly\nAl llarg del territori de la Comunitat Valenciana se succeeixen, durant tot l'any, en pobles i ciutats, infinitat de festes que destaquen per la seua participació popular, el colorit i l'espectacularitat. Són un atractiu turístic i cultural de primera magnitud, amb temàtiques molt diverses: religioses, populars o històriques.\nFestes com les Falles , les Fogueres de Sant Joan , les festes de Mors i Cristians  o les celebracions de Setmana Santa.\nEntre les més de mil festes que se celebren, destaquen especialment aquelles que han sigut declarades d'Interés Turístic Internacional i Nacional per la seua tradició històrica, la nombrosa participació o la gran repercussió en els mitjans de comunicació, entre altres motius.\nFoc, pólvora, música, color, exhibició i espectacle són elements consubstancials a les festes de la Comunitat Valenciana, organitzades des de fa segles per a ser viscudes al carrer, en convivència de veïns i visitants perquè l'hospitalitat i la invitació a la participació en els actes festius es converteix en un esdeveniment social en tots els pobles i ciutats.\nRegistre Especial de Festes, Itineraris, Publiccions i Obres Audiovisuals d’Interés Turístic de la Comunitat Valenciana \nLlistat de Festes i Publicacions d'Interés Turístic de la Comunitat Valenciana, en les seues diverses modalitats, reconegudes per l’Administració General de l'Estat


València acull la 10K diumenge que ve\nComprova el seu recorregut per a evitar així els talls de trànsit que es produiran durant el matí\nEls carrers de València acolliraran el pròxim diumenge la setena edició de "Sanitas Marca Running Sèries de València", carrera popular que, amb un circuit homologat i amb marca oficial, serveix d'avantsala per a corredors de la Marató i de la Mitja Marató de València. La prova, que es desenvoluparà des de les 09.00 fins a les 10.30 hores, constarà d'un circuit urbà de 10 km. L'activitat lúdica d'esta prova es completarà amb la "III Carrera Infantil Sanitas Marca Running Series València" que es farà d'11.00 a 12.00 hores. Pel que fa a l'afecció al trànsit rodat, es tancarà a la zona d'eixida i meta a partir de les 06.00 h del matí, i la regulació de la mobilitat per albergar la carrera d'adults es farà a partir de les 08.45 h, segons ha indicat la Policia Local de València.\nConcretament, la carrera d'adults, que forma part d’un circuit nacional de cinc proves, eixirà de l'avinguda dels Tarongers, a l'altura de l'Hospital València al Mar –entre els carrers del Riu Tajo i de Beat Juan Grande- direcció avinguda de Catalunya, després farà un gir de 180 graus abans de Ramón Llull per a continuar per l'altre sentit de l'avinguda dels Tarongers, per Lluís Peixó fins a l'estació del Cabanyal, i seguirà per Blasco Ibáñez i farà un gir de 180 graus a la rotonda de l'encreuament amb Ramón Llull per a continuar per Blasco Ibáñez sentit cap a la mar.\nSeguidament, entrarà en Serradora, farà un gir de 180 graus a l'altura del carrer dels Sants Just i Pastor per agafar el sentit contrari de Serradora. Per últim, els corredors i corredores entraran per Martí Grajales, i continuaran pel carrer de la Mediterrània, Pavia, Isabel de Villena i Tarongers per acabar a la meta.\nLa carrera infantil, que es desenvoluparà d'11.00 a 12.00 h, es farà en l'avinguda dels Tarongers, en la zona on s'ha preparat l'eixida i meta de la carrera d'adults.


Comença la lliga amb bones expectatives per al femení de l’EFB Ripollet | Revista de Ripollet\nComença la lliga amb bones expectatives per al femení de l’EFB Ripollet\nPosted on 5 octubre 2017 by Redacció in Esports // 0 Comments\nL’únic equip femení de futbol del poble començarà la seva temporada aquest proper cap de setmana. Viladecavalls serà l’escenari del primer partit d’una nova temporada que promet molt més que l’anterior. “L’any passat érem onze jugadores justes i així es feia molt difícil jugar”, lamenta Laura Sánchez, la segona capitana de l’equip. Amb tants pocs efectius era complicat treure bons resultats i van acabar la temporada en la part baixa de la classificació.\nAra els entrenaments són molt diferents i els ànims han canviat: “Ara mateix som setze o disset jugadores entrenant i amb aquest número no ens plantegem un objectiu en quan a resultats però si que volem gaudir jugant”, explica la jugadora de l’EFB. Noies joves del poble, altres de Montcada i alguna jugadora que s’ha quedat sense equip han nodrit el grup. Sánchez assegura que no és fàcil però ara el club s’ha posat a treballar perquè l’equip creixi: “La coordinació ens ha ajudat a buscar gent però és difícil trobar noies que visquin a prop i vulguin jugar”.


Comunidad Valenciana archivos - Pàgina 71 de 178 - Noticias CAMP DE TURIA\nEl Govern de l’estat ha aprovat, en el Consell de Ministres, noves mesures de reactivació econòmica per a fer front a l’impacte del Covid-19 en els àmbits de transport i habitatge. En el referit al transport l’objectiu d’aquest Reial decret llei és el de protegir la salut dels treballadors i viatgers en l’àmbit aeri, garantir la disponibilitat…\n9 juliol, 2020 Deja un comentarioComunidad Valenciana, inicioBy c.sorli\nLa Diputació de València dotarà de pissarres digitals a les escoles d’educands de les societats musicals. La Delegació de Bandes de la corporació provincial, dirigida per Jordi Mayor, convoca per primera vegada les subvencions ‘Excel·lent Bandes de Música’ amb una quantia de fins a 350.000 euros per a esta inversió en pissarres interactives en les…\n9 juliol, 2020 Deja un comentarioComunidad Valenciana, inicioBy Noel rodilla\nLa Conselleria de Sanitat actualitzarà aquest divendres les mesures de prevenció enfront de la covid-19, en les quals es manté amb caràcter general l’aforament del 75%, en el cas de les universitats, discoteques o espais culturals, i s’inclouen activitats que fins ara no estaven regulades. Així ho ha avançat la consellera de Sanitat, Ana Barceló,…\n9 juliol, 2020 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad ValencianaBy Noel rodilla\nPuig: Els brots actius “estan baix control” però en “situació d’alarma”\nEl President de la Generalitat, Ximo Puig, ha afirmat aquest dimecres que els tres brots actius de la covid-19 a la Comunitat Valenciana “estan baix control, però amb una situació d’alarma en cadascun d’ells”, perquè “en aquests moments ningú pot dir que no hi ha risc“. El cap del Consell ha fet aquestes declaracions en…\n8 juliol, 2020 Deja un comentarioComunidad ValencianaBy Noel rodilla\nSessió del Cicle Fòrum Emprenedoria amb Talent Xicotet Comerç i Sector Retail del CEEI València\nEl Cicle Fòrum Emprenedoria amb Talent Xicotet Comerç i Sector Retail del CEEI València (Centre Europeu d’Empreses Innovadores de València) ha organitzat una sessió online molt interessant per a aquesta setmana. Aquesta sessió tindrà lloc aquest mateix dimecres, 8 de juliol, de 15.00 a 16.15 hores. Les inscripcions es poden realitzar en el següent enllaç: accés a inscripcions online.…\n8 juliol, 2020 Deja un comentarioComunidad Valenciana, inicioBy c.sorli\nL’alcalde de Burjassot, Rafael García, ha anunciat la confirmació per part de la Conselleria de Sanitat de 9 casos positius de coronavirus per proves PCR des de divendres passat en el municipi, que segons Salut Pública estan controlats ja que la majoria (6) s’ha produït en una celebració familiar. García, en un escrit oficial que…\n7 juliol, 2020 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad ValencianaBy Noel rodilla\nAhir dilluns va tindre lloc la signatura de l’acord amb les organitzacions sindicals STEPV-IV, FE-CCOO-PV, CSI-F i FeSP-UGT per a l’organització i el desenvolupament del curs 2020-2021 i per a la reducció de la part lectiva de la jornada setmanal del professorat en el curs 2021-2022. A l’acte van acudir el conseller d’Educació, Cultura i…\n7 juliol, 2020 Deja un comentarioCamp de Túria, Comunidad Valenciana, inicioBy c.sorli\nFerrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) ha obert una investigació per a esclarir l’ocorregut en Metrovalencia aquest passat cap de setmana. L’incident va ocórrer en un tren de la Línia 1 (Bétera-Villanueva de Castellón). Metrovalencia ja ha sol·licitat l’enregistrament complet de les càmeres de seguretat per a analitzar tota la seqüència amb la finalitat de determinar…\n7 juliol, 2020 Deja un comentarioComunidad Valenciana, inicioBy c.sorli


La Lleganya: Clermont 20 – Stade Toulousain 26\nClermont 20 – Stade Toulousain 26\nNo va poder ser. Clermont, tot i imprimir en determinades fases del partit el caràcter necessari, va caure per novena vegada en el partit decisiu que permet inscriure el nom al Brennus. Tolosa, amb més experiència, va saber endur-se una treballada victòria que li permet emportar-se per dissetena vegada el màxim títol del rugby francès. L’emoció, a París, va ser una constant tot i que a mitjan segona part el matx ja semblava decidit de la banda roig-i-negra.\nI això que Clermont va ser capaç d’avançar-se en el marcador gràcies a una penalitat transformada per Brock James als 13 minuts de joc; l’inici va ser dubitatiu, amb els dos equips empenyent i mirant d’acoquinar el contrari, però sense obrir gaire la botxa. Quan als disset minuts el talonador tolosà, Servat, plantava l’ovalada al costat mateix del protector de pals, les banderes roig-i-negres dels tolosans van començar a substituir cromàticament l’atrevida combinació blava i groga dels de Clermont. La resposta de l’ASM no es va fer esperar, i Rogerie, en un atac de murrieria, va aconseguir un assaig que valia el seu pes en or. L’àrbitre va tenir els seus dubtes, però al final pujava un 10 a 7 en el marcador que Elissalde igualaria gràcies a una penalitat a vuit minuts del final dels primers quaranta. El 10 iguals presagiava un segon temps disputat. I així fou fins al minut 60 quan Médard entrava en zona de marca i feia pujar un nou assaig de la banda de l’Stade Toulousain. Clermont, en aquell moment, es va desinflar, i tot i els intents de superar una davantera tolosana compacte ja no va poder sinó plantar cara, i poca cosa més. L’experiència dels roig-i-negres no va ser contrarestada per un Clermont amb un historial impressionant en fase regular. Mignoni i companyia van veure com dues penalitats més eren transformades de la banda tolosana, i amb el 13 a 26 en el marcador en els darrers minuts, van treure l’orgull ferit i van atacar en tromba per aconseguir el darrer assaig, el de l’orgull. I va ser el pilar Zirakashvili qui, tres minuts després d’haver-se acomplert el temps reglamentari, plantava l’ovalada a la banda dreta de l’atac del XV groc-i-blau; Omar Hassan, en una reacció que el deshonora, li clavà una puntada que va estar a punt de degenerar en tangana. Només quedava xutar la transformació, que James passa entre la hac sense problemes. La victòria tolosana era un fet.\nPodeu veure els videos de la LNR sobre les fase finals