Un vaixell mercant amb destinació a València s'incendia a la mar amb 25 tripulants a bord - Diari La Veu\nEscriba el número 150095\nUn vaixell mercant amb destinació a València s'incendia a la mar amb 25 tripulants a bord\nEmergències activa el Pla Especial per Contaminació d'Aigües Marines\n15 maig 2019 12:17h\nEls serveis de salvament han rescatat 14 dels tripulants mentre que la resta col·labora en tasques d'extinció de l'incendi. / SALVAMENT MARÍTIM\nVALÈNCIA. Un vaixell mercant amb 25 tripulants i destinació València ha patit un incendi aquesta matinada quan navegava a 25 milles al sud de Mallorca, segons ha informat el servei de coordinació d'emergències 112 de les Balears.\nActuen per a sufocar l'incendi dos helicòpters i tres embarcacions de salvament marítim, que han evacuat 14 dels tripulants. Tots els evacuats han rebut atenció mèdica i cap té lesions rellevants. Els 9 tripulants que continuen al vaixell estan donant suport a les tasques d'extinció, segons ha indicat al seu compte de Twitter el 112.\nL'embarcació, anomenada Gran Europa, és un vaixell de càrrega de 183 metres d'eslora, de 20 anys d'antiguitat i amb bandera italiana de la naviliera Grimaldi Lines.\nEl vaixell de càrrega, que continua a unes 15 milles de Cabrera, el Parc Nacional al sud de Mallorca, havia partit de Sardenya i la seua destinació era el port de València.\nEn prevenció de possibles abocaments tòxics del vaixell incendiat s'ha activat el Pla Especial per Contaminació d'Aigües Marines de les Balears (Cambal) en fase de prealerta.\nEscriba el número 592080


a9554km: experiències de dos Catalans a California: 10/2013 - 11/2013\nCalifornia Fauna: San Joaquin Wildlife Sanctuary – Irvine, CA\nTot i fer dos anys que vivim a Irvine, fa relativament poc que vam descobrir uns increïbles aiguamolls a només 5 minuts de casa.\nEl San Joaquin Wildlife Sanctuary és la llar de més de 120 espècies d’aus, com els falcons, les orenetes, correcamins, colibrís, agrons, martinets, pelicans, ànecs, oques i el blauet. Tots ells conviuen en aquest recinte de més de 120 hectàrees.\nA dins mateix d’aquests aiguamolls també hi ha una zona boscosa a on hi habiten gats mesquers i pumes. En un dels taulells informatius del parc vam llegir un anunci que deia que la darrera vegada que un visitant n’havia vist un era de feia un dia. No ens va fer gens de gràcia. Per sort no en vam veure cap durant l’estona que hi vam estar.\nPublicat per estel.carbo@gmail.com a 13:00 5 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: California fauna, Irvine, Life, Places | Trips, San Joaquin Wildlife Sanctuary\nRuby’s Shake Shack, Crystal Cove – Newport Coast\nQuan es viu o es visita la West Coast hi ha una activitat obligatòria que no pot faltar: beure’s un batut a la vora del mar! El lloc del que us parlarem avui és perfecte per dur-la a terme.\nEl Ruby’s Shake Shack és una petita cabana de fusta de color groc llampant que no passa desapercebuda quan es va conduint per la Pacific Coast Highway, a l’alçada de Crystal Cove (Newport Coast). Hi ha poc espai per aparcar i acostuma a omplir-se força a l’hora del brunch.\nL’especialitat de la casa són els shakes o batuts. Les quantitats són molt generoses, així que us recomanem que en demaneu un per a compartir. Els nostres gustos preferits són el de vainilla i el de vainilla i dàtils trossejats.\nMentre preneu aquesta deliciosa beguda, podeu seure de cara al mar, amb Crystal Cove just a sota vostre.\nPublicat per estel.carbo@gmail.com a 12:06 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: batut, Crystal Cove State Park, Food | Drink, Newport Beach, Newport Coast, Pacific Coast Highway, PCH, Ruby's Shake Shack, shake\nCalifornia Fauna: San Joaquin Wildlife Sanctuary –...


Josep Pastells - Inventari de sensacions - Pàgina 5\nInici de novel.la\nPublicat el 21 de març de 2007 per giusepe\nAquest podria ser el primer capítol d’un nova novel.la, potser la continuació d’ A la recerca de l’equilibri. Però no ho serà.\nNo era només la traïció –o revenja– de la Sònia. Li havien passat tantes coses que els dies següents no va fer res més que caminar pels carrers de Madrid, amb un munt de sensacions contradictòries a l’esquena i el pressentiment que res del que fes a partir de llavors li serviria per compensar la disbauxa del passat. Si algú volgués saber què li va fer la Sònia, en tindria prou llegint les tres últimes pàgines de l’última novel.la d’en Santi, però com que aquesta no va tenir un èxit tan esclatant com ell s’esperava, serà millor dir que, després que l’enganyés reiteradament amb una altra dona (que, per cert, era la seva), ella va aconseguir que obrís la porta de la seva habitació just quan estava cavalcant sobre un penis descomunal. Aquest va ser el principal motiu perquè ell, que per fi havia decidit abandonar la dona després d’uns quants mesos de dubtes i relacions a dues bandes, sortís a esbravar-se per uns carrers que coneixia força bé. En menys de dues setmanes es va gastar en putes els sis mil euros que li quedaven al compte corrent i després, absolutament convençut que el seu lamentable estat físic i econòmic no li permetria acostar-se ni a les dones que pul.lulen per certs locals amb el cony sec de setmanes sense follar, va tancar-se al pis de Pozuelo de Alarcón per escriure amb una lentitud exasperant –en dos dies i dues nits en què va sobreviure a base de cocacoles– un text que, si fos necessari, podria servir per exposar la seva situació i que, tant per aquest motiu com per la necessitat de bastir amb uns mínims antecedents la història que vindrà després, convé reproduir tot seguit.\nUn lleó de fusta. Llaunes de cocacola buides. L’últim llibre de Kundera. Un ordinador portàtil cobert de pols. Projectes de poesies per escriure. Pensaments confusos, idees contradictòries, sentiments destrossats. Alguna revista porno. Uns quants diaris oberts per les pàgines de relax. Records dolorosos i humiliants. Algun disc compacte. Vistes a una avinguda lletgíssima. La cuina ennegrida pel fum d’alguna cassola abandonada al foc. Una flor que agonitza. Molta roba bruta. Angoixa i por. Paraules, imatges, records, errors. Desgast. Un gran desgast. Una identitat sempre en fugida i resultats efímers, com si la desubicació constant fos l’únic destí possible i el canvi, l’única constant.\nNo va escriure res més, però ja n’hi havia prou. Mentre abandonava Madrid amb el Tren Estrella, l’únic mitjà de transport que es podia permetre amb els quatre quartos que li quedaven, no feia res més que pensar com afrontaria la mirada dels seus pares, sobretot la de la mare.\n– Ets un desgraciat i ho seràs sempre –li dirien sense paraules.\n– Mai no arribaràs enlloc –coincidirien amb el cap cot.\n– Més et valdria tornar amb la Neus –afegirien sense esperança.\nEn arribar a Girona, molta gent va poder veure’l assegut a un dels bancs de l’estació. Era un home trist amb un bloc de notes a la mà. Per la inclinació del seu cap, s’hauria pogut dir que observava detingudament l’ampolla de cocacola que s’havia begut feia estona, però en realitat no veia res més que la seva pena. De tant en tant s’incorporava una mica, respirava fons i, quan semblava disposat a aixecar-se, tornava a la posició inicial, potser ajupint el cap uns mil.límetres més. Si en aquell moment algú l’hagués mirat de prop, hauria descobert uns ulls botits per les llàgrimes, que se li escapaven lentament. Havia perdut la pressa i la il.lusió, ja quasi ni li quedava sentit del ridícul. Va estar-se dues hores o més fent-se preguntes sense resposta, fins que va reunir el valor necessari per aixecar-se sense saber cap on aniria ni per què.\nDi Benedetto, de la grisor al cànon literari\nPublicat el 13 de març de 2007 per giusepe\nHo escrivia Edgardo Dobry l’altre dia, i crec que té raó. L’argentí Antonio Di Benedetto (1922-1986) és un dels pocs escriptors que han sabut elaborar un estil propi, basat en l’exactitud i l’economia. Ara que acaben de sortir els seus contes complets (una prosa fresca, exquisida i precisa) no és un mal moment per recuperar novel.les com ‘Zama’ i ‘Els suïcides’, obres que, lluny de la grisor que alguns li atribueixen, mostren una consciència formal extraordinària i una densitat increïble. Obres que, al capdavall, podrien situar-lo en el cànon de la millor literatura del segle passat.\nKader Abdolah: l’amor d’un fill pel seu pare\nPublicat el 9 de març de 2007 per giusepe\nEs iranià, del 1956, i ha escrit cinc llibres molt interessants. Com la novel.la ‘El reflex de les paraules’, editada recentment per Salamandra i traduïda per Diego Puls. En aquesta última obra Abdolah recrea la vida d’Aga Akbar, un reparador de catifes sordmud que plasma en un diari, amb una bonica escriptura de signes i dibuixos, les frases i històries que crea el seu cervell. La novel.la comença quan Ismail, el fill d’Akbar, rep el quadern del seu pare mort, i és impossible deixar de llegir-la si tens un mínim de sensibilitat i curiositat. Parla de l’inexplicable i d’Al.là, sí, però també, sobretot, d’amor.\nAuster i Unamuno\nPublicat el 1 de març de 2007 per giusepe\nEls ‘Viatges per l’Scriptorium’ d’Auster són, en el fons, un exercici de narcisisme, una excusa per raonar sobre el seu acte creatiu. Les aparicions de personatges d’anteriors novel.les, en concret la de Mr. James P. Flood -que li demana al protagonista d’aquest últim llibre, un home gran que es diu Blank, que recordi un somni sobre ell-, recorden molt a una escena de ‘Niebla’ d’Unamuno. Ficció sobre ficció, com sempre en Auster, però més fluixeta, quasi una broma. Un impàs.\nD’Anunzio, un vell verd vist pels ulls de Jelinek\nPublicat el 6 de febrer de 2007 per giusepe\nAutora radical, incòmoda, Elfriede Jelinek camina sovint pels terrenys de la paradoxa. El conflicte i el diàleg tendeixen a diluir-se per afavorir un discurs narratiu rítmic, quasi musical, que sense caure en el dramatisme aconsegueix desgranar les principals contradiccions de l’ànima humana. A Clara S., per exemple, es parla de la trobada anacrònica entre Clara i Robert Schumann i Gabriele D’Anunzio, poeta hedonista i heroi nacional italià. En el relat de Jelinek, Clara i el seu marit, ja completament dement, visiten D’Anunzio per demanar-li diners. L’escriptor italià és descrit com un vell verd que ven el seu suport a canvi dels favors de Clara, que no accedeix a les seves peticions. I ella, potser, és feliç en la triple condició de mare, parella i cos del geni.\nD.H. Lawrence i els estímuls per viure\nPublicat el 27 de gener de 2007 per giusepe\nDiuen que va escriure ‘L’amant de Lady Chatterley’ a partir de la seva experiència consentida (de fet, incitada) de marit enganyat. És un dels nombrosos exemples que podríem trobar d’una frase tan contundent com la que diu que sense vida no hi ha literatura i que la literatura pot modificar la vida. Totalment d’acord.\nPublicat el 22 de desembre de 2006 per giusepe\nSegurament és un bon consell, el seu:\nescriu sobre aquells moments\nen què els ponts de l’amistat\naparenten ser més duradors\nque la desesperació.\nStendhal y Chateaubriand: diferents visions de l’amor\nPublicat el 17 de novembre de 2006 per giusepe\n“Stendhal sembla desconèixer aquell tipus d’amor en què una persona queda lligada a una altra per sempre. De fet, opina que l’amor sempre es consumeix, quan potser la veritat és més a prop del contrari”. Són paraules d’Ortega y Gasset als seus ‘Estudis sobre l’amor’, que aquests dies rellegeixo en plena (o ja no tant) depressió. Ortega contraposa Stendhal amb Chateaubriand, que sosté que un amor ple, nascut a l’arrel de la persona, no pot morir d’una forma versemblant, sinó que s’insereix per sempre a l’ànima sensible. Les circumstàncies, potser la llunyania, podran fer-li perdre volum i allotjar-lo al subsòl de la consciència, però mai no morirà. Són versiones contraposades, i potser les dues tenen part de raó. Llàstima que l’amor sigui tan irracional!\nL’hivernacle de Koeppen\nPublicat el 9 de novembre de 2006 per giusepe\nUn llibre ideal per als deprimits que s’autocomplauen en la depressió, per als amants dels conflictes individuals, dels exercicis narratius sobre la insatisfacció i la infelicitat d’una persona, sí. Però també un fluir torrencial, faulknerià, laberíntic i devastador. Literatura de la bona per foragitar els dimonis de la ruïna i la desolació, de la pèrdua i el desencís.\nL’habitació del poeta\nPublicat el 3 de novembre de 2006 per giusepe\nLa vida de qualsevol persona és una novel.la bella i extensa; la meva, per exemple. Són paraules del narrador d’un llibre del suís Robert Walser (1878-1956), ‘L’habitació del poeta’, unes proses aparentment superficials que acaben salvant-se gràcies a la solvència d’un estil detallat i precís. Però el que més m’atrau d’aquest llibre, potser, és la barreja magistral entre alegria i desolació, les flamarades d’ironia que li permeten tenyir de colors lluents la grisor, convertir la banalitat en poesia.\nL’ànima de les ciutats\nPublicat el 16 de maig de 2006 per giusepe\nLa vida porta al poeta per diferents i memorables ciutats que en moltes ocasions han aconseguit que desitgés aturar el temps, allunyar-se de les circumstàncies per gaudir amb la visió enlluernadora d’una bellesa humana o d’un alè molt semblant a la brisa de matinada. Però el poeta sap que tota bellesa és efímera, coneix el contrast entre les dolces il.lusions de l’esperit i la variable realitat del viatge. La neu a Budapest, els freds matins de París o la pluja sobre Berna contrasten també amb la llum de Lisboa, la brillantor de Buenos Aires o la bellesa de Córdova, però cap de les diferències aconsegueix trencar aquest formigó profund que vincula sensibilitat i poesia, aquest estrany i preciós material que permet que la persona s’uneixi als fonaments de la seva existència.\nI el poeta (José Luis Esparcia, diguem-ho d’una vegada) recorre a la lírica per expressar un reguitzell de records i sensacions que ens porta l’ànima de les ciutats que ha cantat i estimat. I ho fa amb uns versos sensuals, directes, que constitueixen autèntica poesia perquè defugen el pamflet i la tesi. Però el més important, el millor, és que Esparcia eleva les paraules fins a alçades imprevisibles per impulsar al lector no només a deixar-se seduir per uns versos plens de ritme i sentiment, sino també a visitar o revisitar, no importa, unes ciutats unides per sempre al seu cor.\nDramatisme, ironia escèptica, metàfores amplificades, intertextualitat… Tot això i molt més, als poemes de Pavlov\nPublicat el 17 de novembre de 2005 per giusepe\nL’obra de l’escriptor búlgar ve a ser una terrible i tràgica denúncia. La denúncia contra la megalomania dels arquitectes d’una utopia que s’aixeca amenaçadora i s’expandeix al ritme d’una intervenció militar contra l’individu, contra l’ésser humà.\nEn realitat, Pavlov parla d’una tempesta sense trons, submergida en l’imperceptible dolor de moltes persones aixafades per un sistema que les converteix en ciment per als fonaments de les seves abstractes i absurdes construccions socials. Com a Babilònia, a Egipte, a la Xina, a Roma o a Nova York. Com ara.\nM’agraden els personatges que s’autodefineixen i ens fan partícips de les seves topades amb la cara més lletja de la realitat\nPublicat el 15 de novembre de 2005 per giusepe\nParlo de literatura, és clar; dels autors que no es basen en artificis preciosistes, sinó en la solidesa i concreció de la bona literatura, en el domini del ritme i una transparència que pot complaure tant a un lector exigent com a un més proper a la lectura d’entreteniment.\nSovint sembla que no sabem fer res més que classificar. Amb estranya docilitat, els escriptors esperen que se’ls assigni un lloc…\nPublicat el 9 de novembre de 2005 per giusepe\n… i la crítica es dedica a insta.lar-los on considera adient. De vegades fins i tot sembla que el sistema rutlla i que és possible viure tranquil.lament en aquesta petita i afable república de les lletres. No importa que de tant en tant hi hagin polèmiques: és normal. Però pot passar que en un moment determinat surtin veus discordants que van per lliure, tant en l’escriptura com en la crítica.\nAlgunes d’aquestes veus ja fa temps que són entre nosaltres. No hi fa res que algunes s’hagin adaptat a les normes del mercat i d’altres ni tan sols tinguin lloc a l’aparador. L’important és que existeixen i que, si hi tenim algun interès, podem trobar-les. En un terreny tan subjectiu i relliscós com el literari, que és del que parlo avui sense tenir gens clar per què m’enrotllo tant, quasi prefereixo no donar noms, no pas perquè els ignorats puguin ofendre’s (al capdavall jo no sóc ningú i aquest bloc no el llegeix ni Déu), sinó perquè la llista seria massa llarga i parlaria d’escriptors i escriptores molt diferents, tant per edat com per la seva proposta estètica. És obvi que algun dia m’agradaria referir-me a tots (n’ hi ha uns quants, per exemple, de les comarques gironines), però si acabo fent-ho serà en un tipus de publicació molt diferent. Per ara, i ja acabo, només vull dir que si sortim dels camins més fressats -o si en passar-hi ens esforcem a canviar la nostra perspectiva- és força probable que descobrim gent que escriu molt seriosament, és a dir, que ha assumit una responsabilitat amb els seus conflictes i amb l’art d’escriure.\nDe debò hi ha tants poetes bons com sembla?\nPublicat el 19 de setembre de 2005 per giusepe\nTinc la sensació que, darrerament, molts poemes (molts poetes) han elevat el seu nivell. Tots sembla que transmetin alguna porció de màgia i emoció, tots han modernitzat el llenguatge, tots sembla que barregin tecnologia i tradició.\nAlerta, però. Només els autènticament bons superaran aquest bon nivell generalitzat. I, a més, molts s’assemblen massa entre ells. Tots tenen un regust d’experiència mínimament amanit, formen un conjunt de sons harmònics i contenen el ressò de les tendències més recents, una aproximació visible als grans autors. Tots sonen igual, quasi són clons.\nQuè cal fer, doncs? Deixar de llegir? Llegir o rellegir només els que ja ens han convençut? Crec que no. Davant el dubte, és millor deixar-se dur pel plaer. No importa que un poema tingui poques metàfores i repeteixi massa sovint el que ja ens sabem de memòria, aquells tocs metafísics tan elevats i reiteratius que fan més fressa que res. Tampoc no importa que falti o sobri l’entusiasme adolescent. El que realment convé és deixar-se endur per les paraules i el ritme, assaborir críticament uns versos que, amb una mica de sort, ens aportaran una mirada nova, un so diferent.\nPotser no hi ha tants poetes bons com sembla, però tots mereixen una oportunitat, no creieu?


SENTORS D'ESTIU - Diari de Girona\nAmb les calorades primerenques d'estiu arriben també al nostre país les primeres olors, efluvis que recordem des de la infància i que haurem de suportar durant tot l'estiu que s'apropa.\nÉs una barreja inconstant però recognoscible. Olor de fruita que acaba madurant eternament dins dels cubells de les escombraries, flaire de socarrim de les barbacoes, i també, a ciutat, rastres de suor que floten entre la gent que espera en un pas de vianants, sentor d'asfalt calent entre les rodes dels automòbils i un flat allargassat d'aire resclosit que sorgeix constantment de les ?entra?nyes més profundes de la terra.\nSembla com si el paisatge es comencés a dissoldre sense remei, enfangat en una calitja perenne i grapejat per unes mans brutes i greixoses. L'horitzó es comença a fondre enmig de tota una gradació de grisos i ocres, i el vent, quan bufa, només ens porta les olors que sorgeixen de les xemeneies de les fàbriques.\nCom tot en aquesta vida, després ens anirem acomodant a les circumstàncies i durant els dies més ferrenys de juliol i agost altra feina tindrem que anar passant, les noves olors de la temporada hauran sadollat el nostre entorn, l'estiu bullirà com una olla de pressió i els rellotges de sol marcaran amb ferro roent les hores que quedin del dia.


Estatuts – Fundació Integramenet\nESTATUTS DE LA FUNDACIÓ PRIVADA INTEGRAMENET\nArticle 1.-Denominació i règim jurídic\nLa FUNDACIÓ PRIVADA INTEGRAMENET, fundació subjecta a la Legislació de la Generalitat de Catalunya, es regeix pels presents Estatuts, i per les disposicions legals que regulin en tot moment les fundacions catalanes.\nLa Fundació té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat jurídica d’obrar des de que queda constituïda legalment, sense altres limitacions que les que imposin expressament les lleis o aquests estatuts, podent contractar, obligar-se i litigat en defensa dels seus drets i interessos.\nArticle 3.- Fins fundacionals\nLa FUNDACIO PRIVADA INTEGRAMENET té com a finalitat la creació d’una plataforma que assumint el repte de la present realitat multicultural, amb una actitud acollidora, positiva, respectuosa i creativa treballi per:\na) Potenciar el mutu coneixement de les diferents realitats humanes, culturals, religioses, etc.\nb) Procurar la promoció integral de las persones procedents d’altres països tot incidint especialment en la capacitació professional.\nc) Facilitar el procés d’integració en la nostra ciutat i país; l’enriquiment mutu des de l’aportació i acollida de les diverses realitats; l’adquisició d’un nou sentit de pertinença; la participació plena en la recerca compartida del bé comú, fent possible així una bona convivència.\nEls principals objectius de la FUNDACIO PRIVADA INTEGRAMENET són:\nSensibilització de la societat respecte a la riquesa de la diversitat cultural, els seus valors, les dificultats que s’hi poden originar i les actituds òptimes per a viure positivament aquesta realitat, mitjançant, entre d’altres, la:\n– Creació d’espais de diàleg i intercanvi\n– Organització de conferències, trobades, publicacions, presencia als mitjans de comunicació\n– Formació especifica (jornades d’estudi, seminaris de reflexió, cursos, etc).\nPromoció integral de les persones procedents d’altres països mitjançant\n– Orientació personalitzada en tots els aspectes.\n– Capacitació professional.\n– Classes / Alfabetització (castellà, català, àrab).\nIntegració d’aquestes persones mitjançant\n– Espais de trobada i d’amistat\n– Intercanvis culturals.\n– Sortides d’interrelació i de coneixement del país.\n– Contacte i aproximació a associacions del barri\nEl present enunciat no té caràcter limitatiu estenent-se l’objecte fundacional al que directament o indirecta estigui relacionat amb el que s’expressa i sempre sense ànim de lucre.\nARTICLE 4.- Beneficiaris\nLes regles bàsiques per a l’aplicació dels recursos a les finalitats fundacionals i per a la determinació dels eventuals beneficiaris seran establertes pel Patronat.\nL’elecció dels beneficiaris de l’activitat fundacional s’efectuarà pel Patronat amb criteris objectius d’imparcialitat i no discriminació per raó de sexe, creença, nacionalitat o ètnia, religió, raça, procedència social i/o discapacitat, i adreçat a col·lectius genèrics de la població en general.\nARTICLE 5.- Domicili\nLa Fundació té el seu domicili a Santa Coloma de Gramenet, a la Plaça de les Cultures núm. 6, local 7\nLa FUNDACIO PRIVADA INTEGRAMENET exercirà les seves funcions principalment a Catalunya.\nARTICLE 6.- Dotació fundacional\nLa dotació inicial de la fundació queda constituïda pels béns i drets aportats a l’acte fundacional , i pot incrementar-se amb el capital, altres béns o drets de qualsevol naturalesa que la Fundació adquireixi a títol gratuït en el futur, amb destinació expressa a l’augment del capital fundacional . Aquest increment de la dotació s’ha de notificar al Protectorat en el moment de la presentació de comptes.\nSi la Fundació rep béns sense que s’especifiqui la destinació, correspondrà al Patronat decidir entre integrar-los a la dotació o bé destinar-los directament a la realització de la finalitat fundacional.\nARTICLE 7.- Inversió del capital\nEl Capital fundacional serà invertit en els béns rendibles que, a judici del Patronat, resultin més convenients, tot conjugant la quantia de la renda i la defensa del capital, enfront de la desvaloració monetària, exclosa, en tot cas, qualsevol especulació.\nLa inversió pot ser modificada posteriorment, tantes vegades com sigui necessari, per tal d’aconseguir els objectius abans esmentats. En els casos precedents, s’hauran de sol·licitar les oportunes autoritzacions del Protectorat.\nARTICLE 8.- Aplicació ingressos\nLes rendes i altres ingressos anuals que obtingui la Fundació s’han de destinar al compliment dels fins fundacionals, dins els límits que estableixi la legislació vigent, és a dir, ha de destinar almenys el setanta per cent de les rendes i els altres ingressos nets anuals que obtingui al compliment dels fins fundacionals i la resta al compliment diferit de les finalitats o bé a incrementar-se la dotació.\nEls sobrants dels ingressos de cada exercici, si n’hi hagués podran ser capitalitzats o bé afegits als ingressos previstos per a l’exercici següent, ajustant-se a les disposicions legals.\nARTICLE 9.- Exercici econòmic i comptabilitat\na) El balanç\nd) El compte d’estat de situació de fluxos en efectiu si escau, i\ne) La memòria en la qual s’ha de completar, ampliar i comentar la informació continguda en el balanç i en el compte de resultats, i s’han de detallar les actuacions realitzades en compliment de les finalitats fundacionals i concretar el nombre de beneficiaris i els serveis que aquests han rebut, com també els recursos procedents d’altres exercicis pendents de destinació, si n’hi ha i les societats participades majoritàriament, amb indicació del percentatge de participació.\nLa informació sobre les declaracions responsables i sobre la perfecció dels actes o contractes que en son objecte ha de formar part del contingut mínim de la memòria dels comptes anuals.\nEl Patronat ha d’aprovar i presentar , en relació amb les inversions financeres temporals que realitzi en el mercat de valors, un informe anual sobre el grau de compliment del codi de conducta que han de seguir les entitats sense ànim de lucre, de conformitat amb la normativa vigent o amb el que disposi l’autoritat reguladora.\nEls comptes anuals s’han de sotmetre a una auditoria externa quan es donen les circumstàncies legalment previstes. Encara que no es produeixin les circumstàncies legalment previstes perquè els comptes s’hagin de sotmetre a una auditoria, si una tercera part dels patrons la demana per raons justificades, perquè considera que hi ha alguna circumstància excepcional en la gestió de la Fundació que aconsella que es dugui a terme, s’ha de convocar una reunió del Patronat en el termini màxim de quinze dies a comptar de la petició, a fi d’acordar de forma motivada la realització o no-realització de l’auditoria de comptes sol·licitada. Si no es convoca el Patronat en el termini indicat o si, un cop convocat amb aquesta finalitat, s’acorda no dur a terme l’auditoria , els patrons interessats poden adreçar la seva petició al Protectorat, d’acord amb el que estableix el Codi civil de Catalunya.\nArticle 10. – Patronat\nLa representació i el govern de la Fundació, en el més ampli sentit, correspon al Patronat que s’integra per set membres, escollits tenint en compte el seu interès i la seva dedicació a les qüestions que constitueixen la finalitat fundacional, amb la finalitat que vetllin perquè s’acompleixi la finalitat fundacional, la realitat de la dotació i la destinació a favor dels beneficiaris dels fruits, les rendes i els béns què disposi la Fundació i servir el càrrec amb la diligència d’un administrador lleial.\nArticle 11. – Facultats i delegacions de funcions\nEl Patronat pot delegar les seves funcions de conformitat amb aquests estatuts i la legislació aplicable. En tot cas són indelegables i corresponen al Patronat amb caràcter exclusiu les facultats següents:\nd) Els actes de disposició sobre béns que, en conjunt o individualment, tinguin un valor superior a una vintena part de l’actiu de la Fundació, llevat que es tracti de la venda de títols de valor amb cotització oficial per un preu que sigui almenys el de cotització. Tanmateix, es poden fer apoderaments per a l’atorgament de l’acte corresponen en les condicions aprovades pel Patronat.\nf) La fusió, l’escissió i la cessió de tots o d’una part dels actius i passius.\nh) Els que requereixin l’autorització o aprovació del Protectorat o l’adopció d’una declaració responsable.\nArticle 12. – Renovació i cessament\nEls patrons exerceixen els seus càrrecs per un termini de 4 anys, i són reelegibles indefinidament per períodes d’igual durada.\nEls patrons que per qualsevol causa cessin abans de complir el termini pel qual van ser designats, podran ser substituïts per nomenament del Patronat. La persona substituta serà designada pel temps que falti perquè s’exhaureixi el mandat del patró substituït, però podrà ser reelegida pels mateixos terminis establerts per a la resta de membres.\na) Mort o declaració d’absència, en el cas de les persones físiques, o per extinció en el cas de les persones jurídiques.\nf) Sentència judicial ferma que, estimi l’acció de responsabilitat per danys a la Fundació o que decreti la remoció del càrrec.\ng) Les altres que estableixin les lleis o els estatuts. La renúncia al càrrec de patró ha de constar de qualsevol de les formes establertes per a l’acceptació del càrrec, però només produeix efectes davant tercers quan s’inscriu en el Registre de Fundacions.\nArticle 13. – Càrrecs\nEl Patronat està constituït pel president, el vicepresident, el secretari i el tresorer. La resta de membres seran vocals del Patronat\nCada un assumeix les funcions que corresponen a la denominació de cada càrrec, segons la llei de costum\nEn particular, el secretari, amb el vistiplau del president, o del vicepresident, o bé de qui els substitueixi, certifiquen sobre els acords, llibres i els documents de la Fundació.\nEl president, vicepresident, secretari i tresorer podran conjuntament de dos en dos, manejar els fons de la Fundació, obrir, seguir i cancel·lar els comptes bancaris, fer ingressos i disposicions, i signar qualsevol document que la pràctica bancària tingui establert, sempre tenint en compte les limitacions establertes a l’article 22.3 e) de la Llei de Fundacions.\nArticle 14. – Reunions i de les actes\n14.1 Reunions. El Patronat es reuneix al menys tres vegades l’any, i una d’elles obligatòriament durant el primer semestre de l’any natural amb la finalitat d’aprovar els comptes anuals d l’exercici anterior. S’ha de reunir en sessió extraordinària, prèvia convocatòria i a iniciativa del seu president/a, tantes vegades com aquest/a consideri necessari per al bon funcionament de la Fundació. També s’ha de reunir quan ho sol·liciti una quarta part dels seus membres, i en aquest cas la reunió s’haurà de fer dins els trenta dies següents a la sol·licitud.\nLa convocatòria de la reunió ha de ser rebuda pels patrons amb una anticipació de cinc dies i contindrà l’ordre del dia de la reunió. Serà vàlida sempre que s’acrediti que ha estat rebuda en temps oportú per tots els patrons.\n14.2 De les actes. De cada reunió el secretari/ària ha d’aixecar l’acta corresponent, que ha d’incloure la data, el lloc, l’ordre del dia, les persones assistents, un resum dels assumptes tractats, les intervencions de què s’hagi sol·licitat que quedi constància i acords adoptats, amb indicació dels resultats de les votacions i les majories.\nLes actes han de ser redactades i firmades pel secretari/ària amb el vistiplau del President/a i poden ser aprovades pel Patronat a continuació d’haver-se realitzat la sessió corresponent o bé en la pròxima reunió. No obstant això els acords tenen força executiva des de la seva adopció, excepte si es preveu, expressament en els estatuts a l’hora d’adoptar l’acord, que no són executius fins a l’aprovació de l’acta. Si són d’inscripció obligatòria, tenen força executiva des del moment de la inscripció.\nArticle 15. – Acords\nPer poder prendre acords, cal que siguin físicament presents a la reunió la majoria dels patrons.\nHi ha acord quan la majoria dels patrons presents voten a favor d’una proposta. Quan el nombre de patrons sigui parell, en cas d’empat, el vot del president valdrà doble, excepte els casos en què aquests estatuts estableixin una altra cosa.\nArticle 16. – Director\nEl Patronat podrà designar un director de la Fundació que gaudirà de les següents facultats:\na) Portar a terme la finalitat fundacional, dintre del pressupost assignat.\nb) Representar la Fundació davant de tercers en general i d’una manera especial davant del Protectorat i de qualsevol altra autoritat i organisme públic.\nc) Contractar i despatxar empleats, fixant-ne els sous i retribucions.\nd) Rebre, contestar i signar la correspondència; rebre plecs certificats, girs postals, telegràfics, signant els corresponents rebuts.\ne) Dur a terme cobraments, fer ingressos en els comptes bancaris i signar rebuts.\nf) Signar els convenis s’ajuda a beneficiaris i controlar-ne i exigir-ne el compliment.\ng) Realitzar tots els actes d’inversió i desinversió del capital fundacional seguint les instruccions que hagi rebut del Patronat.\nh) Manejar els fons de la Fundació, signant conjuntament amb el president, o el vicepresident o el secretari o el tresorer, obrir, seguir i cancel·lar comptes bancaris, fer disposicions, transferències, manaments de pagament, talons, xecs, rebuts i signar qualsevol document que la pràctica bancària tingui establert.\ni) Portar la comptabilitat i preparar els estats de comptes, balanços i memòries del Patronat.\nj) Qualsevol altra facultat que el Patronat li delegui expressament.\nLes facultats del director que facin referència a tercers seran formalitzades en una escriptura notarial de poders.\nTotes les facultats esmentades s’entenen dins de les limitacions que estableixi la normativa vigent.\nArticle 17.- Remuneracions\nEls patrons exerceixen el seu càrrec gratuïtament, sens perjudici del dret a ser reemborsats de les despeses degudament justificades i a la indemnització pels danys que els ocasioni el desenvolupament de les funcions pròpies del càrrec.\nArticle 18.- Conflicte d’interessos\nEls patrons i les persones indicades en l’article 312.9.3 de la Llei 4/2008, del 24 d’abril, del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques estaran obligats a:\n-Exercir el càrrec en interès exclusiu de la Fundació, atorgant prioritat absoluta al respecte i compliment de llurs finalitats objectius.\n-No fer ús de la condició de membre del Patronat, ni la informació obtinguda pel motiu del càrrec, per finalitats privades i/o per aconseguir un benefici econòmic.\n-No aprofitar-se de les oportunitats de negoci que es presentin o n’hagi tingut coneixement per la seva condició de patró\n-No realitzar activitats professionals, mercantils o industrials que puguin estar directament relacionades amb les activitats de la fundació, tret que prèviament hagin estat autoritzats pel Patronat , en el seu cas s’hagi presentat la prèvia Declaració Responsable, i informe tècnic si s’escau, i en el seu cas comuniqui o autoritzi pel Protectorat, quan així ho exigeixi la llei\nNo adquirir participacions en Societats que realitzin una activitat relacionada amb les de la fundació , tret que prèviament hagin estat autoritzats pel Patronat, en el seu cas s’hagi presentat la prèvia Declaració Responsable i informe tècnic si s’escau i en el seu cas es comuniqui o autoritzi pel Protectorat quan així ho exigeixi la llei.\n-No participar ni desenvolupar serveis en empreses o societats participades per la Fundació tret que prèviament hagin estat autoritzats pel Patronat, en el seu cas s’hagi presentat la prèvia Declaració Responsable i informe tècnic si s’escau, i en el seu cas es comuniqui o autoritzi pel Protectorat, quan així ho exigeixi la llei\nAnualment, si escau, el patronat farà un informe sobre les situacions de conflictes d’interessos que s’hagin pogut produir i les mesures que es van adoptar per assegurar l’objectivitat de les decisions o acords presos. Si és el cas, aquest informe s’incorporarà com annex als comptes anuals de cada exercici.\nArticle 19.- Modificacions estatutàries i estructurals i dissolució\nEl Patronat mitjançant un acord adoptat amb el vot favorable de dos terços dels membres del Patronat , i prèvia convocatòria expressa, pot modificar els estatuts, acordar la fusió, l’escissió o la dissolució o extinció de la Fundació, amb l’autorització del Protectorat d’acord amb la legislació aplicable.\nArticle 20.- Dissolució de la fundació\nc) Obertura de la fase de liquidació en el concurs\nArticle 21.- Procediment de dissolució i destí del seu patrimoni\nLa dissolució de la Fundació requereix l’acord motivat del Patronat adoptat amb el vot favorable dels dos terços dels patrons assistents a la reunió i l’ha d’aprovar el Protectorat.\nLa dissolució de la Fundació comporta la seva liquidació, que han dut a terme el Patronat, els liquidadors si n’hi ha, o, subsidiàriament, el Protectorat.\nEl Patrimoni romanent s’ha d’adjudicar a altres fundacions o entitats sense ànim de lucre amb finalitats anàlogues a les de la Fundació. En tot cas, les entitats destinatàries del patrimoni han de ser entitats beneficiàries del mecenatge d’acord amb la legislació fiscal vigent.\nL’adjudicació o la destinació del patrimoni romanent ha de ser autoritzada pel Patronat abans no s’executi.


Lleis – Cruïlla Cultural\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA. Assoc. – Les Corts – 25 de març de 2021\nSegons el Diccionari normatiu valencià, tenim dos grans grups de lleis. La Regla universal a la qual estan subjectes els fenòmens de la naturalesa, i la Norma o conjunt de normes que regulen la conducta o les conviccions de les persones.\nLes lleis de la Naturalesa són universals i invariables, concebudes i ideades al meu entendre per la mà de Déu. Es pot posar com exemple la Llei de la gravetat, universal, inequívoca, i independent del transcurs del temps. Es pot parlar també de la llei de la pubertat, que afecta a totes ls persones que coneixem. Es pot afegir que la pubertat sacseja la vida de tothom amb unes consqüències ben documentades\nLes lleis de l’Home estan pensades a partir dels Manaments de la llei de Déu. Per molt que es llegeixi: “no matis”, la gent continua matant. Aquí trobem la nostra batalla diària: “cal que tothom es comporti seguint la Llibertat que ens ha estat donada”. Queda doncs clar que hi ha lleis que són invariables, les naturals, i les lleis humanes que cal que mantinguin la pau social entre les persones\nCiència és el conjunt de coneixements adquirits per mitjà de l’estudi, l’observació i el raonament, organitzats sistemàticament i dels quals es deduïxen principis i lleis generals. Sovint, quan es parla de Ciència, es confon amb la Medicina tot i que és una de tantes. Les ciències més potents són les experimentals i matemàtiques (Física, Química, Biologia, Geologia, i Matemàtiques)\nLes ciències experimentals i matemàtiques permeten fer experiments, i els seus fruits poden adquirir una forma matemàtica, molt útil per fer prediccions. Totes aquestes ciències poden alimentar les ciències mèdiques, que per elles soles no poden fer experiments: no es pot jugar amb la vida d’una persona…!\nLa meva preocupació més fonamental és com entren en societat aquells nois i noies que a 16 anys surten de l’obligatorietat del sistema d’ensenyament. Aquests nois i noies, sense majoria d’edat, han d’encarrilar la seva vida a consciència, ajudats pels qui vulguin ser ajudats. Dins l’actual debat entre coneixements i competències, advoco perquè totes les autoriats educatives proporcionin a tots els qui entren en societat complets coneixements i competències en la faceta afectiva i en el món del treball\nClaus de volta per una societat més digna que la que hi pugui haver hagut en el passat


Política de privacitat | Kirolbet - Saber parar és de winners\nSabem com n'és, d'important, la teva privadesa per a tu. Per això t'animem a dedicar el temps necessari a llegir detingudament aquest document i les actualitzacions posteriors que hi pugui haver.\nQui hi ha darrere d'aquesta declaració?\nEl responsable del tractament de dades és l'empresa Tele Apostuak Promotora de Juegos y Apuestas SA, amb CIF A-20854626, que actua sota la marca KIROLBET i està situada a l'adreça Polígono Industrial Azitain, edificio 3K – 2ª Planta, 20600 Eibar, Gipuzkoa.\nPer a qualsevol sol·licitud relacionada amb la teva privacitat o l'exercici dels teus drets, posa't en contacte amb nosaltres a través del canal d'Atenció al Client de KIROLBET, on t'atendran i, si escau, derivaran internament la teva incidència perquè es resolgui el més aviat possible.\nSi no estàs satisfet amb la manera com administrem la teva privacitat, tens dret a presentar una queixa davant l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (AGPD) http://www.agpd.es/portalwebAGPD/CanalDelCiudadano/contacteciudadano/index-ides-idphp.php\nINFORMACIÓ QUE RECOLLIM QUAN UTILITZES ELS NOSTRES SERVEIS I AMB QUINA FINALITAT LA UTILITZEM\nLa principal font de recollida de dades personals de què disposem és a través de la interacció que tinguis amb nosaltres a través dels mitjans de contacte habilitats al web a aquest efecte.\nT'indiquem quin tipus d'informació o dades, entre d'altres, es podrien recollir i tractar:\nNom i dades de contacte. Recopilem el teu nom i els teus cognoms, adreça de correu electrònic, adreça postal, número de telèfon i altres dades de contacte similars.\nDocuments identificatius. Recopilem documents que permetin verificar les dades que has proporcionat.\nComunicacions. Recopilem el teu telèfon o converses de xat/telefòniques en directe per atendre les incidències que es plantegen al Servei d’Atenció al Client que s'habilita a la pàgina web.\nGaletes. Recopilem informació sobre les galetes quan visites la nostra pàgina web. Per obtenir més informació sobre l'ús de galetes, consulta la nostra política de galetes.\nProcessem la informació per gestionar la situació que ens hagis pogut exposar en la interacció que tinguis amb nosaltres.\nCOM COMPARTIM LA TEVA INFORMACIÓ\nCompartim les teves dades amb el teu consentiment o quan són necessàries per completar qualsevol operació que hagis sol·licitat o autoritzat.\n1. Dins del Grup d'empreses\nLa referència a “Grup” dins d'aquest document inclou totes les empreses que exerceixen la seva activitat en l'àmbit autonòmic o estatal a través de la marca comercial KIROLBET. En aquest sentit, qualsevol membre del grup podria tenir accés a les dades personals per a la gestió de la situació que ens hagis pogut exposar en la interacció que tinguis amb nosaltres.\n2. Tercers per raons legals\nTambé podem compartir informació personal quan és necessari per al compliment de les diferents obligacions que tenim, com ara:\nPer complir les obligacions legals i respondre les sol·licituds de les agències governamentals, incloses les autoritat policials i altres autoritats, que poden incloure autoritats de fora del país de residència.\nEn cas d'una fusió, venda, reestructuració, adquisició, empresa conjunta, cessió, transferència o una altra disposició de tot o part del nostre negoci, actius o accions.\nPer protegir els nostres drets, usuaris, sistemes i serveis.\n3. Organisme regulador\nLa informació personal esmentada en aquesta Política de privacitat també es pot mostrar a qualsevol organisme regulador, si hi hagués un acord previ que sustentés l'intercanvi, en relació amb la vigilància i supervisió de les polítiques de joc responsable establertes per l'empresa. Aquests organismes poden, alhora, utilitzar la teva informació personal per investigar i actuar davant d'aquests incompliments, de conformitat amb els seus procediments.\nCom a titular de les teves dades, disposes d'una sèrie de drets, que es detallen a continuació. Cal que tinguis en compte que alguns d'aquests només s'apliquen en circumstàncies específiques i estan qualificats en diversos aspectes per exempció en la legislació de protecció de dades.\nTens dret a sol·licitar-nos una còpia de la informació que tinguem sobre tu. Ho pots fer posant-te en contacte amb nosaltres a través dels canals d'Atenció al Client.\nCorrecció de la informació personal\nTens dret a sol·licitar que rectifiquem i corregim qualsevol informació personal que processem sobre tu i que sigui incorrecta. Et proporcionem una configuració de compte i eines per accedir a la informació associada al teu compte.\nTens dret a sol·licitar que les teves dades se suprimeixin, quan ja no hi hagi cap raó per continuar amb el tractament.\nNo obstant això, per obligació legal, el responsable del tractament haurà de conservar les dades facilitades per l'interessat. Aquestes dades s'emmagatzemaran de manera bloquejada durant períodes addicionals, perquè puguem complir les nostres obligacions legals segons les lleis o normes d'aplicació, com ara les normes aplicables sobre joc, o la normativa de prevenció del blanqueig de capitals.\nA més, podem retenir la teva informació personal durant períodes més llargs, sempre que sigui necessari per als interessos legítims del Grup, com ara prevenció del frau i manteniment de registres.\nTens dret a obtenir la informació que ens has proporcionat amb el teu consentiment o que és necessària perquè et proporcionem els nostres serveis en un format que et permeti transferir-la a una altra organització. Pots tenir dret a transferir la teva informació personal directament a una altra organització, en cas que sigui tècnicament possible.\nDret a restringir el processament d'informació personal\nTens dret a sol·licitar que suspenem el tractament de la teva informació. No obstant això, aquesta podrà continuar emmagatzemada i el tractament quedarà subjecte al teu consentiment.\nDret a oposar-se al processament d'informació personal\nTens dret a oposar-te a l'ús que fem de la teva informació en funció dels nostres interessos legítims. No obstant això, podrem continuar tractant la teva informació, malgrat la teva oposició, quan hi hagi motius legítims i quan haguem de complir una obligació legal.\nDrets relacionats amb la presa de decisions automatitzades i el perfil\nTens dret a no estar subjecte a una decisió que es basi únicament en el processament automatitzat, quan aquesta decisió produeixi un efecte legal o t'afecti significativament. Això suposarà que un dels nostres empleats s'involucri en el procés de presa de decisions.\nPots exercir aquests drets mitjançant una sol·licitud escrita adreçada a clientes@kirolbet.es\nConservem les dades personals durant el temps que sigui necessari per proporcionar-te el servei i complir les transaccions que hagis sol·licitat, o per a altres fins essencials, com el compliment de les nostres obligacions legals o el compliment dels nostres contractes.\nALTRES ASSUMPTES ÚTILS SOBRE PRIVACITAT I SEGURETAT\nBase de legitimació per al tractament\nLes dades que et sol·licitem en cas que et posis en contacte amb nosaltres són adequades, pertinents i estrictament necessàries. En aquest sentit, les bases legals que legitimen el tractament de les teves dades són el consentiment, el compliment d'obligacions legals, l'interès legítim i l'interès públic.\nEns comprometem al compliment de l'obligació de secret de les dades de caràcter personal i del deure de guardar-les, i adoptarem les mesures necessàries per evitar-ne l'alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat, d'acord amb el que estableix la normativa aplicable.\nTenim implantades les mesures de seguretat d'índole tècnica i organitzativa necessàries per garantir la seguretat de les teves dades de caràcter personal i evitar-ne l'alteració, pèrdua i el tractament o accés no autoritzat, atès l'estat de la tecnologia, la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos a què estan exposades, provinguin de l'acció humana o del medi físic o natural, d'acord amb el que estableix la normativa aplicable.\nLes dades recollides són emmagatzemades i tractades a la Unió Europea, que manté els seus centres de dades principals en aquest territori. Ens comprometem a no transferir cap dada fora de l'Àrea Econòmica Europea i, en cas d'haver-ho de fer, se't notificarà de conformitat amb el que estableix la normativa en matèria de protecció de dades.\nLa pàgina web pot incloure enllaços a altres llocs no operats o controlats per nosaltres. Per això, no garantim ni ens fem responsables de la licitud, fiabilitat, utilitat, veracitat i actualitat dels continguts d'aquests llocs web o de les seves polítiques de privacitat. Abans de proporcionar la teva informació personal a aquests llocs web aliens a nosaltres, tingues en compte que el seu compliment en matèria de protecció de dades pot diferir del nostre.\nAquesta Política de privacitat pot patir modificacions periòdiques. Per això, en cada cas, es visualitzarà un avís a la pàgina web o a través d'un altre mitjà de comunicació on es donarà a conèixer aquest canvi. No obstant això, et recomanem que verifiquis periòdicament la Política de privacitat.


6 min. Barcelona / Madrid 25/02/2020 22:21\n651x366 Pedro Sánchez i Quim Torra al Palau de la Generalitat en la reunió del 6 de febrer / ALBERTO ESTÉVEZ / EFE Pedro Sánchez i Quim Torra al Palau de la Generalitat en la reunió del 6 de febrer / ALBERTO ESTÉVEZ / EFE\nSuperat el sainet per definir una data i les tensions per decidir els membres de la delegació catalana, finalment aquest dimecres es reuneix la taula de diàleg entre el govern espanyol i els representants de la Generalitat. Amb el risc, però, que la reunió s’acabi reduint a una fotografia insòlita, però tan sols fotografia, que escenifiqui la voluntat de tots dos executius de recuperar el diàleg institucional. No hi ha un ordre del dia pactat entre Barcelona i Madrid, i tant al Palau de la Generalitat com a la Moncloa adverteixen que serà una primera presa de contacte i que qualsevol solució política al conflicte va per llarg.\nAquest dimarts la portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha admès que no s’havien pogut consensuar amb el govern espanyol els temes a tractar en la trobada –que es farà a dos quarts de cinc de la tarda a la Moncloa– i que no tenia coneixement del que vol proposar Pedro Sánchez. "L’ordre del dia és asseure’ns", replicaven mentrestant des de Madrid, posant en valor l’escena més que no pas si posarien sobre la taula un document similar als 44 punts amb què el president Sánchez, amb el nom d’ Agenda per al retrobament, va sorprendre en la reunió amb el president Quim Torra al Palau de la Generalitat a principis de febrer. El govern espanyol no aspira a tractar ara punts concrets, sinó a fer un diagnòstic de la situació que ha portat al xoc institucional actual. Així ho ha detallat la vicepresidenta primera del govern espanyol, Carmen Calvo, durant la roda de premsa posterior al consell de ministres, en la mateixa línia que ja va avançar divendres passat: cal començar "reflexionant" perquè des de "posicions a les antípodes" es pugui "trobar una sortida".\nEls sindicats de l'Aeroport de Menorca exigeixen Aena que paralitzi els ERTO's


Un veí que assegura que l'aigua residual que s'escola de les instal·lacions de la firma quan plou li mata les plantes ornamentals que creixen a la seva finca\nper Redacció dijous, 3 d’agost 2017 - 14:25h\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha rebut una denúncia contra una empresa de fertilitzants situada entre Soses i Alcarràs (Segrià), Tradired SL, per suposats abocaments incontrolats de residus. L'ha registrada aquest dimecres el grup ecologista Ipcena i el propietari d'un viver veí que assegura que l'aigua residual que s'escola de les instal·lacions de la firma quan plou li mata les plantes ornamentals que creixen a la seva finca. És per això que han demanat a les autoritats competents que inspeccionin de forma urgent la zona i, com a mesura cautelar, aturin l'activitat de la indústria fins que no corregeixi les presumptes irregularitats i descontamini l'entorn. Des d'Ipcena acusen l'Administració de «tracte de favor cap a una empresa que com a mínim fa 15 anys que opera de manera il·legal», segons ha afirmat el seu portaveu, Joan Vàzquez, que també exigeix sancions per un cas que considera «molt greu».\nSegons els denunciants, l'empresa està cometent múltiples infraccions de la normativa mediambiental. Per una banda, l'acusen d'abocar els residus en una gran bassa d'una hectàrea sense cap sistema d'impermeabilització on s'acumulen fins a 2 milions de litres de líquids contaminants i amb una alta acidesa. Segons el portaveu d'Ipcena, Joan Vàzquez, a la bassa no hi pot viure cap planta i, a més, suposa un greu perill de contaminació del sòl perquè els terrenys estan formats per capes de terra arenosa i argiles que la fan permeable. A més, s'ha exclamat que «a cap granger li deixarien tenir una bassa de purins en aquestes condicions i per això considera que l'empresa continua funcionant gràcies a un claríssim tracte de favor».\nLes excavacions en un poblat preibèric del Segrià revelen aquest IMPORTANT element


El grau en Enginyeria Mecànica s’imparteix a l’Escola Superior de Tecnologia i Ciències Experimentals, que disposa de les següents instal·lacions i recursos tecnològics per al desenvolupament de l’activitat docent:\n- Aules d’informàtica.\n- Aules específiques: de dibuix...\nAl Departament d’Enginyeria Mecànica i Construcció i al Departament d’Enginyeria de Sistemas Industrials i Disseny es desenvolupen els següents programes d’investigació:\n- BIOMECÀNICA I ERGONOMIA: biomecànica, ergonomia, eines manuals, eines motoritzades, disseny ergonòmic, pròtesi, implants, mecànica computacional, semàntica de productes, disseny emocional\n- FLUIDS MULTIFÀSICS: flux bifàsic, bombolles, sondes òptiques, sondes de conductivitat, LDA, HWA, càmeres CCD, CFD.\n- GRUP DE CÀLCUL D'ESTRUCTURES I CONSTRUCCIÓ (GCEC): anàlisi estructural, càlcul d'estructures, elements finits, formigó, acer, dinàmica, sisme, no linealitat, enginyeria forense, anàlisi modal experimental, vibracions, computació altes prestacions, sistemes multiprocessador, llibreries de càlcul numèric, simulació.\n- GRUP D'ENGINYERIA DE RESIDUS - INGRES: models de gestió de residus urbans (RU), models de recollida selectiva de RU, aplicació dels sistemes d'informació geogràfica a la gestió de RU, ubicació d'instal·lacions, anàlisi de cicle de vida (ACV), caracterització de residus, tractament biològic dels residus, estudis de minimització de residus.\n- GRUP DE TECNOLOGIA, QUALITAT I SOSTENIBILITAT EN L'EDIFICACIÓ (TECASOS EDIFICACIÓ): materials ceràmics, relliscada, emissió tèrmica, anàlisi higromètric, control de qualitat en l'edificació, disseny per a la sostenibilitat en l'edificació, avaluació mediambiental dels edificis, aplicació de l'anàlisi del cicle de vida a la construcció, eficiència energètica en l'edificació, gestió de la qualitat en la construcció, gestió mediambiental en la construcció, gestió de residus de la construcció, materials de construcció respectuosos amb el medi ambient, indicadors mediambientals i de risc en la construcció.\n- ENGINYERIA DEL DISSENY: enginyeria del disseny, metodologies del disseny, enginyeria del coneixement, disseny per a medi ambient, disseny sostenible, disseny centrat en l'usuari, creativitat, procés de disseny, anàlisi del cicle de vida.\n- ENGINYERIA TÈRMICA: cogeneració, refrigeració, climatització, nous refrigerants, enginyeria tèrmica, eficiència energètica.\n- INSTITUT UNIVERSITARI DE NOVES TECNOLOGIES DE LA IMATGE\n- ISTENER (ENGINYERIA DELS SISTEMES TÈRMICS I ENERGÈTICS): energia, eficiència energètica, refrigeració, climatització, auditoria energètica, instal·lacions tèrmiques\n- POLÍMERS I MATERIALS AVANÇATS (PIMA): materials, nanomaterials, biomaterials, polímer, biopolímers, resines, plàstics, films, envàs, recobriments, pintures, corrosió, enginyeria tissular.\n- ENGINYERIA DE FABRICACIÓ: tecnologies de fabricació, gestió del cicle de vida del producte, fabricació integrada per ordinador (CIM), fabricació assistida per ordinador (CAD/CAU/CAM), enginyeria col·laborativa, enginyeria concurrent, disseny per a fabricació (tècniques de conformat, assemblatge, inspecció, anàlisi, reciclatge, etc.), prototipatge ràpid de producte i fabricació ràpida d'estris, fabricació flexible, sistemes integrats d'inspecció i control de qualitat.\nDíptic informatiu del grau en Enginyeria Mecànica\n- Centre sanitari . Proporciona assistència sanitària i psicològica.


La CASS ha iniciat obres aquest mes de juny per millorar l'espai d'atenció als assegurats i empreses | CASS\nCASS ONLINE Assalariats\nCERTIFICAT DIGITAL Empresaris\nLa CASS ha iniciat obres aquest mes de juny per millorar l'espai d'atenció als assegurats i empreses\nLes obres de remodelació que s'han iniciat el 17 de juny de 2019 a la planta baixa de l’edifici de la CASS, contribuiran a la creació d’un espai ample i d’un ambient funcional i agradable.\nEl projecte consisteix en una renovació moderna, amb línies simples que no delimitin l’espai i que afavoreixi les condicions per a la millora de l’atenció dels assegurats i de les empreses. També s’aprofitarà per realitzar una sèrie de millores en eficiència energètica.\nA l’Àrea d’Atenció al Públic s’atenen més de 120 000 assegurats en tot l’any. En dos mesos, aquesta àrea es presentarà amb una àmplia recepció, adaptada a l’atenció de persones minusvàlides. En un segon pla, es disposarà d’uns terminals multiservei amb accés directe al portal web de la CASS per poder executar els tràmits de manera ràpida, còmoda i sense fer cues. L’assegurat rebrà en tot moment l’atenció i la demostració necessària per sol·licitar i realitzar els seus tràmits amb eficàcia. Les consultes més especifiques s’atendran en el mateix espai però en un tercer pla, de manera més personalitzada amb cita prèvia si la resolució del tràmit ho requereix.\nDurant la remodelació de les obres, l’entrada principal de l’edifici CASS queda tancada. El nou accés pels assegurats es situa pel costat de l’Avinguda Meritxell.\nDilluns a dijous: 8:00 a 16:30\nDivendres: 8:00 a 14:45\nHorari intensiu: 8:00 a 14:45\nDilluns a dijous: 8:00 a 15:00


‘Miopia social’ ha sigut seleccionada pel jurat com la millor de les 21 obres finalistes en el Premi Nacional de Ceràmica Ciutat de Castelló, per la qual cosa rebrà, durant la pròxima edició de la fira Cevisama, un premi en metàl·lic de 4.000 euros. Segons ha quedat reflectit en l'acta, el jurat ha reconegut en l'obra guanyadora, que a més de ser “molt bona a nivell tècnic, és original i té un missatge que s'interpreta com un crit”. El jurat, a més, ha atorgat un esment especial a l'obra ‘Antigerro’, original de Rafael Galindo.\nLa regidora de Cultura de l'Ajuntament de Castelló, Verònica Ruiz, ha afirmat que “gràcies a aquest guardó, cada edició expandeix més els horitzons de la creació amb la ceràmica com a base, un material amb multitud de possibilitats en treballs creatius com els que ens han presentat en aquesta ocasió”. L'edil també ha recordat que “enguany, la fira Marte ha inclòs una secció per a la creació amb ceràmica, obrint nous espais per als i les artistes que treballen aquests materials, que conformen una indústria capdavantera a Castelló ”.\nEl president d'ATC, Juan José Montoro, assegura que el Ciutat de Castelló arriba a 2020 amb idèntic objectiu amb el qual va ser creat en 1997: “Pretenem continuar obrint vies de comunicació entre l'art i la indústria”. En aquest sentit, Montoro subratlla que accions d'aquest tipus permeten descobrir “tant nous llenguatges estètics com noves maneres d'entendre i treballar la ceràmica que, sense cap dubte, poden inspirar als tècnics ceràmics a l'hora de dissenyar les noves propostes de paviments i revestiments ceràmics, i no sols en els quals es refereix a l'ús de dissenys o colors, sinó fins i tot en aspectes com els formats o les textures, per exemple”.\nVerònica Ruiz i Juan José Montoro, tots dos amb veu però sense vot, han actuat com a presidents del jurat. I com a vocals van actuar Ángel Igual, ceramista i director de Convivències Ceràmiques del Museu del Taulell d'Onda; Joan Feliu, director de Marte i gerent del Museu d'Art Contemporani Vicent Aguilera i Cerni de Vilafamés (MACVAC); Paula Algueró, subdirectora de l'Escola d’Art i Disseny de Castelló; Carmen Pellicer, membre honorífica de l'Àrea de Didàctica d'Expressió Prèdica de la Universitat Jaume I; i Ester Pegueroles, fotògrafa i membre del consell rector de l'IVAM.\nTotes les obres finalistes es poden admirar a partir del 4 de desembre en una exposició instal·lada en l'Atri del Menador Espai Cultural, que romandrà obert al públic fins al 3 de gener, amb totes les mesures de seguretat derivades de l'alerta sanitària de la covid.


'UNAGI NO KABAYAKI' (anguila a la brasa) - Artencuina\n'UNAGI NO KABAYAKI' (anguila a la brasa)\n1 anguila fresca\n1 cullerada de tamari (salsa de soja espessa)\n1 culleradeta de sake\nPrimer de tot, cal que netegem l’anguila. Li tallem el cap perquè perdi tota la sang, retirem les vísceres i també les espines. També fem uns talls longitudinals a la pell perquè perdi l’excés de greix. La deixarem filetejada d’una sola peça.\nSeguidament, preparem una salsa molt semblant a la salsa teriyaki. Per fer-ho, posem en un cassó la salsa de soja, el tamari, el mirin, el sake i l’oli vegetal. Ho posem al foc i ho anem remenant fins que bulli i el sucre s’hagi fos.\nAgafem l’anguila, la suquem ben bé a la salsa i la posem en una graella sobre unes brases. Deixem que es cogui fins que estigui enrossida; aleshores, la girem per què es faci per l’altre cantó i la tornem a untar amb la salsa.\nLa retirem i la servim en trossets d’uns 5 cm, acompanyada d’arròs blanc i wasabi.\nL’anguila és un dels peixos més apreciats a la cuina japonesa, i la veritat és que és magnífica elaborada de mil maneres diferents. Kabayaki és la manera de coure el peix traient-li l’espina, macerat amb aquesta salsa i fent-lo a la brasa.\nSi voleu, podeu afegir una mica de mel a la salsa o una mica de bitxo ben picat.\nEl més complicat d’aquesta recepta és netejar l’anguila, ja que s’ha de fer bé i cal tenir certa experiència. El millor és demanar-li al peixater que ens ho faci. Això sí, que deixi el peix sencer, obert i sense espines. De totes maneres, la marca Rosset (de les Terres de l’Ebre), elabora una anguila kabayaki extraordinària que ens estalviarà bona part de la feina.


El primer inquilí de l'alberg social de Manresa dormia en un cotxe al costat del Pont de Ferro - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl primer inquilí de l'alberg social de Manresa dormia en un cotxe al costat del Pont de Ferro\nL'Ajuntament ha accelerat la posada en marxa de la instal·lació, prevista per al proper dia 1 d'abril\nL'alberg és a l'antiga casa de les germanetes dels pobres de Manresa arxiu/oscar bayona\nL'alberg és a l'antiga casa de les germanetes dels pobres de Manresa\nFins dimecres vinent, dia 1 d'abril, per temes burocràtics de permisos, no podia començar a funcionar l'alberg social a l'antiga casa de les germanetes dels pobres, actual Llar Sant Joan de Déu, però l'Ajuntament de Manresa ho ha accelerat, explica la regidora d'Acció i Inclusió Social, Mariona Homs, per acollir-hi la primera persona. Es tracta d'un ciutadà que ha estat vivint un mes en un cotxe al costat del Pont de Ferro.\nOliver González té 46 anys i, tot i que és de Barcelona, fa cinc mesos que viu a Manresa. Té una pensió per malaltia –treballava a Stradivarius i li van diagnosticar una sarcoïdosi als ossos i pulmons. Pagava una habitació, però la mestressa de l'habitatge el va deixar al carrer d'un dia per l'altre i va acabar vivint al cotxe. La Creu Roja i els Serveis Socials en feien seguiment. La Creu Roja li va portar una màscara, sabó antisèptic, fruita i menjar. Els Serveis Socials li van dir que busqués un hostal o una habitació i que ells li pagarien, però no en trobava cap perquè tot està tancat. Finalment, la solució ha estat acollir-lo a l'alberg social que gestiona la Fundació Germà Tomàs Canet. Hi és des de dijous. Ahir, aquest diari hi va parlar. Estava tranquil. Finalment, li havien donat una llar.\nUn altre cas a Abrera\nA Abrera, un altre sensesostre va denunciar que l'Ajuntament l'hagués fet fora de l'autocaravana on vivia, que li havia deixat un amic que també li portava menjar. Manuel Franch, de 52 anys i veí de la localitat, va explicar a Regió7 que estava bé a l'autocaravana i es queixava que els Serveis Socials l'haguessin enviat a un hostal de Sant Joan Despí. «Estava als afores aïllat i controlat per la policia, i l'assistent també sabia que era allà». Es queixava que on és ara no pot menjar calent perquè tots els bars i restaurants estan tancats.\nDemanats per aquest cas, els Serveis Socials d'Abrera han explicat que a l'autocaravana no hi havia garanties que fes l'autoconfinament en condicions i que es va parlar amb la seva família i es va decidir que la millor opció era reallotjar-lo en un hostal de Sant Joan Despí, on «malgrat el decret, mirarem que no es tanqui». Allà té les condicions mínimes. «Un llit net, roba neta i una dutxa per garantir les condicions d'higiene mínimes i necessàries». Quant al menjar, apunten que, si en compra, «segur que a l'hostal on està li podran escalfar». Quan el van dur a la seva nova llar li van donar 50 euros per comprar aliments.


Tapa't de tapes: Esqueixada de bacallà amb magrana i anet\nBacallà, magrana, anet i oli d'oliva verge extra\nEl magraner o mangraner (Punica granatum) és un arbre conreat pel seu fruit, la magrana o mangrana. Procedent del nord d'Àfrica i d'Àsia occidental, el magraner es freqüent a Catalunya (excepte a les comarques pirinenques) i al País Valencià. Plantat en horts i jardins, està assilvestrat en zones del litoral, sobre marges i zones pedregoses. El nom de magrana ve del llatí malum granatum, malum és la poma, i granatum significa que és abundant en granes.\nEl fruit fa de 7 a 12 cm de diàmetre, té forma arrodonida i hexagonal amb una gruixuda coberta i moltes llavors. La part comestible són les llavors i la seva coberta les envolta. Maduren a la tardor, de setembre a novembre a l'hemisferi nord.\nLa magrana al món: Al Pròxim Orient els grans de la magrana s'utilitzen tradicionalment per farcir les aus i també per elaborar el mahumara, una salsa elaborada que té com a ingredients principals pebrots vermells i nous o el fesenjan, a base de fruits secs fregits, ceba i carn de pollastre. A l'Índia els grans de la magrana serveixen per a preparar chutneys o es dessequen per a utilitzar-los com a condiment en certs curris. El suc de la magrana és la granadina, molt popular a l'Àfrica del nord i els països de l'Orient Mitjà (si heu estat a Istambul segurament n'haureu tastat... és boníssim i les magranes són d'un vermell sang més intens). La granadina també es fa servir com a ingredient d'alguns còctels. Avui l'he fet amb bacallà, perquè trobo que el contrast dolç - salat hi queda prou aconseguit!\nPublicat per Tapa't de tapes a 13:51\nEtiquetes de comentaris: Amanides, Bacallà, Fruita, Peixos\nMiquel 6 de desembre de 2011, a les 17:21\nmolt bona la combinació\nIsabel 6 de desembre de 2011, a les 22:18\nm'agrada molt el color !!! i segur que està molt bo ...\nLa mama 8 de desembre de 2011, a les 20:56\nEsplèndida recepta. Estic pensant de fer-li una variació... ja us diré el resultat.\nTere 19 d’octubre de 2012, a les 16:33\nA mi también me gusta la combinación............besos.\nEn Roc a la Cuina 19 d’octubre de 2012, a les 17:45\nBona, bonica i acolorida, humm\nDolores-MiGranDiversion 19 d’octubre de 2012, a les 22:17\nBuena y original combinacion... Bss\nlacuinadesempre.cat 21 d’octubre de 2012, a les 1:08\nHo haig de provar això....


Sobre el Pressupost municipal 2015 - Entesa per Sabadell\nPublicat el 18 de novembre de 2014 a Intervencions al ple\nIntervenció de Virginia Domínguez en el ple municipal del 18 de novembre de 2014\nNo ens podem estar de començar comentant que escoltant el Sr. Ayuso hem tingut la sensació d’assistir a un acte electoral ple de promeses i no pas a un debat de pressupostos a la Sala de plens.\nÉs cert que enguany arriben al ple amb la tranquil•litat que els dóna una modificació de la Llei de Bases del Règim local que permet tirar endavant el pressupost amb l’aprovació de la Junta de govern local si avui no s’aprova. Aquesta nova realitat, que va passar desapercebuda quan es va aprovar la Llei de Racionalització i Sostenibilitat de l’Administració Local, és un atac directe del govern del Partit Popular a la tasca de l’oposició. Si els governs locals poden aprovar pel seu compte, sense haver de buscar cap mena de consens, el pressupost municipal, que, en definitiva és d’on deriven les polítiques de l’exercici, l’oposició queda relegada a un paper residual.\nPer tant, aquesta novetat legislativa és de gran transcendència per al debat que tenim avui en aquesta sala i que potser ens podríem estalviar, però tanmateix, en cap moment no ha estat exposada per cap responsable tècnic ni polític a la Comissió informativa d’Economia i Serveis Centrals ni ho ha explicat al Sr. Ayuso en la seva intervenció. Tampoc no consta als informes que hi ha a l’expedient, com ja va passar fa unes setmanes amb el canvi de disposicions del Pla d’ajust. Això ens preocupa enormement, perquè en aquestes mitges veritats hi veiem una deixadesa de funcions i una ocultació d’informació als grups de l’oposició que no facilita en absolut la tasca de fiscalització que ens correspon. Siguin més valents i juguin amb totes les cartes sobre la taula.\nEn qualsevol cas, l’efecte directe de conèixer que no dependrien del Ple els ha permès passar de puntetes en la tramitació prèvia del pressupost i prescindir de les reunions que habitualment es feien de manera bilateral amb els grups municipals per exposar les línies generals i escoltar les propostes dels grups. Ni tan sols s’han molestat en demanar-nos propostes. El Sr. Ayuso ha declarat als mitjans de comunicació que té la voluntat d’assolir el màxim consens possible, però és evident que no ho ha posat en pràctica, o és que s’ha reunit només amb alguns dels grups i ha menystingut els altres?. Sent un pressupost que en part haurà d’executar un altre govern, aquest diàleg era més necessari que mai.\nÉs clar que potser aquesta manca d’interès del govern per buscar l’acord no s’explica només per la garantia d’aprovació per junta de govern, sinó que també ho hem d’atribuir a la decadència d’un govern ja sense esma, un govern completament desacreditat per la manca d’assumpció de responsabilitats pel Cas Mercuri i esgotat per les diferències internes, en què la meitat tenen un peu fora i l’altra sap que té les de perdre.\nEl que sí que hem descobert llegint l’expedient és que l’Ajuntament, tal com obliga la llei, té un Pla pressupostari amb horitzó temporal de 3 anys, que va ser aprovat per decret d’alcaldia el 24 de març. I també que les línies fonamentals dels pressupostos per al proper exercici van ser aprovades per decret d’alcaldia el 29 de setembre. Suposem que tots dos documents seran de pur tràmit, perquè ni tan sols es van molestar a comentar-los a la Comissió informativa en el seu moment, malgrat teòricament estableixen les línies del futur econòmic immediat.\nAnant al pressupost, s’han limitat a presentar un pressupost molt similar al que varen proposar pel 2014 i que no van atrevir-se a portar a aprovació perquè sabien que cap grup no els hi donaria carta blanca mentre mantinguessin càrrecs imputats a les seves files. De fet, un pressupost també força similar al de 2013, que a la pràctica és el que està vigent en aquest moment.\nÉs un pressupost que podríem qualificar de decebedor, si fos que encara esperéssim alguna cosa de vostès. De fet però, seria més ajustat qualificar-lo de repetitiu, continuista, fruit un any més de la inèrcia que els fa repetir cada anys els mateixos programes, sense cap innovació en la gestió de la ciutat. Únicament podem destacar com a positiu l’increment en habitatge, que passa del 0,58 % a l’1,16 % en compliment dels compromisos del Ple en relació a la gestió de VIMUSA, assumint així la part que li correspon a l’Ajuntament. I que tot i així, sabem que no serà suficient per donar resposta a moltes de les situacions de precarietat o manca d’habitatge a la ciutat.\nNo veiem per enlloc que aquest sigui el pressupost de la cohesió. Amb quines actuacions? I no ens expliqui el que es fa cada any, Sr. Ayuso, expliqui’ns com garantirà la cohesió, quines són les intencions i les accions concretes noves que hi haurà al 2015.\nJa ho hem dit altres vegades. Vostès es limiten a fer rebaixes aquí i allà, a reiterar any rere any els mateixos conceptes i fins i tot les mateixes explicacions en el document d’objectius del pressupost. Si s’ho prenguessin seriosament es molestarien en actualitzar els objectius pressupostaris i establir uns indicadors que ajudessin a fer-ne el seguiment. Però ni tan sols això fan, perquè ho fan per obligació, no creuen en la capacitat transformadora d’un pressupost municipal, en les possibilitats per liderar canvis estructurals, per prevenir situacions de fractura social i anticipar-se des de l’acció pública. No creuen, doncs, en la Política.\nI per rematar-ho, el programa d’inversions, on, a banda de 7.500 € per la instal•lació de La Vela i 316.000 € de les depuradores no han aconseguit ni un euro més de subvencions. El resultat, un llistat, majoritàriament de temes genèrics, en què no sabem exactament a quins equipaments o actuacions es refereixen, que suma 8 milions d’euros, on no hi ha cap tema destacable. Això sí, hi han concentrat tot un seguit d’actuacions sobre l’espai públic en el primer trimestre de 2015 amb un objectiu clarament electoralista. Ja ho diu el nom del programa: “Posem a punt la ciutat”… per a la seva campanya electoral.\nPer cert, 8 milions més de crèdit amb els seus corresponents interessos per executar una despesa que més que inversions, seran manteniments. I entre aquests hi dediquen 85.000 € a les famoses goteres de la Pista coberta d’Atletisme que no correspon cobrir a l’Ajuntament, sinó a l’empresa constructora.\nEn definitiva, no hi ha una aposta estratègica de ciutat. Com no hi ha sigut en els darrers anys.\nAquest, per sort, serà el seu últim pressupost. Serà el final de 16 anys de descapitalitzar la ciutat, de generar deutes, d’invertir en projectes més que dubtosos que hipotequen el futur.\nVostès van trobar una economia sanejada i la van portar al dèficit, van forçar tant la màquina gastant més del que tenien que van arribar a deure 25 milions als proveïdors i ens van abocar al Pla d’ajust de conseqüències molt dures. Vostès van trobar un pressupost amb una despesa financera del 7% i en aquests moments ja supera el 10%, gairebé 2M€ més que aquest any 2014, prop de 3,5M€ en interessos.\nMés enllà dels efectes de la crisi, a la qual tampoc no es van saber adaptar tot i les peticions d’austeritat –no de retallades- que veníem fent des de l’Entesa des del minut zero, el que vostès han fet durant tots aquests anys és una pèssima gestió del diner públic, sense buscar alternatives, sense buscar noves oportunitats i generant cada dia més deute.\nMai no hem votat a favor els seus pressupostos i avui, és clar, tampoc no ho farem.\nLes querelles del PP pel 9N: una nova mostra d’intolerància antidemocràticaVeritablement Extraordinari. Ple extraordinari: el despotisme domina


Cartellera de l’Auditòrium Sa Màniga per aquesta setmana | card.cat\nCartellera de l’Auditòrium Sa Màniga per aquesta setmana\nDivendres, 3 de maig, a les 20.30 h\nLA DAMA I EL PRÍNCEP (Òpera)\nPer a públic adult. Recomanat a partir de 12 anys\nA palau, el rei i la reina volen casar el príncep. Per la seva categoria li correspon un matrimoni amb una princesa. Però el príncep estima una altra dona: la criada. En aquesta obra, escoltareu àries i cors d’òperes d’autors tan reconeguts com Monterverdi, Rossini o Mozart.\nAquest article s'ha catalogat com a Cultura, Música, Sa Costa i s'ha etiquetat amb pintura per Serafí Lliteres representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


De qui són les cadires des Born? - SANT JOAN :: Festes de Ciutadella de Menorca\nDe qui són les cadires des Born?\nN’hi ha de llenya, de plàstic, de ‘fòrmica’, amb cordat... Són cadires de tota casta amb l’únic denominador comú que aquests dies s’han col·locat dalt el passeig des Born fins les festes de Sant Joan i que són velles o en desús.\nAquest és un detall no important, importantíssim, perquè garanteix que ningú s’enamori d’elles.La de posar la cadira al costat de les graderies de la música és una vella tradició a Ciutadella i ningú sabria determinar ben bé l’any en què va començar. Les persones que les col·loquen són anònimes. Una vegada s’han instal·lat les graderies on sonarà el ‘Jaleo’ la banda Municipal de Música, la gent arriba, col·loca la cadira, la ferma i se’n va. Poc a poc, la filera de cadires va augmentant. Els seus propietaris les col·loquen amb un únic objectiu: guardar lloc per a tenir on asseure’s per veure el Caragol des Born en primera fila.\nLa curiositat del cas és que no hi ha cap control municipal damunt aquests seients improvisats. Tampoc hi ha cap formulari que s’hagi d’omplir per poder col·locar la cadira. Tampoc es posen multes per ocupació de la via pública. És simplement una tradició i es respecta. Aquí funciona la llei del qui primer col·loca la cadira o del que fa més anys que ho fa. Algun any, a través de Decret de Batlia, aquest costum curiós s’ha volgut eliminar, però han estat prohibicions puntuals. D’alguna manera, cau en gràcia veure les cadires as Born: és un símbol que anuncia Sant Joan. I de fet, les cadires són respectades allà on són per tothom fins que arriben les festes.


L’Hospital Sagrat Cor implanta el programa ‘Pacient Expert’ per normalitzar les persones amb trastorns mentals greus\nPàgina principal >> Societat >> L’Hospital Sagrat Cor implanta el programa ‘Pacient Expert’ per normalitzar l...\nL’Hospital Neuropsiquiàtric Sagrat Cor de Martorell aplica el programa pioner ‘Pacient Expert’ per a persones amb malaltia mental greu. Pacients amb trastorn esquizofrènic, bipolar, obsessiu-compulsiu o depressiu, que han après a normalitzar la seva malaltia, ajuden d’altres en etapes inicials.\nEl psicòleg clínic responsable de ‘Pacient Expert’, Xavier Reig, explica que el programa consisteix en “aprofitar l’expertesa de les persones que han passat per un procés de malaltia mental greu i que s’han pogut recuperar. Un factor que els ajuda a donar-los esperança i a aprendre noves maneres de conduir la seva vida”.\nEl pacient expert insisteix en la importància de seguir el tractament, tot i que apareguin alguns efectes secundaris, ja que pot comportar noves crisis, ingressos, pèrdua d’autoestima i d’autocontrol. Incideix també en tenir cura de la pròpia higiene personal, seguir hàbits saludables de vida, llevar-se cada dia amb un objectiu i aprendre a superar l’estigma social de la malaltia.\nLa figura del pacient expert la va desenvolupar la Universitat de Stanford, als Estats Units, fa més de 20 anys. A Catalunya s’aplica ja en pacients amb malalties cròniques, però l’Hospital Sagrat Cor l’ha adaptat a l’àmbit de la salut mental amb algunes modificacions, com ara la presència d’un professional en les sessions per resoldre els possibles dubtes clínics.\nEl projecte, segons relata Xavier Reig, va començar el 2015 amb una prova pilot a l’Hospital del Sagrat Cor. Un any després, es van constituir grups a Martorell, Sant Feliu de Llobregat i Vilafranca del Penedès, amb una sessió setmanal d’una hora, aproximadament.\nLes fases de la malaltia\nL’experiència pilot va servir per elaborar un esquema amb les diferents fases de la malaltia i comprovar que, per a aplicar el programa ‘Pacient Expert’ “és important que les persones no estiguin en crisi, sinó pràcticament entrant a la fase d’acceptació per acabar de donar-los una empenta i portar una vida el més normalitzada possible, que puguin veure que existeixen possibilitats de reconstruir-se incloent-hi el trastorn que pateixen”.\nL’esquema de les fases de la malaltia serveix de guia i es reparteix als assistents a les sessions de pacient expert. Així, poden identificar en quin moment es troben i avançar cap a la normalització amb l’ajut d’un pacient que ho ha aconseguit.\nLes persones amb trastorn mental greu travessen primer una fase de dol i abandonament personal. La segona fase, la d’acceptació de la malaltia, demana un alt grau d’implicació personal. Després ve la recuperació i, finalment, la normalització del trastorn. En aquesta última etapa, és important assumir que hi pot haver una recaiguda i aprendre a conviure amb la incertesa.