Darrers 5 NewslettersNewsletter 03/02/15Newsletter 28/01/15Newsletter 22/12/14Newsletter 19/12/14Newsletter 09/12/14\nLa Unió reuneix 70 directius de recursos humans al plenari de l’entitat\nLa Unió va reunir, el passat 4 de febrer, els directius de recursos humans de les entitats associades al Plenari de Recursos Humans. En aquesta sessió, es va fer un breu repàs dels temes d'actualitat del sector. Així mateix, Josep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de La Unió, va parlar de l'impacte de la modificació del tipus impositiu de l'IVA en la gestió sanitària i de les actuacions de la inspecció tributària. A continuació, Xavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió, va explicar quin és l'estat de situació de les relacions laborals al sector. A més, es va donar a conèixer el Postgrau en Direcció de Recursos Humans i Desenvolupament del Talent a les Organitzacions de Salut, d'UCf, a càrrec de Carles Pla, director de Recursos Humans de la Fundació Privada Hospital Asil de Granollers, i Pilar Mateu, responsable de projectes d'UCf.\nA la segona part de la sessió, Paco Carretero, soci director del Bufet Vallbé, va tractar l'actualitat jurídica i normativa en matèria de relacions laborals. Per finalitzar, Josep M. Bosch, assessor jurídic de La Unió, va explicar què suposa per al sector la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern. Aquesta newsletter resumeix les intervencions de la sessió i recull les presentacions que van fer els ponents a l'acte.\nPlenari de responsables de Recursos Humans de La Unió\nSituació de l'entorn\nA la primera part de l'acte, Xavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió, i Josep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de l'associació empresarial, van fer un repàs a l‘actualitat del sector salut, fent especial èmfasi en el pressupost per al 2015 i en el nou sistema de pagament. Pressupost 2015 i recuperació salarial Xavier...\nA la primera part de l'acte, Xavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió, i Josep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de l'associació empresarial, van fer un repàs a l‘actualitat del sector salut, fent especial èmfasi en el pressupost per al 2015 i en el nou sistema de pagament.\nPressupost 2015 i recuperació salarial\nXavier Baro va recordar que pel que fa al pressupost 2015 de salut, en l'àmbit retributiu, el conseller, Boi Ruiz, ha adquirit el compromís de restaurar les pagues extres en la funció pública. Així mateix, s'ha compromès a fer extensiva la recuperació salarial a tots els treballadors per la via de la concertació en el moment d'establir les noves tarifes per al 2015. Baro va insistir en el fet que, des de La Unió, s'espera que aquest compromís es materialitzi i pugui signifcar la recuperació salarial als centres.\nNou sistema de pagament\nPer la seva part, Josep Fusté va fer un repàs del nou sistema de pagament, el qual, segons va explicar, és efectiu des del dia 1 de gener però encara té alguns aspectes pendents de concreció. Per això, els primers mesos d'aquest any es continuarà facturant com es feia fins ara. Tal com va comentar, els objectius d'aquest nou sistema són aconseguir una distribució de recursos equitativa, orientar-se a resultats i potenciar la integració assistencial. Fusté també va fer referència al tractament que es vol fer des del CatSalut de la part variable i va subratllar que des de La Unió s'insisteix que, si s'augmenta, es faci incrementant ingressos i no reduint-los de l'assignació actual.\nNovetats a La Unió\nXavier Baro va explicar que, a petició d'alguns associats, es posarà en marxa un Consell Tècnic Assessor de Prevenció de Riscos Laborals i Vigilància de la Salut, que tindrà com a objectius compartir, valorar i assessorar sobre les problemàtiques en aquest àmbit.\nAixí mateix, van presentar quatre nous grups de treball de l'entitat, dins de l'àmbit dels recursos humans –als què s'hi poden apuntar tots aquells que hi estiguin interessats–:\nImpacte de la modificació de l’IVA en la gestió sanitària\nJosep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de La Unió, va exposar que la Llei 28/2014 modifica l'IVA per a tots els materials i equipament sanitari, que passa al 21%, excepte en el cas de medicaments, vehicles per a persones amb problemes de mobilitat, pròtesis i implants interns per a persones amb discapacitat (en aquests casos es manté al 4%). També hi ha una...\nJosep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de La Unió, va exposar que la Llei 28/2014 modifica l'IVA per a tots els materials i equipament sanitari, que passa al 21%, excepte en el cas de medicaments, vehicles per a persones amb problemes de mobilitat, pròtesis i implants interns per a persones amb discapacitat (en aquests casos es manté al 4%). També hi ha una llista de productes amb dubtes interpretatius que es mantenen al 10%. Així mateix, Fusté va subratllar que es calcula que l'augment de l'IVA tindrà un impacte d'entre el 0,7 i l'1% del total de despeses d'explotació dels centres, és a dir, uns 60 milions d'euros per al SISCAT.\nD'altra banda, el director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de La Unió va fer referència a les actuacions de la inspecció tributària. Concretament, va parlar de la revisió de l'aplicació de les exempcions de l'IVA en institucions sanitàries en el cas d'agrupacions d'interès econòmic (AIE) i en atenció quirúrgica privada. En aquest sentit, Josep Fusté va donar a conèixer les actuacions que s'han realitzat des de La Unió, les quals inclouen l'anàlisi de problemàtica a partir de la comunicació amb els associats, la construcció d'argumentaris, contactes amb l'Agència Tributària Estatal (Delegació de Catalunya) i amb la Direcció General de Tributs del Ministeri, així com acció lobbística.\nPodeu descarregar la presentació de Josep Fusté:\nJosep Fusté - Plenari de Recursos Humans (234.9 Kb)\nEstat de situació de les relacions laborals\nXavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió, va fer una explicació sobre la tipologia d'entitats associades a La Unió i va destacar que representen el 70% de les organitzacions del sector sanitari concertat català i ocupen el 87% dels professionals. Sobre la situació actual dels convenis del sector, va dir que a finals del 2014 van acabar tots els convenis i...\nXavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió, va fer una explicació sobre la tipologia d'entitats associades a La Unió i va destacar que representen el 70% de les organitzacions del sector sanitari concertat català i ocupen el 87% dels professionals.\nSobre la situació actual dels convenis del sector, va dir que a finals del 2014 van acabar tots els convenis i pactes d'empresa que es van assolir al llarg de l'estiu i la tardor del 2013 al sector sanitari concertat. Baro va exposar dades recollides per La Unió que posen de manifest que, actualment, un 78,8% dels professionals es troben sota algun marc normatiu, ja sigui mitjançant un acord d'empresa (en un 14,9% dels casos), conveni col·lectiu propi (17,8%), I Conveni Sociosanitari i adherits (19,7%) o condicions imposades (16,1%). A més, va especificar que hi ha un 10,3% de treballadors que es troben en una pròrroga temporal de l'acord anterior. Així doncs un 21,2% està encara en procés de negociació (o no ha informat de la seva situació).\nPel que fa a les condicions acordades el 2015 i respecte a les de 2014, Baro va explicar que no hi ha gaires diferències. Segons va dir, la jornada de treball es manté a un nivell similar, en el règim salarial s'ha continuat aplicant de manera generalitzada la reducció del 5% i pràcticament tots els centres han vinculat la retribució variable a l'equilibri pressupostari o financer.\nPodeu descarregar la presentació de Xavier Baro:\nXavier Baro - Plenari de Recursos Humans (604.7 Kb)\nActualitat jurídica i normativa en matèria de relacions laborals\nPaco Carretero, del Bufet Vallbé, va tractar l'actualitat jurídica i normativa en matèria de relacions laborals. A la seva intervenció, va explicar les principals característiques de la Llei de Pressupostos de l'Estat i de la de Catalunya, centrant-se en les conseqüències que té per al sector salut. Així doncs, va comentar aspectes com les bases de cotització, la moratòria de la...\nPaco Carretero, del Bufet Vallbé, va tractar l'actualitat jurídica i normativa en matèria de relacions laborals. A la seva intervenció, va explicar les principals característiques de la Llei de Pressupostos de l'Estat i de la de Catalunya, centrant-se en les conseqüències que té per al sector salut. Així doncs, va comentar aspectes com les bases de cotització, la moratòria de la Seguretat Social o la paga extra.\nD'altra banda, Carretero va parlar d'algunes normatives i sentències que afecten especialment el sector (sobre guàrdies, ultraactivitat i reforma laboral). Destaca la informació que va proporcionar sobre les sentències de les guàrdies, les quals estableixen que són hores extres a partir de les 1.826,27 i que el complement d'atenció continuada i el day off no es poden descomptar. Pel que fa a la ultraactivitat, el representant del Bufet Vallbé va incidir en el fet que la sentència diu que les condicions es contractualitzen des del primer minut. És a dir, segons va comentar, encara que no hi hagi conveni, hi ha contracte.\nPodeu descarregar la presentació de Paco Carretero:\nPaco Carretero - Plenari de Recursos Humans (127.8 Kb)\nJosep M. Bosch, assessor jurídic de La Unió, va explicar què suposa per al sector la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern. Tal com va exposar, aquesta llei entrarà en vigor de manera general l'1 de juliol de 2015 i, per al sector de la salut, serà d'aplicació a les EPIC (inclosos els consorcis locals) i les entitats privades que...\nJosep M. Bosch, assessor jurídic de La Unió, va explicar què suposa per al sector la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern. Tal com va exposar, aquesta llei entrarà en vigor de manera general l'1 de juliol de 2015 i, per al sector de la salut, serà d'aplicació a les EPIC (inclosos els consorcis locals) i les entitats privades que presten serveis públics actuant en règim de concert/contracte o subvenció. Tot i així, les primeres es veuen concernides directament per les obligacions previstes a la llei, mentre que les segones hauran de fer efectives les obligacions relatives a la transparencia a través de les administracions per a les que presten els serveis i, per tant, resten a l'espera que aquestes darreres detallin la informació que els hi serà requerida a tal efecte.\nAixí mateix, l'assessor jurídic de La Unió va recordar que les obligacions de transparència també són d'aplicació a les organitzacions sindicals i empresarials. Es va fer un repàs de les matèries que s'inclouen en les obligacions de transparència i que afecten singularment l'àmbit de RH.\nBosch va explicar detalladament aspectes que fan referència al dret d'accés a la informació pública, el registre de grups d'interès, el bon govern i el sistema de garanties previst a la llei.\nTrobareu tota la informació que va proporcionar Josep M. Bosch sobre la Llei de Transparència al PDF adjunt:\nJosep M. Bosch - Plenari de Recursos Humans (400.5 Kb)\nPostgrau d’UCf en direcció de recursos humans i desenvolupament del talent a les organitzacions de salut\nEl Plenari de Recursos Humans va acollir la presentació del Postgrau d'UCf en direcció de recursos humans i desenvolupament del talent a les organitzacions de salut, a càrrec de Carles Pla, director de Recursos Humans de la Fundació Privada Hospital Asil de Granollers, i Pilar Mateu, responsable de projectes d'UCf. Tal com van dir, aquest postgrau pretén oferir uns coneixements amplis i...\nEl Plenari de Recursos Humans va acollir la presentació del Postgrau d'UCf en direcció de recursos humans i desenvolupament del talent a les organitzacions de salut, a càrrec de Carles Pla, director de Recursos Humans de la Fundació Privada Hospital Asil de Granollers, i Pilar Mateu, responsable de projectes d'UCf. Tal com van dir, aquest postgrau pretén oferir uns coneixements amplis i actualitzats sobre les polítiques de desenvolupament de persones a les organitzacions sanitàries, sociosanitàries i socials.\nSegons van explicar, el programa del postgrau és provisional, amb l'objectiu d'ajustar-lo i donar-lo per definitiu properament, tenint en compte les necessitats dels associats. També van subratllar que és una formació modular que permet fer itineraris a mida i que tant el recorregut complet del postgrau com els diferents mòduls es validen amb un títol.\nPodeu consultar la presentació de Carles Pla i Pilar Mateu per ampliar la informació sobre el postgrau:\nCarles Pla i Pilar Mateu - Plenari Recursos Humans (451.9 Kb)\nData última actualització: 21/09/2018


Sis graus de separació: Estudies o treballes?\nSi ja temps enrere parlàvem dels problemes que pot comportar deixar d'estudiar.. Avui apareix la notícia de la srta. Ashley Qualls i la seva categoria de millonaria. De fet, l'única diferència amb qualsevol altre a qui li ha tocat el càstig de tenir molts diners és que aquesta noia té 17 anys. De fet, tal com indica el portal de notícies noticiasDot, ella és una de les representats més importants dels baby-dot-com (nens que sense haver fet els 18 anys són el focus d'atenció de inversors i fons de capital de risc).\nEl negoci (força freak) de l'Ashley Qualls va començar quan va obrir (amb 14 anys) el lloc web watherlife on s'hi recopilen plantilles, icones, imatges i tutorials per MySpace i d'altres portals de moda dels Estats Units. El gerent d'una companyia de marketing en línia li va proposar inserir publicitat en la seva pàgina i compartir-ne els ingressos econòmics. Actualment, la srta. Qualls guanya 70 000 dòlars al mes.\nVal a dir que sempre esteu a temps de finalitzar amb èxit els vostres estudis i obrir la vostra pròpia empresa (realitzant els 10 tràmits bàsics corresponents i abonant un import de 554 euros).\nSi no us arriba la inspiració, podeu fixar-vos en els casos citats en el blog de'n Genis Roca on cita el cas de'n Paul Dateh, un jove músic que ha fusionat el seu domini del violí amb els ritmes hip-hop.\nPublicat per Oriol el 16:59:00\nEtiquetes: emprenedors, feina, important, informàtic


La Biblioteca Pública d’Almussafes amplia el seu horari per a la preparació d’exàmens – RiberaTV\nEl personal de la infraestructura vetlarà pel compliment de la normativa relativa a la prevenció dels contagis per Covid-19\nDel 10 de maig al 30 de juny, la Biblioteca Pública Municipal d’Almussafes ampliarà el seu horari d’obertura perquè l’estudiantat de la localitat puga comptar amb aquest espai per a preparar els seus exàmens. El servei, que s’implementa novament després de la millora de la situació epidemiològica registrada en les últimes setmanes, complirà amb totes les mesures anticovid decretades per les autoritats. El regidor de Cultura, Àlex Fuentes, comenta que “aquest curs no està sent senzill per a part de l’alumnat degut a la pandèmia i pensem que hem de fer tot el possible perquè compten amb aquesta alternativa que pot ajudar-los a superar satisfactòriament les seues assignatures”. Entre les millores aplicades a la sala d’estudi destaca la col·locació de quatre endolls en cadascuna de les taules, actuació que facilita que el col·lectiu d’estudiants usuaris faça ús dels seus portàtils per avançar en els estudis.\nLa millora de la situació epidemiològica a Almussafes ha permés a l’Ajuntament de la localitat reprendre a poc a poc i amb totes les mesures de seguretat bona part de l’activitat habitual de la població. Entre altres iniciatives, gràcies a la bona evolució de la incidència de la Covid-19 en el municipi, el consistori ha decidit plantejar novament l’ampliació de l’horari de la Biblioteca Pública per a facilitar al col·lectiu d’estudiants la preparació dels exàmens de final de curs.\n“La iniciativa sempre té molt d’èxit i per això tornem a aplicar-la. Aquest curs no està sent senzill per a part de l’alumnat degut a la pandèmia i pensem que hem de fer tot el possible perquè compten amb aquesta alternativa que pot ajudar-los a superar satisfactòriament les seues assignatures”, ressalta el regidor de Cultura, Àlex Fuentes. Així, del 10 de maig al 30 de juny, la sala d’estudi de la infraestructura romandrà oberta durant més temps. Concretament, durant aquest període podrà utilitzar-se de dilluns a divendres de 9 a 14 hores i de 15.15 a 23.30 hores i dissabte i diumenges de 9 a 14 hores i de 15.15 a 22 hores. Així, des de l’ajuntament s’aplica l’horari que les persones usuàries votaren majoritàriament en l’enquesta de participació ciutadana, tot i que s’ha hagut d’establir una reducció pel que fa a l’horari nocturn per tal de complir amb el toc de queda de les 00.00 hores.\n“Des de l’Ajuntament garantim la seguretat de les persones usuàries, atés que es controla de manera estricta el compliment del protocol anticovid, consistent en la reducció de l’aforament al 50%, l’ús de mascareta i gel hidroalcohòlic i el manteniment de la distància interpersonal”, destaca l’edil.\nLa Biblioteca Pública d’Almussafes amplia el seu horari per a la preparació d’exàmens added by Ribera Televisió on 10 maig, 2021


Dilluns, 27 de juliol, trobada virtual a la plaça de la Vila | Gràcia per la independència ANC\nby ancgracia2017 | 27, jul., 2020\nDilluns 27 de juliol de 2020, 20:00 h.\nTornem a la plaça virtual un dilluns més. Vàrem desconvocar l’acte presencial per responsabilitat i prudència, en benefici de tots. Esperem que la nostra petita contribució hagi ajudat i ajudi. Comencem com sempre amb el Cant dels Ocells gràcies als músics de la Plaça.\nAquesta setmana passada han passat moltes coses. Volem començar recordant en Lluís Serrahima, mort ahir als 89 anys. Recordem-lo amb la cançó que va escriure’ns fa molts anys perquè ens fos himne i crit de ràbia necessària: Què volen aquesta gent?. En la interpretació que la Clara Ayats i Eulàlia Bargalló van fer a la Plaça el 11 de març de 2019.\nVam començar la setmana amb notícies positives: L’absolució d’Ibrahim i Charaf, víctimes polítiques i policials de les protestes per les Sentències “per falta de proves”. cosa que no ha impedit que passessin 8 mesos a la presó, no fos cas que no servís l’escarment\nPerò la (in)justícia espanyola, sempre amatent i al servei de l’amo, no va tardar gens a tornar-s’hi a posar i el Supremo va començar a tancar les portes de les presons que el legítim 3r grau havia lleument obert\nHo va expressar molt bé la Carme Forcadell, objectiu primer però no darrer de la cornada del Suprem:\n10:41 a.m. · 23 de jul. de 2020\nI mentrestant quedava vist per sentència el judici a la mesa del parlament i a Mireia Boya\n“No hi ja justícia en aquesta sala” va dir, en la seva intervenció final, la @yeyaboya reproduint la veu de tots\nPodeu veure el vídeo en aquesta notícia de @VilaWeb\nTambé va intentar dir la seva, mentre el van deixar, l’Albano-Dante Fachín @AlbanoDante76, diputat aleshores al Parlament i testimoni al judici a la Mesa. Paga la pena llegir el seu comentari i veure el vídeo de la intervenció\nCal que fem alguna cosa nova, diferent al lament habitual, al comunicat indignat, a la queixa a la que faran oïdes sordes mentre segueixen colpejant-nos.\nPosem-nos-hi, pensem-hi, proposem, actuem!\nAny rera any, ja ho sabem què volen aquesta gent: El seu bé que és el nostre mal:\nEns agradaria dir-vos que dilluns proper tornem a la Plaça. És la nostra intenció, però la responsabilitat individual i col·lectiva, el cuidar-nos cuidant-nos és el principal, i cal seguir atents a l’evolució de la pandèmia, responsables.\nSeguiu les xarxes de @GràciaLlibertat on publicarem les properes convocatòries.\nEntretant, esmolem la falç


Balanç del temps de novembre a Catalunya\nBalanç del novembre: ha fet més fred però amb menys pluja del normal\nEl mes es pot qualificar de fred i plujós a la meitat nord i molt fred a les parts més elevades del Pirineu. També ha estat sec a gran part de Catalunya però molt plujós al Pirineu occidental\nper Marc Gassó dilluns, 2 de desembre 2019 - 12:52h\nNovembre en general ha estat més fred i sec del normal | pixabay\nAquest mes de novembre ha estat protagonitzat per circulació zonal de l'Atlàntic (vent de l’oest en els nivells mitjans de la troposfera). Aquesta configuració ha facilitat el pas de fronts d’origen atlàntic i masses d’aire relativament fred.\nAmb aquesta situació, la precipitació ha afectat sobretot el quadrant nord-occidental de Catalunya. Destaquen les zones d'alta muntanya del Pirineu on s'han superat els 200 l/m³ a Espot i Port del Comte. Els vents de ponent i mestral que han predominat durant bona part del mes han fet que les pertorbacions arribessin molt desgastades a la resta del territori. De la mateixa manera, les temperatures han estat més baixes del que tocaria a la meitat nord del territori i zones més elevades, on les masses d’aire fred han afectat d’una manera més contundent.\nAnomalies de precipitació | meteocat\nProbablement, el mateix vent ha inhibit el refredament nocturn a la depressió Central i la vall de l’Ebre, provocant que en aquests indrets, el novembre hagi estat lleugerament més càlid del normal. El mes es pot qualificar de fred a la meitat nord de Catalunya i molt fred a les parts més elevades del Pirineu occidental. S'ha arribat fins a -3,7ºC per sota la mitjana mensual al Lac Redon, a gairebé 2.400 metres. En canvi, si exceptuem el Prelitoral, a àmplies zones de la meitat sud ha estat normal o càlid, on les anomalies han quedat al voltant de +1ºC.\nLes masses d’aire fred que acompanyaven les pertorbacions que van creuar Catalunya, van provocar una anomalia tèrmica negativa a la meitat nord del territori i parts més elevades del país, on la massa d’aire fred va afectar d’una manera més apreciable. D’altra banda, probablement el vent ha impedit el refredament nocturn a la depressió Central i la vall de l’Ebre, provocant unes anomalies lleugerament positives.\nAnomalies de temperatura mitjana del mes de novembre | meteocat\nTambé et pot interessar: Probable temporal de pluja i vent a Catalunya aquesta setmana\nTots els aspectes que calen saber de les llevantades\nVídeo: Rosalía ja té la seva sardana


Els 25 candidats a les primàries de Compromís a l'Ajuntament de València presenten les seues candidatures\nL'alcalde de València i portaveu de Compromís per València, Joan Ribó, ha acompanyat este matí a la resta de 25 candidats i candidates que es presenten a les primàries per a conformar la llista municipal de Compromís del 26M a l'Ajuntament de València.\nEn un acte obert a tota la ciutadania, igual que ho són les primàries de Compromís, en les que pot participar qualsevol ciutadà major de 16 anys per configurar la llista electoral del 26M, cadascun dels candidats i candidates ha presentat la seua candidatura de manera pública.\nL'alcalde Joan Ribó ha obert l'acte assegurant que "volem renovar un compromís amb els valencians i valencianes. Si bé en el 2015 ens presentàvem amb un compromís d'acabar amb un govern corrupte, en estos moments és el compromís de continuar renovant i modernitzant la ciutat de València, com hem iniciat. Volem fer de València una ciutat europea en primer lloc, sostenible, còmoda per a la ciutadania i sobretot que pense en les persones".\nEn eixe sentit Ribó ha destacat que "el repte que afrontem hui en la presentació de tots els candidats i candidates de la llista de Compromís és un repte democràtic. Compromís és l'única formació política que no només té primàries per al seu cap de llista sinó que a més té primàries per a tota la resta de la llista. És una experiència que cap altre partit d'Espanya duu a terme".\n"A més -ha emfatitzat Ribó- si tenim en compte que qui vota és qualsevol ciutadà o ciutadana. Hi ha formacions polítiques en les que les primàries són dins del partit, n'hi ha altres en que són fora; però no hi ha cap altra formació on són fora i a més són a tota la llista, per tant estem molt satisfets de donar un exemple de democràcia i de participació a tota la ciutadania".\nRÈCORD D'INSCRIPCIONS EN LES PRIMÀRIES DE VALÈNCIA\nRibó també ha destacat un augment de més de 3.000 persones inscrites per votar en les primàries de la coalició valencianista i progressista respecte a les eleccions municipals de 2015, pel que ha estimat que "com a mínim es doblarà la participació que va haver fa quatre anys donat que encara queda una setmana per davant per poder inscriure's".\nA les primàries de Compromís per València de 2015 es van inscriure al voltant de 5.500 persones, mentre que a dia de hui, en l'actual procés, ja hi ha inscrites 8.500, que podran votar els candidats a partir del dimecres 6 de març. El termini per inscriure's finalitza el pròxim divendres 1 de març.\nRibó ha dit que "és un indicador que la gent cada vegada creu més en estes formes. Formes d'escollir les llistes no controlades pels aparells del partit, sinó controlades per totes les persones". Finalment, també ha dit que "este interés ens mostra com Compromís està arribant cada vegada a més capes de la societat valenciana".\nEls 25 candidats i candidates que concorren a estes primàries obertes a la ciutadania (per ordre d'intervenció en l'acte celebrat hui) són: Jordi Martínez, Ferran Senent, Víctor Arroyo, María Pilar Soriano, Anna Dolors Batlle, Josep Vicent Vayà, Giuseppe Grezzi, Javier Terrádez, Clara Ferrando, Maria Margaix, Miquel Juan García, Alejandro Ramón, Sergi Campillo, Raquel Romero, Víctor Talens, Lucía Beamud, Joan Mansanet, Carlos Galiana, Luisa Notario, Isabel García, Gloria Tello, José Antomio Catalán, Ferran Puchades, Isabel Lozano i Pere Fuset.


La província d'Alacant rebrà més de 95 milions d'euros per reforçar la sanitat\nLa consellera de Sanitat, Ana Barceló, ha presentat els pressupostos per al 2022, en què Alacant rebrà més de 95 milions d'euros.\nLa Consellera de Sanitat, Ana Barceló ha presentat els pressupostos per al proper any 2022 a la província d'Alacant. Uns pressupostos «dels millors que esta terra en pot tenir». En estes moments, els pressupostos estan en tramitació, i "recullen els objectius que la Conselleria de Sanitat i el Consell s'han marcat per a esta nova etapa que obrim", ha explicat Barceló.\nEstes pressupostos «vénen a reforçar la sanitat pública valenciana, després de l'experiència que hem viscut i encara seguim vivint de la pandèmia. S'ha fet molt més evident quins eren els dèficits i per on se'ns estaven obrint les costures. Este és el moment que hem d'aprofitar per consolidar un pressupost 2021, amb tots els increments que es van donar, i aprofitar per enfortir-lo», assegura la consellera.\nEste pressupost és, per al País Valencià, de 7.837 milions d'euros. «Això significa un increment de, agafant com a referència l?inicial del 2021, un 4.8%», afirma Barceló. A més, ha explicat que en esta crisi, on el PIB ha caigut molt, la solució no ha estat la retallada a la sanitat, sinó reforçar-la. "El President tenia clar que la sanitat pública havia de eixir reforçada", afegeix.\nSortir reforçada en recursos humans. Per això, es crearan 6.000 places que donaran resposta a les necessitats actuals i emergents. A més, s'han creat també 1.889 places al Departament de Torrevieja, i se n'incorporaran 115 més.\nAmb la creació d'estes 6.000 places, es vol donar resposta a diferents necessitats. Per això, el 26% estaran destinades a latenció primària. «Estem en procés de canvi del model d¿atenció primària, que és la columna vertebral del sistema nacional de salut. Necessita un canvi de model, i recursos per afrontar-ho», afirma Ana Barceló.\nA més, es destinaran 250 places a salut mental, a més d'inversió en infraestructures per a la compra i la remodelació d'espais. L'objectiu és, entre altres, atendre la població infantil i juvenil, ja que «conformement es retira la pandèmia, van emergint estes necessitats. I la salut mental és una de les més imperioses que necessitem atendre», assegura.\nEste és, tal com ha afirmat Ana Barceló, «el pressupost més alt de la història en infraestructures», amb 437 milions d?euros destinats a obres, però també a tecnologia.\nMés de 95 milions d'euros arriben a la província d'Alacant\nUna cosa molt criticada és la manca d'inversió a la província d'Alacant, ja que fins ara no s'havia tingut en compte el pes poblacional. Com a novetat, en els pressupostos del 2022, el pes poblacional sí que marca les inversions. Així més de 95 milions d'euros aniran destinats als diferents departaments de salut de la província d'Alacant.\n«L'últim cop, Alacant va rebre poc més de 4 milions. És un salt qualitatiu i pràcticament tots els departaments tenen inversions que són molt necessàries», comenta Barceló. D?estes 95 milions d?euros, més de 28 milions aniran destinats a millorar l?atenció primària. També hi haurà millores i reformes d?hospitals, amb un pressupost de 60 milions d?euros.\nDepartament de salut d'Alacant-Hospital General\nEn total, una inversió de 14,6 milions d'euros. Es reformaran i ampliaran les urgències generals i pediàtriques, així com la unitat de curta distància de l'Hospital General d'Alacant. També s'inverteix al Centre de Salut PAU 2 a Alacant. Es treballarà al nou edifici d'ISABIAL (Institut de Recerca Sanitària i Biomèdica d'Alacant) i s'inverteix en eficiència energètica a l'Hospital de Sant Vicent del Raspeig.\nDepartament de Salut d'Alacant-Sant Joan d'Alacant\nEn total 11,2 milions d?euros invertits. S'amplia i es reforma el Servei d'Urgències, a més de la construcció de l'Hospital de Dia i el Servei d'Oncologia de l'Hospital de Sant Joan d'Alacant. Nou Centre de Salut de Garbinet, nou Centre de Salut La Condomina i reforma del Centre Sanitari Integrat Alacant-Girona.\nUn total de 16,8 milions d'euros invertits al nou Centre de Salut de Benidorm i l'ampliació de l'Hospital Marina Baixa.\n5,77 milions d'euros invertits per al nou Consultori Auxiliar Verge del Cap d'Elda. També per a l'ampliació, la reforma i la millora de l'eficiència energètica del Centre de Salut Petrer II. Ampliació de l'Hospital General d'Elda per a consultes externes i hospitalització i millora de l'eficiència energètica dels Centres de Salut de Biar, Villena I i Elda-Marina Espanyola.\nDepartament de Salut Elx-Hospital General\nAmb una inversió de 13,63 milions es treballarà al nou Centre de Salut Elx-Travalón. També a la reforma i ampliació del Centre de Salut Elx-San Fermín, ia l'ampliació i reforma del bloc quirúrgic de l'Hospital General Universitari d'Elx.\nAmb una inversió de 1,05 milions d'euros es treballarà al nou Centre de Salut de Pedreguer, i es reformarà l'Hospital La Pedrera de Dénia.\nDepartament de Salut de Orihuela\n14,11 milions d'inversió per a l'ampliació de l'Hospital Vega Baja, el nou Consultori Auxiliar de Redován, el nou Centre de Salut d'Algorfa i l'ampliació i la reforma del Consultori Auxiliar de Cox.\nAmb un total de 15,3 milions d'euros invertits, es crearan nous centres de salut i es reformaran els centres d'atenció primària. A més, s'ampliarà l'Hospital de Torrevieja i es dotarà d'equipament per a Atenció Primària i l'Hospital de Torrevieja.\nDepartament de Salut d'Alcoi\n2,9 milions d'euros que destinaran a ampliar el Centre de Salut La Bassa d'Alcoi, el Centre de Salut d'Onil, el Centre de Salut de Castalla i ampliar i crear zona d'aparcament a l'Hospital d'Alcoi.\nLa Generalitat també aposta per la tecnologia\nestes inversions en obres, van acompanyades en inversions en nova tecnologia. «Un salt qualitatiu que posarà Alacant a l'avantguarda. A més de renovar equips, també incorporem nous per a diagnòstic i tractament.\nEl País Valencià ha rebut, per part del Ministeri de Sanitat, 78 equips per valor de 81.170 milions d'euros. «Estes equips permeten millorar l'atenció a pacients, i oferir més qualitat». En concret, a Alacant vénen 21 equips: 7 TAC, 4 acceleradors lineals de partícules, 8 ressonàncies magnètiques, 1 equip d'angiografia vascular i 1 d'hemodinàmia. Això s'ha repartit segons les necessitats dels departaments.


Dr. Narcís Bardalet, metge forense i pediatra\nPublicat el 29 Març 2018\nEl doctor Narcís Bardalet Viñals (Girona, 1953), amb trenta-set anys d'exercici intens i ininterromput com a metge forense, va ser guardonat el 2016 amb la Medalla de l'Orde de Sant Raimon de Penyafort. El Ministeri de Justícia va reconèixer al doctor Bardalet l'esforç, el sacrifici, la dedicació i la vocació pels anys de servei prestats en les professions jurídiques i administratives. Ara està jubilat com a forense però encara es dedica a la seva altra especialitat: la pediatria.\nMaribel Camps, 20 anys d’experiència en infermeria\nAlbert Obradors: 'Nosaltres podem ajudar a parelles que fa anys que busquen un fill'\nEntrevistem al director de laboratori de la clínica de reproducció assistida FIV Obradors.\nDr. Josep Comerma, especialista en tractament de varius amb les últimes tecnologies\nEl doctor passa consulta a Figueres (al número 6 del carrer Tramuntana i a la Clínica Bofill al carrer Sant Llàtzer, 4); també té consulta a la clínica Salus Infirmorum de Banyoles, que està situada al Passeig Mossèn Constans, 130.\nEl centre de reconeixements mèdics Sant Pau, situat al carrer Sant Pau de Figueres, va ser fundat el maig de 1986 per Josep Mª Chavarria Martí i ofereix revisions generals, revisions d’empreses, revisions esportives, seguretat privada, carnets de conduir, permisos d’armes, llicències per a caçadors, gruistes, llicències per a gossos perillosos i psicotècnics.


L'Escola Pia celebra a Calella 10 anys dels '6 Dies Diferents' | Catalunya Religió\nL'Escola Pia celebra a Calella 10 anys dels '6 Dies Diferents'\nPer Catalunya Religió. Dij, 30/06/2016\n- "Fer una proposta evangelitzadora pels joves i amb els joves em fa sentir realitzat"\n- Els monitors dels grups Mou-te, cridats a ser 'joves amb criteri i actitud'\n(Escola Pia) El proper diumenge 10 de juliol els joves del Mou-te en Xarxa de l'Escola Pia estan de celebració. Sota el lema #Som faran una trobada a Calella amb motiu dels 10 anys dels '6 Dies Diferents'.\nSegons apunta la seva responsable, Mireia Gil, "tenim moltes ganes de celebrar-ho. A més volem potenciar el grup, treure'ns la vergonya i conèixer altres joves de diferents realitats". L'activitat dels '6 Dies Diferents' és un moment en què nois i noies d'arreu de Catalunya comparteixen vivències, inquietuds i forgen amistats. Ara per ara ja hi ha en marxa dues tandes de joves (uns 60) a la casa de Claverol i de la serralada del Boumort.\nL’Escola Pia de Catalunya té una llarga tradició de grups d’infants, adolescents i joves que es troben amb caire voluntari i fora de l’horari lectiu. L’objectiu és oferir un camí compartit d’amistat que acompanyi els infants i joves en el seu creixement com a persones obertes i compromeses amb els altres i amb el món.\nEls grups Mou-te compten amb més de 1.500 nens i 300 monitors a tot el país.\n6 Dies diferents, Mou-te, grups, Mou-te en Xarxa, Calella, trobada, 10 anys, educació en el lleure, lleure educatiu, Acció Social, Educació, Joves, Bones notícies, Escola Pia


Mas, cara a cara amb Lara ! directe!cat\nEconomia Última actualització Dijous, 8 de novembre de 2012 06:30 h\nAmb motiu del lliurament del Premi Ferrer Salat a Lara per part de Foment del treball. Artur Mas convida Foment a apuntar-se a un nou projecte de país\nBarcelona (ACN).- El president de la Generalitat, Artur Mas, ha tancat l'acte institucional de lliurament dels premis Carles Ferrer Salat convidant els empresaris de Foment del Treball a apuntar-se a un projecte de país que s'està tirant endavant i que implica una part molt important de la societat catalana. Després dels discursos de Joaquim Gay de Montellà i de José Manuel Lara, Artur Mas ha reconegut les ''incerteses i els dubtes'' del moment i s'ha manifestat molt ''satisfet'' pel lliurament de la Medalla d'Honor a la trajectòria empresarial al president del grup Planeta José Manuel Lara sobre el que ha dit que és un empresari que ''ha fet molt pel nostre país i ho seguirà fent també molt els pròxims anys''.\nEl president del Grup Planeta, José Manuel Lara, flanquejat pel president de Vueling, Josep Piqué i el president de la Generalitat, Artur Mas\nLara, Mas, Planeta\nEl president del grup Planeta, José Manuel Lara, s'ha dirigit als empresaris de Foment poc abans de la intervenció del president Artur Mas i ho ha fet en representació dels premiats en l'edició dels guardons Carlos Ferrer Salat.\nDesprés de recordar al seu amic Carlos Ferrer Salat, José Manuel Lara s'ha dirigit als empresaris dient-los que cuidin el seu ''test, el seu jardí, la seva finca i el seu latifundi''. Si cadascun dels empresaris cuida el que té, ha dit Lara, ''ni la crisi ''ni els polítics podran amb nosaltres''.\nLara ha afegit, ''ara fora de bromes'', que la situació, ''i no estic parlant dels polítics'', s'està posant ''molt difícil'' però si es treballa i es treballa bé ''ens en sortirem i sinó ens sortim una part de la culpa la tindrem nosaltres''. ''Podem demanar als altres que ho arreglin però nosaltres (els empresaris) hem de cuidar el test, el jardí, la finca i el latifundi i si ho fem ens anirà molt bé'' ha reblat.\nEl president de la Generalitat, després de dir que no volia entrar en polèmica amb José Manuel Lara, ha mostrat la seva satisfacció pel lliurament de la Medalla d'Honor a la trajectòria professional que ha rebut l'empresari de Planeta i ha destacat tot el que havia fet Lara per Catalunya els últims anys i ''ho seguirà fent els pròxims anys''.\nEn la part final de la seva intervenció, el president Mas ha reconegut les incerteses i els dubtes que desperta l'actual situació política i econòmica, però ha afegit que aquesta conjuntura també presenta ''oportunitats de caràcter, d'emocions que són importants''.\nMas ha recordat l'enquesta publicada aquest dimecres per la Cambra de Comerç de Barcelona on es constata que a més d'haver moltes preocupacions per la situació també hi ha un ''corrent de confiança i un corrent que es vol apuntar a un projecte de país que implica a una part molt important de la societat i que se sent molt acompanyada'' i, ''això no ho tenen tots els països'', ha conclòs.\nEn relació amb els premis lliurats, Artur Mas ha destacat la diversitat de sectors empresarials que representen els premiats i que demostra que Catalunya té una economia molt diversificada a diferència d'altres països que o bé tenen una economia de monocultiu o bé una economia basada en matèries primeres.\nEl Gremi de Llibreters renya a Lara 15.10.2012.\nNavarro fa costat a l'empressari dretà Lara Bosch 15.10.2012.\nLara demana diàleg mentre edita un diari que genera odi 14.10.2012.\nEl president de Planeta cedeix al xantatge de l’ABC i amenaça en abandonar Catalunya 29.09.2012.\nSona una mica a maleducat, no? - "this is the difference between spanish and catalan mind, isn't it.?"- el comentari d'en Lara vers els polítics ... al davant d'en Mas, no?.La cortesi és l'abc de les relacions humanes , oi?.\nVostés s'imaginen a en Mas titllant de negativa tota la classe dels editors i al davant d'en Lara?.A més a més el contingut del fet expresaria irracionalitat i fonamentalisme.. .\nCom deia aquell anunci antic de sabons Camps"!:Mire, compare .. i compre!!!!.\nEn Mas ... Llegir més\n9 de novembre de 2012, 12.52 h\nJimmy Garrié, que hi fa aquest individu escribint articles en aquesta web??\nAlgú ho entén??\nEns estan enredan\n8 de novembre de 2012, 17.35 h\n8 de novembre de 2012, 07.54 h\nNomés fan que donar-se premis i medalles entre ells. És ridícul. A més, què ha fet Lara que no hagi fet el seu pare?


SDP engega la maquinària per a les eleccions comunals - FÒRUM.ad\nSDP engega la maquinària per a les eleccions comunals\nOn: 11/07/15 14:04\nSocialdemocràcia i Progrés (SDP) engega la maquinària per a les properes eleccions comunals del desembre. La formació ha celebrat avui un nou Consell Nacional en què s’han marcat les línies a seguir de cara als comicis, amb la presència de membres parroquials.\nSocialdemocràcia i Progrés ja pensa en les eleccions comunals d’aquest any. La formació política ha reunit aquest matí els coordinadors dels comitès parroquials per tal de definir-ne les línies estratègiques, que ja van començar a plantejar-se en l’assemblea del mes de maig passat.\nCom ja van avançar fa uns mesos, SDP aposta per la creació de plataformes de redreçament comunal. Així, els comitès ja han començat els contactes i les converses informals per veure qui s’adheriria a aquesta proposta. En aquest sentit, des de la formació asseguren que no fa falta formar part de SDP per tal d’integrar-s’hi, sinó que només cal compartir l’ideari progressista que defensen, i recorden que el seu adversari directe és Demòcrates per Andorra (DA).\nEl Consell Nacional ha començat a les 9 del matí amb un minut de silenci en record a Alfons Miralles pare, que ha mort aquesta passada nit. Des de Socialdemocràcia i Progrés han lloat la seva figura i també el compromís polític i ciutadà que ha demostrat.\nPrevious Post: Milers de nens participen als campus d’estiu\nNext Post: Els comerciants demanaran que la Fira Retro sigui mensual, vist l’èxit de la segona edició


Jornada de portes obertes al monestir de Sant Miquel dels Reis, a València - À Punt\nJornada de portes obertes al monestir de Sant Miquel dels Reis, a València\nEs podrà visitar amb un guia cultural que conta la història del monument, declarat bé d'interés cultural el 2008.\nEl monestir de Sant Miquel dels Reis, a València, obri aquest divendres al matí perquè la ciutadania puga visitar-lo amb un guia cultural que conta la història del monument, declarat bé d'interés cultural el 2008.\nTambé es podran visitar les dues exposicions que s'exhibeixen durant aquests dies. Una és "Música en paper", que mostra els fons musicals de la biblioteca i en la qual es poden veure partitures manuscrites, llibres, publicacions, fotografies, materials audiovisuals, instruments i documents d'arxiu de compositors valencians. L'altra exposició és "Equipatge de tornada", sobre els arxius personals dels valencians exiliats després de la Guerra Civil.\nEl recorregut pel monestir comprén el claustre nord, l'església dessacralitzada de Sant Miquel, la cripta –on hi ha les restes mortals de la virreina Germana de Foix– i el claustre sud, que és la zona més antiga que es conserva.\nLes visites guiades són debades i no requereixen cita prèvia. Només cal estar uns minuts abans de les 12:00 hores i de les 13:00 hores, que és quan comencen els dos torns programats. El monestir també estarà obert dissabte i diumenge, amb visites a la mateixa hora, com tots els caps de setmana de l'any.


MEF | Centre d'educació física inclusiva\nProfessional que et farà aconseguir els teus objectius de forma ràpida, segura i saludable desenvolupant un programa d'entrenament òptim d'acord al teu estat de salut, capacitat, necessitats i metes.\nPer a les persones amb discapacitat física l'esport és fonamental, ja que actua com a eina per mantenir-se en forma i com a via per a la inclusió social. Al nostre centre realitzem activitats per possibilitar la participació d'aquestes.\nCoaching que t'ajudarà a aconseguir metes relacionades amb la salut, activitat física, alimentació i estil de vida, motivant-te i animant-te en tot moment.\nDiversió i ritme\nDiverteix-te amb el ball de moda que t'ajudarà a aprimar i perdre calories mentre et diverteixes. Utilitza ritmes com la salsa, la merenga, la cumbia, el reggaeton i la salsa.\nDiverteix-te amb el ball de moda que t'ajudarà a aprimar i perdre calories mentre et diverteixes. Utilitza ritmes com la salsa, la merenga, la cumbia, el reggaeton i la salsa. Enfocat a mantenir un cos saludable i a desenvolupar, enfortir i donar flexibilitat mitjançant moviments de ball combinats amb una sèrie de rutines aeròbiques.\nTambé, realitzem l'activitat de Zumba per nens en anglès:\n- Jumping Baby’s: P4 a 1er\n- Jumping Kids: 2n a 6è\nRitme sense parar\nTreball aeròbic acompanyat per música a velocitat adequada en les quals es realitzen seqüències de moviments formant coreografies alternades en alt i baix impacte, amb la finalitat de millorar el sistema cardiovascular i respiratori.\nL'objectiu principal de l'aerodansa és formar cossos esvelts i tonificats a l'estil de la dansa aeròbica, però a diferència de la dansa aeròbica convencional, la aerodansa recull tants tipus de ritmes diversos que té la possibilitat de realitzar infinitat de combinacions d'exercicis i aplicacions.\nRelaxa la musculatura i la ment\nEls exercicis de stretching o estiraments són una activitat ideal per aconseguir una relaxació física, eliminar la rigidesa i augmentar la sensació de lleugeresa.\nAquesta activitat no és solament un entrenament. Amb la seva pràctica aconsegueixes prevenir lesions musculars i tendinosas, gràcies als seus suaus i lents exercicis.\nAmb els exercicis de streching aconsegueixes un autèntic benestar mental i corporal. La seva pràctica elimina la immobilitat o el anquilosament muscular, redueix la fatiga i enforteix els músculs a través de la respiració i consciència corporal.\nSalta com no ho has fet mai\nÉs un sistema d'entrenament físic dinàmic, desenvolupat sobre un trampolí hexagonal sense molls. Jumping va néixer de la idea de desenvolupar un programa de formació, que reforces considerablement el cos i la ment, mantenint sempre un alt estémul físic i per descomptat, diversió.\nLa base del Jumping és una combinació de salts ràpids i lents, variacions de passos aeròbics tradicionals, sprints dinàmics i elements de “power sports”. L'exigència dels exercicis garanteix que tot el teu cos es vegi enfortit. Jumping és tres vegades més eficaç que córrer, a causa dels canvis constants de gravetat , on més de 400 músculs s'activen i relaxen al mateix temps. Això és més que amb la majoria d'altres tipus d'esports de resistència.\nTambé, realitzem l'activitat de Jumping per nens en anglès:\nEntrena com el esportistes professionals\nEl circuit training es basa en el principi fisiològic de la sobrecàrrega muscular que consisteix en una sèrie d'exercicis diferents que has de dur a terme de forma contínua i sense descans entre ells.\nEls esportistes professionals utilitzen els circuit training per als seus entrenaments diaris. Són un dels mètodes més utilitzats i que millors resultats els proporcionen.\nEl circuit training es basa en el principi fisiològic de la sobrecàrrega muscular que consisteix en una sèrie d'exercicis diferents que has de dur a terme de forma contínua i sense descans entre ells. Hauràs d'adaptar els exercicis a la teva capacitat i ritme d'exercici físic al que estiguis acostumat, sense forçar el teu cos. Mesura la càrrega, la quantitat i les repeticions dels exercicis per al teu estat físic.\nL'objectiu d'aquest entrenament és millorar la velocitat, el desenvolupament muscular i la resistència cardíaca. Per a això, pots realitzar un circuit d'exercicis amb peses, amb aparells del propi gimnàs o exercicis lliures.\nSi vols realitzar el teu propi circuit training has d'organitzar-ho amb antelació, sabent els exercicis que vas a fer per no perdre temps entre exercici i exercici. El circuit pot constar de 4 a 12 exercicis. Quantes voltes? Entre dos i quatre seria l'ideal. Encara que no descansis entre exercici i exercici, sí que ho pots fer en acabar cada volta. Para d'un a tres minuts i aprofita per hidratar-te i beure aigua.\nGAC és realitzar un conjunt d'exercicis dedicats a enfortir i a tonificar glutis, abdominals i cames, ja que moltes vegades són les més afectades del nostre cos per la vida sedentària.\nL'acumulació de greixos en aquestes zones sol ser freqüent, sobretot en les dones, i els problemes derivats de la seva falta d'entrenament són la flaccidesa de la pell, la mala circulació i la falta de to.\nPer a combatre aquests problemes sorgeixen els exercicis GAC. Una nova manera de treballar el nostre cos de cintura per a baix amb uns resultats molt positius en les persones que els practiquen.\nDesprés d'un escalfament previ destinat a activar i a preparar el nostre cos per a l'exercici que es va a realitzar, es procedeix a realitzar un conjunt d'exercicis localitzats destinats a tonificar glutis, cames i abdominals.\nEntrenar, divertir-se i sentir-se millor cada dia, és mes fàcil amb el nostre equip\n©2017 CENTRE MEF, all rights reserved. Made with by Mario Terron


Build Your Top Tier Team 1, Gordon ...\nKayakRubén Díaz Benavides 2.\nHistoria-Utilitzat per primera vegada pels esquimals.Els arqueòlegs han trobat evidència que indica caiacs per ser almenys 4000 anys.El caiac paraula apareix en la literatura escrit maneres diferents: kyak, kyack, kaiak, qajaq. Fusta i fusta / tela eren comuns fins 1950, quan es va introduir fibra de vidre.Això va ser seguit de plàstic el 1984. 3.\nGeografia• Kayakers nadius estaven a lÀrtic dAmèrica del Nord de les Illes Aleutianes fins a la costa est de Groenlàndia. Això va incloure el sud de Sibèria, lestret de Bering i el nord de Canadà. Avui dia, el caiac és popular a tot el món, però especialment al voltant dels oceans i els rius. 4.\nFamiliars Canoa Kayak- 1 Paletes de fulla - 2 Pales de fulla més comunament dús comú.utilitzat. -Sovint Tot Tancat Open Top En general, porta més Pot contenir una o a 1 persona. més persones. Compta amb bancs perseure. Kayakers seure al fons del caiac.- Sutilitza en tot el món. Originalment usat en les regions àrtiques. 5.\ncaracterístiques• La majoria dels caiacs estan fets de fusta, fibra de vidre i plàstic. La majoria dels caiacs admeten 1 o 2 persones. Caiacs van des de 15 peus a 20 peus en funció del nombre dcaiaquistes, nivell dhabilitat, i el propòsit del caiac. Alguns tenen una part superior tancada mentre que altres poden té una part superior oberta per abordar amb facilitat. 6.\nimportant Lobjectiu primari va ser vaixells per caçar animals en llacs, rius i el mar. . La forma del caiac ho va fer ràpid i fàcil de manejar en les aigües fredes, així com furtius. Pel que és una nau de caça ideal. El caiac també va ser utilitzat per al transport a través de laigua oberta i rius.-Avui dia, caiacs sutilitzen per a lesport, laventura, la pesca, la recreació i turisme. És una manera barata i eficient per viatjar a laigua. 7.\nBibliografia• http://www.geocities.com/pittoale/history.html• http://www.genestpsychology.com/kayak/history.html• http://www.google.com Recommended


carrer del Cardaire | Records de Terrassa\nRecords de ca la Rateta Bufona: algun plat emblemàtic i final d’una etapa (i 5)\nDinar servit per a una celebració a la Impremta Martí\nPel que fa a menjars, passada la guerra, a “Ca la Rateta (Bufona)” s’hi seguiria servint -no podia ser altrament!- un plat que entre tots hem anat considerant dels més característics, propis, ¿exclusius?, de Terrassa: la terregada (sens dubte amb “e” a la primera síl·laba si entenem la paraula com una extensió semàntica -pel color- del terme amb què es designava el combustible ardent en els brasers; combustible que es faria relacionar amb “terra”).\nSembla que a “Ca la Rateta (Bufona)” van excel·lir-hi, en la seva elaboració. Però no es pot pas dir que en fossin els creadors, …sobretot sabent que entre els qui l’elaboraven hi havia “L’Hostal del Fum“, amb moltes més facilitats per aconseguir un ingredient bàsic com la sang, que s’havia d’anar a buscar directament a l’Escorxador, que justament tenien al davant mateix.\nanunci bar rateta 1924\nEl que és innegable, però, és que el “nostre” establiment era (re)conegut per part de molts terrassencs justament per la terregada …que s’encarregava de cuinar la muller de Salvador Jorba, Francisca, la “Francisqueta”. Aquest plat fet amb sang era, va ser sempre -segons diuen-, el més emblemàtic de la casa. Era, sí, un plat fet amb sang, … i amb un grapadet d’ ingredients més, tal com he pogut comprovar en una recepta que ha aconseguit de trobar la mare, una de les filles de Salvador i Francisca.\nRecepta de la terregada, segons Carme Jorba\nUna recepta escrita a mà, en la qual queda ben especificat que, a més de la sang crua de vedella, per a una bona terregada cal disposar de perdiu bullida, ceba, tomàquet, canyella, pebre vermell, alls, ametlles torrades, farina, pell de taronja, llorer, vi ranci, sal. Per fer-la – segons la recepta- s’haurà de començar fregint la sang amb bastant d’oli ja calent i amb foc fort; per una altra banda, en una cassola s’haurà de preparar un sofregit de ceba, al qual caldrà afegir tomàquet i després canyella, pebre vermell, una picada d’alls i ametlles i una mica de farina; s’hi afegirà tot seguit aigua que cobreixi i s’hi tirarà la pell de taronja, una fulla de llorer i vi ranci. Finalment, s’haurà d’abocar la sang i la perdiu; s’haurà de tapar i caldrà que bulli una estona. Es podrà servir amb una salsa d’allioli. (En un altre full -que també adjunto- n’he trobat una variant més precisa, en què s’indiquen quantitats i temps d’elaboració.)\ncartilla de racionament a la postguerra\nLa terregada, però també els peus de porc i fins i tot les mongetes amb botifarra, eren els pals de paller entorn dels quals semblava articular-se el menjar que la casa va servir durant molts anys, abans i després de la guerra. Uns plats -però bàsicament la terregada- dels quals jo de petit sentia parlar -lloant-lo- de boca d’antics clients que tot sovint venien a veure els avis a la casa on s’havien/ens havíem traslladat un cop traspassat el negoci, un cop -a punt de complir els seixanta anys- tant Salvador Jorba com Francisca Subirana s’havien fet prou a la idea -de manera ben realista- que cada vegada tindrien més dificultats per seguir en una feina que exigia estar al peu del canó tantes hores de cada dia de tots els dies de la setmana de tot l’any. Una feina, i unes responsabilitats, que al llarg dels anys havien assumit pràcticament sols, sense més dependència que una “minyona” per a feines domèstiques (no necessàriament relacionades amb el bar) o, als primers temps, amb l’ajuda d’un germà de l’avi.\nClients en una sortida\nTorno a expressar (o acabo expressant) el que ja més o menys havia escrit amb anterioritat: “la Rateta” pròpiament dita o “la Rateta Bufona” per antonomàsia, la que potser pot haver perviscut una mica en l’imaginari terrassenc, associada ben sovint a la terregada i a un bar o casa de menjars popular i familiar, és l’establiment que es correspon als anys en què en van ser responsables Salvador Jorba i Francisca Subirana.\nanunci bar rateta 1927\nEl que va venir després no sembla que en cap cas vagi tenir prou entitat ni estabilitat. Va passar per unes quantes mans, sense una personalitat definida ni, per tant, gaire recordable. Diuen que, en algun moment, algú havia intentat de retornar al “vell esperit” de la casa… També diuen que, en algun altre moment, per la provisionalitat del negoci, per la falta d’experiència o d’ofici, o pel poc interès dels responsables, podia fer la impressió d’un bar/restaurant fins i tot una mica deixat.\nDeixem-ho córrer. Aquesta no seria la meva “Rateta Bufona” per la qual encara algú de vegades identifica la mare (o a mi, al meu germà o la nostra cosina, tots nascuts a l’establiment del carrer del Cardaire).\nanunci bar Salvador Jorba 1927\nVull finalitzar aquests articles dedicats a un establiment molt recordat a Terrassa, com va ser ca la Rateta Bufona agraint l’amic Pere Vives que els hagi volgut compartir en d’aquest espai i hagi tingut cura de redactar-los i de cercar les fotografies i documents inèdits que els han fet més atractius i entenedors.\nEtiquetes: ca la Rateta Bufona, Carme Jorba, carrer del Cardaire, Francisca Subirana, L'Hostal del Fum, Pere Vives, records de terrassa, Salvador Jorba, terregada\nInterior del bar, abans de l’any 1920\nDurant 5 posts seguits desgranarem històries i records al voltant de l’emblemàtic establiment que tothom coneixia com ca la Rateta Bufona:\nAquests records han estat proporcionats per l’amic Pere Vives, al qui agraeixo que els hagi volgut compartir des d’aquest espai:\nInterior del bar, anys trenta\nCa la Rateta Bufona va estar un bar, casa de menjars, restaurant, bodega, taverna… El fet és que els avis materns, propietaris del negoci durant molts anys, en parlaven com “el bar”, “l’establiment” o “la botiga”; un negoci sembla que creat per Francesc Margarit (1869-1947), oncle del nostre avi Salvador Jorba Margarit (1895-1969), als inicis del segle XX -sense conèixer-se’n la data exacta-, i que es va ubicar en un carreró que ha anat passant per les denominacions d’ “Hortes de Sant Fruitós“, “Sant Fruitós“/·”Sant Fructuós“/”San Fructuoso“, “Alagorda“, “del Cardaire” en aquests moments. Un carrer sempre secundari, diria que fins i tot una mica marginal (amb les connotacions que aquest terme comporta).\nRebuts del local -Salvador Jorba 1920\nL’any 1920 el negoci havia passat ja a mans del nebot i ajudant del fundador, Salvador Jorba, acabat de casar, que en va ser propietari fins al 1954, en què el va traspassar a una persona de fora de Terrassa (la Sra. Elena, de Manresa (de malnom “la Balas“, perquè diuen que responia sovint amb un “corriendo como una bala” a les sol·licituds dels clients). No va trigar gaire, però, a posar-se al capdavant de l’establiment el Sr. Primo Miral -que era cuiner als Escolapis de la ciutat-. Posteriorment, amb algun altre traspàs per enmig, se’n va perdre la denominació tradicional, substituïda per la de “Bahía“, abans que el local passés a convertir-se primer en botiga de roba infantil i després (ara) en un petit comerç de venda de llaminadures.\nMalgrat haver passat per diverses mans, no crec que es pugui posar en dubte, tanmateix, que parlar de “Ca la Rateta“, del “Bar Rateta“, del “Bar Restaurant Rateta“…, d’aquell establiment de menjars i beures conegut també com a “Rateta Bufona“, sigui parlar de l’època en què en va ser propietari Salvador Jorba (amb la seva muller, Francisca (sic) Subirana): trenta-quatre anys (…més els cinc o sis en què hi va treballar com a ajudant).\nS. Jorba i F. Subirana, propietaris 1920 – 1954\nLa família que va fundar el negoci -la del meu avi Salvador, nascut a Abrera– no era terrassenca… Provenia majoritàriament de Sant Esteve de Sesrovires. És un exemple de la primera onada migratòria a la Terrassa del segle XX. Persones provinents de la ruralia dels voltants del Vallès (fins i tot del Vallès mateix) van establir-se a Terrassa abans que -buscant de guanyar-se la vida en la indústria tèxtil-\nClients en una sortida. Dreta, en segon terme S. Jorba\nho fessin successivament les qui procedien de les comarques catalanes de Ponent, de l’Aragó, de València, de Múrcia, d’Andalusia i Extremadura, finalment d’altres continents. En el cas concret de la família fundadora de “Ca la Rateta“, de la “Rateta Bufona“, es tractava de pagesos que treballaven a la vinya o en activitats que hi eren vinculades. Pel moment en què van arribar a Terrassa, als primers anys del segle XX, i pel que sentíem dels propis avis, sembla que els estralls de la fil·loxera devien ser determinants perquè abandonessin el poble d’origen. (Aquesta procedència social i laboral -amb activitats relacionades amb la vinya- pot fer pensar que la seva primera idea -en establir-se aquí- fos la de crear un negoci relacionat amb els vins; una mena de bar-bodega ).\nLa terregada, sempre present\nEtiquetes: Bahía, ca la Rateta Bufona, carrer del Cardaire, Francesc Margarit, Francisca Subirana, Pere Vives, Primo Miral, records de terrassa, Salvador Jorba Margarit


Exposició 'Indianes: entre el disseny i la tècnica\nDel 24 d'agost al 24 de setembre\nEl gran atractiu de les robes estampades a Àsia i que arribaven a Europa des del segle XVII fins ben entrat el XVIII va afavorir que ben aviat es convertissin en objecte de desig. Eren les indianes, robes de cotó estampades amb dissenys coloristes, vistosos, que trencaven la monotonia dels teixits autòctons de lli o llana.\nAquesta exposició és una mostra i una recreació dels teixits d’indianes ideada a partir de la col·lecció de dibuixos originals que custodia la família Roset d’Igualada, unes peces datades a l'entorn de 1815, en un estat de conservació excepcional i sense cap més paral·lel a Espanya. S’hi desenvolupa el procés de disseny, que va des de la composició dels motius, principalment florals, fins a la impressió dels dibuixos al teixit.\nL'exposició complementa la recent edició del llibre 'Indianes', que ha estat a cura dels germans Montserrat i Remigi Combalia, propietaris de la galeria d'art el Portal del Llevador, i amb la col·laboració de la Fundació d'Història del Disseny i la Diputació de Barcelona.\nInauguració: Dijous 24 d'agost, 20h\nDe dimarts a divendres: de 19 a 21h\nDissabtes: de 12 a 14h i de 19 a 21h\nDiumenges: de 12 a 14h


Feijóo, del feminisme a l’autisme, per Pilar Garcés\nFeijóo, del feminisme a l’autisme\nArticle de Pilar Garcés Opinió Basada en interpretacions i judicis de l’autor sobre fets, dades i esdeveniments.\nEl nou líder del PP ha tingut un parell d’ensopegades lèxiques, i ha hagut de rectificar després de comprar a la ultradreta el peix podrit de la «violència intrafamiliar» per evitar dir «masclista»\n24 de de març del 2022. 12:45\nDiu la saviesa popular que qui molt parla, molt erra. Obligat a anar-se’n de bolos per tota la pell de toro en una gira d’emergència, Alberto Núñez Feijóo s’ha ficat en un parell de bassals que fan que ens preguntem si de veritat serà el paio solvent necessari per oblidar l’insubstancial i penell Pablo Casado. Ja no resulta tan simple com fer el gallec que no se sap si puja o baixa l’escala, som a la lliga nacional. Discursos d’un costat a l’altre, contundència obligada, ‘jet lag’, pronunciaments amb falta de reflexos, els nervis a l’avantsala de la resta de la teva vida... O potser són bruts els filtres de l’aire condicionat del carrer Génova (el PP encara no s’ha mudat) i tot pròcer que respira pels seus despatxos es converteix sense remei en un èmul de la ultradreta rampant. L’obligació de causar admiració a no se sap qui, ja que no hi ha hagut congrés més a la búlgara que aquest que consagra el president de la Xunta, ha portat Feijóo a un parell d’estirabots decebedors. Sort que entre la guerra, la pandèmia, la ira nacional i que estem a final de mes, estem ocupats en altres coses que no són l’ús de la paraula de qui ha vingut per frenar amb la seva aura de moderació l’avenç del neofeixisme patri. Però desqualificar el Govern de Pedro Sánchez, aplicant-li l’apel·latiu «autista» en pla despectiu, junt amb d’altres com ara «dèspota» i «irresponsable» fa que xiulin les orelles. El llenguatge políticament incorrecte ha tornat a cavall dels muls de Vox. Deu ser que es porta ser persones sense filtres, o com les anomenàvem antigament, desagradables. Però no. Els temps han canviat. Ja no es desprestigia ni s’insulta el proïsme al·ludint a un trastorn o a una discapacitat no escollits. Som en un present molt més evolucionat que tot això. Inclusiu.\nTambé la va pifiar Feijóo al pronunciar-se sobre el concepte porqueria imposat pels seus socis ultres per pactar el Govern de Castella Lleó i desmerèixer la lluita feminista. El negacionisme de la violència de gènere no s’entreté en neologismes, de manera que ha ressuscitat la famosa «violència intrafamiliar» que ni explica el problema ni el descriu, però sí que serveix d’eufemisme per no dir «masclista». Així ho han defensat de manera lamentable a la Junta d’Andalusia, també comandada pel PP. Els apòstols del masclisme estan vigilant per la cua de l’ull el successor de Casado. Però l’equidistància no és possible en matèria de feminicidis. Feijóo es va fer un embolic amb la violència intrafamiliar, calaix de sastre on va ficar la violència vicària (exercida pel pare contra els fills per danyar la mare) i després va recular a Twitter, per reafirmar el seu compromís en la lluita contra la criminalitat masclista. Quina necessitat de comprar peix podrit a la caverna, tenint com té la crua realitat tan a prop. A quatre passes de casa seva. Fa just una setmana, un home de Pontevedra va encastar el seu cotxe contra el que conduïa una dona de 29 anys a qui assetjava, i la va matar. Feia molt temps que li enviava missatges, que li trucava i li insistia a tenir una relació que ella no desitjava i a la qual mai va donar peu. Li va punxar les rodes del cotxe i la vigilava, fins que un se la va carregar en un stop. Se la va carregar. Posar paraules tèbies a un assassinat així per tacticisme polític és faltar el respecte a la víctima i a la veritat.


l'Esquerra de la Riera ::: La cessió de terrenys per l’escola aprovada per CiU pot acabar amb el rebuig de la Generalitat i un ajornament del centre\nLa cessió de terrenys per l’escola aprovada per CiU pot acabar amb el rebuig de la Generalitat i un ajornament del centre\nDes d'Esquerra lamentem que l’equip de govern hagi accedit a la pressió d’un particular ja que només hi haurà cessió si la Generalitat aprova el POUM (i, per tant, afavoreix plusvàlues de sòl)\nEl Grup Municipal d’ERC-Alternativa Baix Gaià (ERC-ABG) a l’Ajuntament de la Riera de Gaià, format pels regidors Yolanda Roch i Josep Maria Papiol, ens vam abstenir el passat 18 de gener en l’aprovació del conveni urbanístic per a la cessió anticipada dels terrenys per a l’escola, ja que en aquest conveni CiU va incloure una clàusula que condiciona la cessió dels terrenys a la Generalitat a l’aprovació prèvia del POUM. Creiem que l’equip de govern (CiU) s'arrisca a què la Generalitat li rebutgi aquesta clàusula perquè, per norma, Educació no accepta terrenys cedits per un ajuntament si presenten algun tipus de càrrega en la propietat, però tampoc si no són urbans.\nFa vuit anys que Esquerra reclama a l’Ajuntament que cedeixi un solar al Departament d’Educació, i tot aquest temps l’equip de govern ha estat incapaç de trobar-ne cap. Això és conseqüència de la manca de reserva de sòl per a equipaments en el POUM de 1995 que va redactar i aprovar CiU, i que ara s’està revisant. L’equip de govern s’ha trobat amb la urgència d’un nou centre i imposa una condició a Educació: només tindrà els terrenys si primer s’aprova la revisió de l’antic POUM, malgrat que hauria pogut fer modificacions puntuals del mateix per acabar obtenint un solar adient i tot hauria anat molt més ràpid.\nLamentem profundament que CiU utilitzi vilment un equipament tan necessari i primordial per a fer pressió a l’hora d’aprovar definitivament el POUM. Si realment per l’alcalde l’escola fos prioritària, com va manifestar en una assemblea de l’AMPA del Ceip Montoliu, hauria buscat una altra alternativa, com podria ser la compra de terrenys, una permuta o posat el cas, i tenint en compte la funció social de l’equipament, iniciar una via d’expropiació, en lloc de lligar-la als interessos i voluntat d’un particular i futur promotor. Ara per ara a tots aquests anys que hem estat esperant, li haurem de sumar el que l’alcalde ha fet perdre, ja que serà difícil que el Departament d’Educació admeti la condició resolutòria que l’Ajuntament ha establert.\nCiU va preparar un conveni amb el propietari d’uns terrenys que hi han sota la rambla nova que el nou POUM reclassifica com a rústics a urbanitzables (SUD1R). El passat 18 de gener CiU va aprovar el conveni definitiu però hi va afegir una clàusula que s’assembla a una al·legació presentada pel propietari. La clàusula o condició resolutòria diu: per al cas que el POUM de la Riera de Gaià no s’aprovi de forma definitiva per part de la Comissió d’Urbanisme Territorial, o bé per al supòsit que no es reclassifiquin els terrenys compresos en el sector SUD1R, la cessió anticipada de dits terrenys quedarà sense efecte.\nLa condició resolutòria s’incorpora al document privat de cessió anticipada entre l’Ajuntament i el propietari i també a la posterior escriptura pública de cessió de terrenys al Departament d’Educació. Per tant, o la Generalitat, a través de la Comissió d’Urbanisme Territorial, aprova el POUM abans d’un any i aprova la requalificació (i per tant, provoca una plusvàlua de sòl) del polígon SUD1R, o el Departament d’Educació es quedarà sense terrenys per construir l’escola.\nAquesta clàusula té l’origen en una al·legació del propietari dels terrenys: el conveni entrarà en vigor una vegada la CUT hagi aprovat el POUM, però en el cas que la CUT variï alguns extrems del sòl urbanitzable SUD1R, previstos en el planejament, o bé que l’aprovació no es faci abans d’un any, el conveni quedarà sense efecte. En altres paraules, el propietari volia signar un conveni que deixés ben clar que recuperaria els terrenys que hauria anticipat a l’Ajuntament si la Generalitat no reclassificava el sector SUD1R o, fins i tot, si l’aprovava amb retocs que podrien perjudicar els interessos especulatius del particular.\nEn el plenari del 18 de gener, el nostre grup d'Esquerra va oposar-se a aquesta demanda del particular. Al mateix temps, vam plantejar una al·legació pròpia segons la qual, si la CUT no acabava aprovant el POUM, el conveni quedaria sense efecte excepte pel que respecta a la cessió de la zona de l’equipament escolar, que seria indemnitzable al seu propietari, de conformitat amb la Llei 6/98, de 13 d’abril, sobre Règim del Sòl i Valoracions, tenint en compte la qualificació rústica del sòl i segons els criteris de la llei d’expropiació. La nostra intenció era que, encara que el POUM no s’aprovés i malgrat que el particular no obtingués la conseqüent plusvàlua en el sector SUD1R, l’Ajuntament mantindria els terrenys anticipats i els podria comprar al valor de sòl rústic. Malgrat tot, CiU va desestimar la nostra al·legació i va decidir incloure la condició resolutòria ja explicada. És palès que l’alcalde ha cedit a les pressions i coaccions d’un particular, prioritzant un cop més els interessos particulars enfront als interessos generals del municipi.\nEtiquetes: escola, poum


Tàrrega se suma a la Setmana Europea de la Prevenció de Residus amb una campanya audiovisual de sensibilització | Ràdio Tàrrega\nL’objectiu és fomentar la reducció del volum de deixalles i apostar per la sostenibilitat mitjançant el reciclatge i la reutilització · La iniciativa consta de vídeos protagonitzats per operaris de neteja i portaveus d’institucions i entitats locals\nL'Ajuntament de Tàrrega ha iniciat una nova campanya de sensibilització ciutadana en el marc de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus. L’objectiu és fomentar la reducció del volum de deixalles i apostar per la sostenibilitat mitjançant el reciclatge i la reutilització. La iniciativa consta de sis vídeos realitzats per la Regidoria de Medi Ambient que, amb un to proper i entenedor, alerten sobre la problemàtica de l’excés de residus que es generen al municipi, el baix índex de reciclatge i el perjudici que suposa per a l’entorn. Els protagonistes dels vídeos són representats de l’Ajuntament de Tàrrega, el Consell Comarcal de l’Urgell i entitats targarines així com operaris de neteja de Serveis Municipals i UrgellNet. Els enregistraments es difonen en el decurs d’aquesta setmana a través de les xarxes socials i el canal de YouTube de l’Ajuntament de Tàrrega.\nCom a exemples, en el primer vídeo l’alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú i el president del Consell Comarcal de l’Urgell, Gerard Balcells, posen l’accent en el fet que “cal reciclar més i millor”. Argumenten que a l’abocador de l’Urgell entren cada dia 30 tones d’escombraries, 13 de les quals procedeixen de Tàrrega. Així mateix s’insisteix en la idea que un 60% de les escombraries van cap a l’abocador i no es destinen al reciclatge, un índex encara molt allunyat dels objectius fixats. “Fer-ho bé també depèn de tu”, conclouen. En el segon vídeo, dues treballadores de la Brigada Municipal i la regidora Teresa Sala fan una crida a no embrutar els carrers i a dipositar cada residu al contenidor corresponent amb el missatge: “Tenir Tàrrega neta també depèn de tu”. Impulsada per la Regidoria de Medi Ambient, la iniciativa compta amb el suport del Consell Comarcal de l’Urgell i UrgellNet i la col·laboració de les entitats abans esmentades.


Apartment Florian 7 Treffen Am Ossiacher See Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Florian 7\nAl visitar Treffen Am Ossiacher See, vosté es sentirà com a casa a Apartment Florian 7, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Florian 7 asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa a cada habitació. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de parc infantil, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Florian 7.


Doble compromís internacional per a Bettencourt i Aleksic\nMaria Bettencourt i Snezana Aleksic afronten un doble compromís internacional amb les seleccions de Portugal i Montenegro, en la fase de classificació per a l'Eurobasket 2019 de Sèrbia i Letònia.\nAjornat al dia 28 de febrer el partit de la jornada 18 de Lliga Femenina 2 que enfrontarà a València Basket i ISE CB Almeria, la portuguesa i la montenegrina podran disputar sense perdre's un sol minut de competició, dos compromisos vitals.\nDemà a les 22h afronta el seu primer compromís la selecció de Portugal, que es mesura a Gran Bretanya. El segon partit ho disputarà a domicili, a Grècia, dimecres que ve a les 16h. La selecció lusa ha perdut fins al moment els dos partits que ha disputat, per la qual cosa necessita començar a sumar com més prompte millor.\nMolt diferent és la situació de Montenegro, que compta els seus partits per victòries. Demà a les 19h buscarà el tercer davant Eslovàquia, mentres que el dimecres a la mateixa hora disputarà el seu segon partit davant d'Islàndia, ambdós a Montenegro.\nDisputats els dos partits, les jugadores tornaran a la dinàmica de València Basket per a afrontar el partit més important de la temporada, davant del líder invicte Spar Gran Canària en la Fonteta.


Obro una nova planta en un altre país, i després, què? | Feed Back Ground · Operations and Business Processes\nby FBG. Posted on 30th Setembre 2015\nObrir una nova planta en una altra població del mateix país o l’estranger, en general, sempre és una bona noticia i motiu de satisfacció per part de l’empresa. La nostra experiència ens demostra que hi ha dos aspectes rellevants a tenir en compte per assegurar l’èxit:\nProcés de deslocalització (offshoring) ben definit i executat\nExistència d’un Model de Gestió Operativa global\nMolt sovint el fet de no tenir ben pautat el sistema organitzatiu que s’utilitzarà a la nova planta, provoca discussions, desavinences i quasi sempre, ineficiències que acaben costant diners i prestigi a l’organització.\nDes de FeedBackGround apostem per contemplar un Sistema Operatiu de Gestió de la companyia que inclogui les diferents plantes Industriales i delegacions comercials que es tinguin a qualsevol lloc del món i s’integren en cadascun dels 5 punts següents:\nProcessos. Mapa de processos comú per a tota l’organització amb els corresponents propietaris de processos\nOrganigrama. Estructura organitzativa global i integrada amb definició clara de funcions per a cada departament o centre de cost\nPersones / Roles. Definició de roles necessaris per executar les funcions departamentals\nSistema de gestió. Definició i control de KPIs (Indicadors clau), Reporting i Calendari de seguiment\nSistema d’informació. Sistema informàtic que cobreixi els processos definits i faciliti la visualització ràpida dels indicadors per a la presa de decisions\nSi el sistema no està ben definit i implementat, correm el risc de perdre el control sobre la planta situada físicament lluny de la central i per tant, limita molt la capacitat de creixement de qualsevol organització.


Exposició celebrada del 27 de setembre de 2008 al 15 d'abril de 2009 a la Fundació Vila Casas\nEl títol de l’exposició parteix d’una pintura de l’any 1981, Contemplació mútua, que provoca el joc d’una...\nAquesta obra parla del sexe i la pulsió sexual. Mensa s’escapa de les fronteres i definicions i plasma part del seu ser en cada peça. Expressa les contradiccions de l’existència humana i ens recorda la vulnerabilitat de la nostra condició. No té reticències a ser provocador, despullar-se i exposar-se, encara que moltes vegades ho faci ocult rere una màscara o un elm. Inclús els seus personatges femenins apareixen sense rostre, sent únicament cossos sexualitzats en èxtasi. Ell, més que espectador, és guardià de l’escena i s’interposa entre l’espectador i aquesta. Potser es presenta a si mateix com a defensor de l’impuls sexual, del contracorrent, d’allò ocult i en definitiva de qualsevol tipus de pensament, sigui aquest o no adequat.\nGorda con yelmo és una pintura de tractament clàssic. Ens recorda les representacions de cavallers, de famílies reials i de retrats propis d’un període de temps en què només l’estrat social més alt (o poderós) es podia permetre quedar retratat així. Trobem certs paral·lelismes potser amb l’obra El bufón el Primo de Velázquez. Com a l’obra de Mensa existeix una dignificació d’allò grotesc. La diferència més essencial es trobaria que Velázquez oculta les deformitats del seu personatge, l’asseu perquè no se’n vegin les cames curtes i li tanca els punys perquè no se’n percebin les mans. Mensa, en canvi, exalta l’anomalia. En el cas de la pintura de Mensa, no és important la identitat del subjecte, mentre que Velázquez busca retratar concretament el bufó don Sebastián de Morra.\nD’iconografia surrealista i amb una clara referència a la pintura metafísica de De Chirico que trobem en forma de maniquí en un segon pla, Mensa ens presenta la seva domadora. Qui és aquest enigmàtic personatge que s’amaga rere la màscara? Se’ns insinua entre tímida i coqueta, encara que les mans podrien intentar amagar la seva cara sota un gest ambigu. Dos grans animals escolten la protagonista, es troben abatuts i mancats de voluntat pròpia. La imatge ens suggereix una batalla acarnissada en què la protagonista ha guanyat i ara intenta dissimular sota un gest d’innocència picaresca.\nContamos contigo és una provocació a l’espectador. Presenta una situació surrealista en la qual el personatge col·locat davant d’un sofà vermell i assegut en una cadira de rodes es dirigeix a l’espectador. D’aspecte poderós i clarament mutilat, manté una dignitat pròpia d’un dirigent. Aquest sembla que es dirigeixi a nosaltres, “Comptem amb tu” ens diu. Com si nosaltres fóssim l’única esperança. Ens sentim enganyats i obligats, som els únics capaços de cometre el que se’ns ha encomanat. Perquè no deixem de sentir-nos com el protagonista, postrats, mutilats. El títol de l’obra és un missatge clar a l’espectador, un recordatori que formem part de l’univers de Mensa i que ell compta amb nosaltres.\nSense títol és una de les peces inacabades que trobem en aquesta mostra i que van quedar sense acabar per la sobtada mort de l’artista el 1982. Ens trobem davant d’un dels temes recurrents a l’obra de Mesa, la personificació dels animals. Potser com a representació dels impulsos de l’ésser humà que van més enllà de la conducta social humanitzada, sent les seves obres d’aquest tipus un recordatori dels impulsos que l’ésser humà s’esforça per amagar o una naturalesa que intenta negar. El fons de l’obra està compost d’arquitectures que recorden la pintura metafísica.\nUna de les obres de l’artista realment incòmoda a ulls de l’espectador, no només per la deformitat del personatge protagonista sinó pel tractament que en fa. L’home es troba dignificat, la seva identitat està coberta amb un elm, però aquest està ornamentat amb una escultura daurada que s’assembla a algun personatge mitològic. Inclús les fulles recorden les plomes vermelles i daurades pròpies d’un fènix. Ens trobem davant d’una exaltació de la deformitat. Allò lleig, impropi, obscur, amorf, està col·locat sobre una peanya. Plantem cara davant l’antítesi dels cànons de l’escultura clàssica i tot i així no podem deixar de mirar. L’artista potser pretén reafirmar-se en la idea que la naturalesa de l’ésser humà no és només allò que ens esforcem a realçar, sinó que l’altra meitat que mantenim oculta, la deformitat de l’esperit i de la moral també ens defineix i, per tant, hauria d’ocupar el mateix lloc.\nCarlos Mensa es rebel·la contra la injustícia. Per això utilitza l’humor negre, la sàtira i la ironia més àcida. Dessacralitza el poder i usa el sarcasme destructiu per a parlar de l’estupidesa humana. A Contemplació mútua l’espectador forma part del públic que també apareix a l’obra. Esperem asseguts i expectants les declaracions d’un simi que ens mira amb insolència. Ens contempla desafiants des del poder. Ens trobem davant d’una imatge poèticament construïda que ens evidencia l’absurditat del poder. Ens veiem formant part d’un joc de mirades sense sentit.\nCarlos Mensa va viure un exili primerenc a causa de la Guerra Civil espanyola, que va influir en la temàtica d’algunes de les seves obres. Realitzava una crítica tant a les institucions de poder com al franquisme i a la nova societat de consum en què vivia. Algunes de les seves obres presenten, a més d’una tècnica depurada i detallista que frega l’hiperrealisme, una il·luminació tenebrista. El clarobscur reforça la terbolesa de l’escena, aquesta és pertorbadora, desconcertant i incòmoda. Entenem que l’artista es representa a si mateix com a cardenal, ja que Mensa solia usar l’humor àcid per a transmetre el seu missatge i no prendre’s res seriosament. D’aquesta manera l’humor negre és fil conductor d’algunes de les seves idees més controvertides.\nUn animal humanitzat es cobreix ocult sota la jaqueta. Imaginem una silueta aviar que s’escapoleix entre les ombres. El coleccionista, com anomena l’artista al seu personatge principal, sembla perpetrador d’un furt. Aconsegueixo traginar una escultura o maniquí i el que sembla una porta de cotxe. Aquest comportament es podria atribuir al d’una garsa i al mite que aquestes acumulen objectes de valor com faria un col·leccionista. L’obra està tenyida d’una brutal ironia sobre el consum que tant va criticar Mensa en les seves obres. El col·leccionista apareix com un lladre que acumula simplement pel fet de tenir sense necessitat d’apreciar què és el que s’endú.\nSembla que Mensa ressalta tots aquells atributs de la condició humana que no són nobles. Fuig dels estereotips apol·linis i es centra en la part obscura del pensament. La mentida, la dominació, la por i la inseguretat són conceptes que evoca amb cruesa. Podria partir de la pròpia lluita de l’artista no només amb la societat sinó amb si mateix. Es debat a acceptar tot allò lleig i obscur del seu ser. Per això sempre ens inquieta la seva obra i ens hi reconeixem perquè són conceptes atemporals. Tot espectador veu representada la seva part més vil. Ens mirem en el mirall que l’artista ha pintat i n’acceptem incòmodes el reflex.


Manifestants de l'Alt Urgell demanen un estat amb més llibertat d'acció i més valors - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nManifestants de l'Alt Urgell demanen un estat amb més llibertat d'acció i més valors\nVeus de la comarca consideren que serà l'últim any de reivindicació però que l'esforç més gran serà la construcció d'un nou país\nlaura serrat barcelona 12.09.2017 | 11:36\nL'himne dels Segadors feia alçar la veu als veïns de l'Alt Urgell, situats a la rambla de Catalunya (tram 402) al sector Llobregat. La manifestació de la Diada va mobilitzar unes 270 persones, aproximadament, de la comarca que exhibien l'estelada amb l'esperança de formar un nou país aviat que escolti més la demanda de la ciutadania i respongui amb valors més humans.\n«En una futura Catalunya independent tindrem més llibertat d'acció», va sostenir Josep Ullés, veí de Montferrer. En la mateixa línia, Ramon Fierro, exalcalde de Montferrer, va considerar que el més difícil no és assolir la independència, sinó construir el nou estat amb els valors que s'estan reclamant. Tot i així, està convençut que el nou país prometria un futur millor per a les noves generacions. De fet, un veí de la Seu d'Urgell, Esteve Segon, va comentar que la futura Catalunya hauria de provocar que la gent fos més feliç.\nTot i així, dins el mateix territori no tothom té la voluntat de formar un nou país, i d'això els manifestants d'ahir n'eren consicents. «Aquesta mobilització hauria d'incloure gent de tot tipus, ja que en el fons el que demanem és una millora en la forma de viure», va considerar Esteve Segon. I molts dels manifestants sostenien que el seguit de mobilitzacions independentistes crearan un abans i un després respecte al poder del poble.\nDe fet, aquest poder ciutadà sorprèn a la gent gran, que ahir també es manifestava. Maria Langa i Pere Gorostiza són un matrimoni nascut a la Seu d'Urgell i vivien amb emoció la Diada. «L'esperit de Catalunya està en la castanyada, el ball del fanalet, les caramelles, el pubillatge i en el caràcter de tirar endavant passi el que passi», va expressar Maria Langa.\nUna jornada d´estrena en l´Onze per viure en primera persona un moment històric. Arreu\n«Com a independentista de soca-rel no falto a cap Diada. El cor pot més que el que m´impedeix l´artrosi». Arreu\n«Estem convençuts de decidir el nostre futur al referèndum». Arreu\n«Els dels Pirineus volem un nou país que no sigui centralista». Arreu\nManresa demostra que se sap de memòria el ritual de les diades. Arreu\nUn dia a Barcelona com a escala entre Austràlia i França. Arreu\nUna parella a la Diada després d´uns anys esperant que sigui el darrer impuls. Arreu\n«La Diada del 2018 ja hauria de ser per celebrar el nou estat independent». Arreu\n«Tot el procés que està vivint Catalunya, des del País Basc es veu amb molta enveja, però sana». Arreu\nMoiami Sound, al ritme de tambors i gralles a la Diada. Arreu\n«Mister Chocolate» endolceix l´1-O amb unes paperetes fetes de xocolata i sucre. Arreu\n«Els drets no s´han de demanar, s´exerceixen, i si avui som aquí és per dir que l´1-O votarem». Arreu\n«Quan érem joves ja reivindicàvem independència i respecte pels drets». Arreu\nEl Solsonès destaca el caràcter reivindicatiu i festiu de l´11-S. Arreu\nDe la plaça de les Fonts al passeig de Gràcia. Arreu\nBatucada als trams del Bages en una celebració que «molta gent pensa que serà l´última». Arreu


Vicis privats, virtuts públiques (Rafael Argullol)\n2 min. 12/05/2019 00:00 Traduccions: Cat Cas\n651x366 L’última versió de l’obra de Wilde, del 2009, té Ben Barnes com a protagonista. / AURUM L’última versió de l’obra de Wilde, del 2009, té Ben Barnes com a protagonista. / AURUM\nD’alguns autors ens interessa la seva coherència; d’altres, les seves contradiccions. Entre aquests últims, almenys per a mi, hi ha Oscar Wilde, un escriptor al qual la seva època va jutjar excessivament, amb condescendència al principi i amb cruel duresa al final. El moralisme no tolera les contradiccions perquè es fonamenta, precisament, en la seva ocultació. Per això no està mal triat el lema que resumeix la hipocresia moral: “Vicis privats, virtuts públiques”. Oscar Wilde, en plena època victoriana, es va proposar subvertir aquesta rendible diferenciació. Mentre se’l va identificar amb l’esteticisme els seus mals van ser menors, i fins i tot es va premiar la brillantor del seu enginy amb memorables èxits teatrals, com el que va acompanyar la seva obra La importància de ser Frank.\nDesprés tot es va torçar per a Wilde. L’explicació més evident és l’acusació d’immoralitat que va acompanyar el seu suposat escàndol sexual. Però l’homosexualitat del dramaturg a penes hauria tingut rellevància si ell no s’hagués obstinat a trencar la indestructible frontera que havia de separar els vicis privats de les virtuts públiques. En el moment de traspassar aquesta frontera es va trencar la destinació de Wilde i es va afermar la fondària dels seus escrits. En el període final de la seva vida l’escriptor irlandès va deixar aflorar tràgicament les seves contradiccions fins a arribar al commovedor De profundis, fet a la presó, un dels millors textos escrits en llengua anglesa a la fi del segle XIX.\nAbans, en la seva única novel·la, Wilde havia aconseguit atrapar alguns dels dimonis de l’home modern. No és fàcil per a un autor construir un mite literari a qui els seus contemporanis atorguin una dimensió universal. Amb El retrat de Dorian Gray va aconseguir vertebrar un mite d’aquest tipus. L’anhel d’eterna joventut es creua amb la proclama d’un hedonisme narcisista i dandi. Al fons hi batega la competència de l’art i la vida, el gran tema de Wilde, sempre inclinat a proposar la superioritat de l’art sobre la vida: la joventut de Dorian Gray perviu gràcies al seu retrat, fins que al final la destrucció es fa inapel·lable. L’art és el fruit de les nostres il·lusions i sobreviu a elles.


Mite sobre l’asperger – Pàgina 2 – Blog Sóc Asperger\nCategoria: Mite sobre l’asperger\nPublicat a 30 de setembre de 2019 30 de setembre de 2019\nMites sobre l’asperger #12\nMite: “Els aspergers no tenen maldat“.\nRealitat: El diagnòstic d’asperger no ens converteix en bones persones. Estaria bé que fos veritat, però no ens salvem de tenir debilitats o pecats.\nAixí que, per desgràcia, ens podem trobar amb aspergers amb maldat (o males persones). Continua llegint «Mites sobre l’asperger #12»\nPublicat a 4 de setembre de 2019 4 de setembre de 2019\nMites sobre l’asperger #11\nMite: “Els aspergers no són sociables“.\nRealitat: A tots ens manquen les habilitats socials. Però malgrat això, la majoria d’aspergers som molt sociables i tenim ganes de socialitzar, però no sabem com fer-ho!\nAixí que trobarem molts aspergers (la majoria) que sí que volem i necessitem socialitzar. Com deia, malgrat les dificultats en les habilitats socials.\nTambé trobarem aspergers que no es volen relacionar o que no volen interactuar amb altres persones. Podríem discutir si és perquè realment no volen, o pel contrari, perquè hi ha traumes, però això ja és un altre tema.\nAixí que en general, som sociables, però no sabem com fer-ho!\nPublicat a 24 de juliol de 2019\nMite: “Els aspergers no tenen sentit de l’humor“.\nRealitat: Em fa gràcia aquest mite, perquè sí que tenim sentit de l’humor (i molt), però és diferent dels neurotípics.\nA vegades no entenem alguns acudits o bromes dels neurotípics. I al revés: la gent no entén el nostre sentit de l’humor.\nEl nostre sentit de l’humor sol ser “negre” o literal. I alguns aspergers inclús fem servir l’humor com a mecanisme de defensa o per relacionar-nos.\nPublicat a 10 de juliol de 2019 10 de juliol de 2019\nMites sobre l’asperger #9\nMite: “Tots els aspergers són diferents“.\nRealitat: Totes les persones són diferents, inclosos els aspergers. Però a la vegada tenim moltes coses en comú i les característiques principals són les mateixes.\nDe fet, una de les coses bones que aporta el diagnòstic és saber que no estàs sol, que hi ha persones que el passa el mateix o que viuen igual que tu.\nI cada veig més clar tot el que compartim, els aspergers, entre nosaltres, i la gran quantitat de coses que tenim en comú.\nEvidentment sense oblidar que som persones, i que només per això ja som tots diferents.\nPotser no cal insistir tant o ficar tanta èmfasi a dir que tots som diferents?\nPublicat a 27 de juny de 2019 27 de juny de 2019\nMites sobre l’asperger #8\nMite: “Els aspergers no poden estudiar a la universitat”.\nRealitat: Molts aspergers hem anat i estudiat a la universitat, i ens hem tret titulacions universitàries.\nContinua llegint «Mites sobre l’asperger #8»\nPublicat a 12 de juny de 2019 12 de juny de 2019\nMites sobre l’asperger #7\nMite: “Tots som una mica aspergers”.\nRealitat: El cervell d’una persona asperger funciona diferent que el cervell neurotípic, i només per tenir similituds en un (o més) símptomes de l’asperger no et converteix en asperger, ni et fa ser una mica asperger.\nÉs com si … Continua llegint «Mites sobre l’asperger #7»\nPublicat a 30 de maig de 2019 30 de maig de 2019\nMites sobre l’asperger #6\nMite: “L’asperger millora amb l’edat”.\nRealitat: L’asperger no millora, no passa i no desapareix amb l’edat. Continua llegint «Mites sobre l’asperger #6»\nPublicat a 16 de maig de 2019\nMites sobre l’asperger #5\nMite: “Els aspergers no saben mentir” o “Els aspergers sempre diuen la veritat” o “Els aspergers són molt sincers”.\nRealitat: Els aspergers sabem mentir. I alguns pot ser que igual o millor que els neurotípics.\nEl problema (o la dificultat) radica en el fet que no sabem en quin moment s’ha de mentir i en quin moment s’ha de dir la veritat.\nNo portem bé la mentida social. Malgrat que en alguns ambients es digui el contrari, la mentida social és molt necessària per viure en societat. Tant per un mateix com per no fer mal als altres. I els aspergers no sabem quan mentir socialment. Continua llegint «Mites sobre l’asperger #5»\nPublicat a 6 de maig de 2019\nMites sobre l’asperger #4\nMite: “Els aspergers són uns genis.”.\nRealitat: el CI en els aspergers segueix la distribució normal (campana de Gauss) igual que els neurotípics.\nAixí que dintre de l’asperger (o dintre de l’espectre autista), trobarem: Continua llegint «Mites sobre l’asperger #4»\nPublicat a 25 d'abril de 2019 25 d'abril de 2019\nMites sobre l’asperger #3\nText de la imatge: “És un trastorn infantil”.\nRealitat: els nens i nenes diagnosticats amb asperger, creixen i es converteixen en aspergers adults.\nAntigament es considerava l’autisme com un trastorn infantil. Un exemple és l’associació “National Autistic Society”, que quan es va fundar es deia “Society for Autistic Children”, i per si no era suficient, el seu primer logo era una peça de puzle amb un nen plorant a dintre. Continua llegint «Mites sobre l’asperger #3»


Anna Pineda – La meva recerca - Anna Pineda -\nPublicacions | Presentacions\nEl 2009 em vaig llicenciar en Filologia Catalana a la Universitat de Barcelona i vaig rebre el Premi Extraordinari de Llicenciatura, atorgat per la mateixa universitat, així com un Primer Premi als Premios Nacional a la Excelencia en el Rendimiento Académico, atorgat pel Ministeri de Educació del Govern d’Espanya. El 2010 vaig obtenir un Màster Interuniversitari en Estudis Avançats i Aplicats en Llengua i Literatura Catalanes, a la Universitat de Barcelona (UB) i la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), amb un treball de màster (qualificació de 10 cum laude) sobre les alternances datiu/acusatiu en llengües romàniques i basc.\nA continuació em vaig matricular en el Programa de Doctorat en Ciència Cognitiva i Llenguatge a la UAB, on treballava supervisada per la Dra. Gemma Rigau, una de les majors expertes en microvariació sintàctica del català en concret i de les llengües romàniques en general, autora de nombrosos articles en les revistes internacionals més prestigioses, directora de diversos projectes de recerca finançats sobre la variació lingüística i, en definitiva, una de les persones clau en la construcció de ponts entre l’acadèmia i la comunitat catalanoparlants: la Dra. Rigau no només va ser una de les persones clau en l’elaboració de la indispensable Gramàtica del Català Contemporani sinó que, com a vicepresidenta de la Secció Filològica de l’Institut d’Estudis Catalans, és una de les persones responsables de la nova gramàtica prescriptiva del català, que apareixerà aviat. D’ella en vaig aprendre la importància de tenir present l’impacte de la recerca en la societat, i és per això que vaig dedicar la meva tesi a l’estudi de varietats romàniques no estàndards, amb l’objectiu de discernir si determinades construccions sintàctiques (com les alternances de cas datiu/acusatiu o el doblat de clític datiu en les construccions ditransitives) havien de deixar de ser excloses dels usos normatius actuals.\nEl juny del 2014 vaig defensar la meva tesi doctoral, escrita en català i titulada Les fronteres de la intransitivitat. Estudi dels aplicatius en llengües romàniques i basc. La tesi va rebre la qualificació d’Excel·lent cum laude per part d’un tribunal format pels doctors Ricardo Etxepare (IKER-CNRS, França), Roberta D’Alessandro (Leiden University, Holanda) i Ángel Gallego (UAB, Catalunya). També em van concedir el Premi Cum Laude 2014 a la millor tesi en Humanitats escrita en català i defensada en alguna de les universitats dels territoris de parla catalana. Aquest premi assegura la publicació i difusió de la tesi a les universitats dels Països Catalans. És concedit per l’Institut Món Juïc, la Generalitat de Catalunya i la Xarxa Vives (Network Vives), una institució sense ànim de lucre que representa i coordina l’acció conjunta en ensenyament superior, recerca i cultura de 21 universitats de 4 estats europeus (Espanya, Andorra, França i Itàlia).\nLa trajectòria que he dut fins ara demostra així mateix el meu compromís amb les tasques de difusió: he presentat tots els resultats de la meva recerca en diversos congressos internacionals (incloent-hi Linguistics Symposium on Romance Languages (LSRL), Cambridge Comparative Syntax, Going Romance, Colloquim of Generative Grammar, ConSOLE, Societas Linguistica Europaea, entre molts d’altres) i he publicat articles en revistes de revisió per parells i capítols de llibres en les editorials més prestigioses (com ara John Benjamins i Gruyter).\nConstruir xarxes de recerca internacionals també ha estat una de les meves principals preocupacions. En aquest sentit, durant l’etapa d’investigadora predoctoral vaig gaudir d’una estada de recerca de sis mesos a l’IKER-CRNS (França), on el Dr. Etxepare i els seus col·legues em van ajudar en l’estudi de la ditransitivitat i les alternances de cas en basc; i vaig gaudir també d’una altra estada, de tres mesos, a la Universitat Catòlica de Lovaina (Bèlgica), on la col·laboració amb la Dra. Béatrice Lamiroy i el seu equip de recerca em permeté ampliar les perspectives sobre lingüística romànica i aprendre d’altres enfocaments del llenguatge, més enllà de la perspectiva formal del Generativisme.\nFinalment, sóc del parer que és bo que els investigadors també estiguin compromesos amb les tasques de guiatge i docència: en aquest sentit, he impartit diverses assignatures tant a la Universitat Ramon Llull com a la Universitat Autònoma de Barcelona, i formo part de l’associació de creació recent Gramàtica Orientada a les Competències, l’objectiu de la qual és millorar la manera d’ensenyar gramàtica en l’educació secundària.\nXerrada sobre l’inici de la trajectòria investigadora per a estudiants de grau, màster i doctorat. Tot allò que sempre havies volgut saber sobre beques predoc, publicacions, congressos, estades, beques postdoc, acreditacions…\nTeniu el vídeo sencer disponible aquí: