8 receptes de vegetació instantània vegana que podeu fer en menys de 30 minuts | portobelloartgallery.com\n8 receptes sanes veganes Instant Pot que faran que la preparació del menjar es faci brisa\nL’Instant Pot, estimat bàsic de cuina i creador de menjars super ràpids, té un gran defecte aparent: sembla principalment una cosa per cuinar carn. Només cal veure la majoria de les receptes que hi ha: carn de porc triturada, guisats de vedella, gallines senceres amb gust de barbacoa. N’hi ha prou perquè qualsevol menjador basat en plantes només suposi que el dispositiu no és per a ells.\nPerò au contraire, benvolguts vegans. La cuina de sobretaula de sobretaula té tant potencial per cuinar com per als omnívors, gràcies a la seva capacitat per cuinar grapes vegetarians com faves seques, arròs i llenties en pocs minuts.\nCal convèncer? No saps per on començar? Aquestes vuit receptes veganes Instant Pot són un estudi de cas per què tots els que no mengen carn han de considerar provar per si mateixes l’olla de pressió. Són tan fàcils que ni tan sols tenen la sensació que estiguis cuinant de debò.\nSeguiu llegint les vuit receptes saludables veganes de l’Instant Pot que desitgeu en la vostra rotació.\n1. Curry de patates\nEl moviment anti-carbohidrat actual ha donat a les patates un mal rap, però en realitat, l’espasa està plena de fibra i potassi. Una forma d’obtenir el vostre farciment és amb aquesta recepta d’El Virtual Vegan. Afegiu verdures, llet de coco i pebrots per obtenir calor (i longevitat) i us oferireu un sopar saludable, fàcil i satisfactor.\n2. Bol de Burrito\nL’arròs i les mongetes són centrals en molts plats mexicans, cosa que és una gran notícia per als vegans. Aquesta recepta de Delish Knowledge utilitza la pota instantània per fer una barreja de mongetes i arrossos saborosos. Quan estigui a punt, poseu-la en un bol, afegiu l’alvocat, l’enciam i el tomàquet i teniu-vos un bol de burrito equilibrat.\nRecreeu un favorit de la infància (sense carn) amb aquesta recepta de Pass the Plants, que demana llenties per fer la carn. A més dels tomàquets rics en antioxidants, hi ha uns quants complements saludables claus com el comí i el vinagre de sidra de poma. El Pot Instant ho fa només la textura adequada.\n4. Sopa d'arròs salvatge\nCremós sense lactis, amb proteïnes sense carn ... aquesta sopa de Veggies Save The Day és força genial. El secret de la textura gruixuda i enganxosa a les teves costes: anacards barrejats. Deixeu que tots els ingredients es posin a foc lent a l’Ostant Pot amb verdures, farigola i una fulla de llorer, garanteix que cada picada serà tan saborosa com per a vosaltres.\n5. Sopa de llenties d'or i espinacs\nAquesta és una de les receptes més populars de tots els temps del tractat de cuina de Karen Raye, així que tu saber És bo. Les llenties aporten proteïna i fibra, mentre que els espinacs hi afegeixen ferro. També hi ha una gran quantitat de cúrcuma i comí per obtenir alguns beneficis antiinflamatoris potents. Molt alegre i satisfactori, es pot convertir en el vostre nou menjar favorit de confort.\n6. Masala tikka de coliflor\nÉs fàcil quedar-se atrapat en totes les altres coses que la coliflor es pot transformar en (crosta de pizza! Arròs!) I oblidar el divertit que és en la seva forma original. En aquesta recepta de Fill of Plants, la coliflor, juntament amb l’arròs, són els ingredients principals en aquesta malka tikka vegana. El pot instantani permet a la superestrella crucífera absorbir les espècies.\n7. Bol de rama\nÉs a dir, menys envasat de sodi (i més veggie) que qualsevol paquet de ramen quadrat a la botiga de queviures. Tofu i edamame ofereixen proteïnes completes mentre que jalapeno i salsa de chili donen calor. 'La olla a pressió és capaç d'infondre un brou vegetal bàsic amb tant de sabor en tan poc temps, és increïble, diu la bloguera Peas and Crayons, Jenn Laughlin.\n8. Sopa de cales de faves blanques toscanes\nLa sopa de mongeta blanca és una recepta clàssica de cuina cuita lenta, però podeu obtenir la mateixa textura exacta en una fracció de temps (menys de 30 minuts) utilitzant el pot instantani. Tot i que aquesta recepta pot alimentar moltes cares famolines al voltant de la taula, els ingredients només costen uns quants dòlars. Això és una victòria al nostre llibre.\nA continuació, us detallem com menjar vegà si sou esportistes. I aquí, els dietistes sonen si el seitan és sa o no.\nEl seu guia en cinc passos per mantenir fresca l’amanida preparada per menjar, segons un dietista\nCom fer la dieta mediterrània si no us agrada el peix\nAquesta és exactament la quantitat de proteïna que necessiteu per mantenir-vos forts després d’un entrenament\nKhloe Kardashian es frega aquest cristall a la cara per obtenir una pell clara, però funciona?


Jordi Sevilla i Miguel Marín, economistes\nLa fractura entre el món rural i el món urbà\nLa bretxa entre l’àmbit rural i l’urbà té conseqüències importants en termes socials, econòmics, mediambientals i, fins i tot, polítics. Trobar un equilibri hauria de ser una prioritat.\nLa fractura entre analògics i digitals\nJordi Sevilla, economista;Juan Miguel Márquez, enginyer superior de Telecomunicació\nLa revolució tecnològica no ha arribat a tota la població de manera uniforme. Això condueix a l’aparició de bretxes tecnològiques tant entre països com entre col·lectius.\nJordi Sevilla, Belén Santa Cruz i Diana Ortega, ecomomistes\nFractura entre dones i homes\nJordi Sevilla, Belén Santa Cruz i Diana Ortega, economistes\nTot i els avenços de les últimes dècades, encara estem lluny d’arribar a la igualtat\nde gènere de manera real. Analitzem les diferències en l’àmbit laboral i en la\nconciliació de la vida laboral i familiar.\nFractura entre rics i pobres\nPer què a Espanya cada vegada hi ha més rics, però també més pobres? Aquest informe analitza com un model asimètric de distribució de la riquesa condueix a una societat que avança a dues velocitats.\nCol·lecció Fractures socials. Una introducció\nQuè entenem per bretxa social? Aquest informe analitza sis grans ruptures transversals del país i fa palès com poden causar malestar social i debilitar la democràcia.\nMaría Rosalía Vicente Cuervo, Universitat d’Oviedo;Pablo de Pedraza, Comissió Europea, DG Joint Research Centre\nPer què no es castiga electoralment la corrupció?\nMacarena Ares, Sofía Breitenstein i Enrique Hernández, Universitat Autònoma de Barcelona\nUn dels motius pels quals no es castiga la corrupció a les eleccions és perquè tendim a no exposar-nos a informació sobre els escàndols que afecten el partit pel qual sentim més afinitat.\nInclusió social Juliol 2021\nEdurne Bartolomé Peral, Universitat de Deusto;Hermann Dülmer, Universität zu Köln;Lluís Coromina i Soler, Universitat de Girona\nConvocatòria Connecta: de la recerca a la pràctica social\nL’Observatori Social llança aquesta convocatòria amb l’objectiu de promoure la relació i el treball conjunt entre l’àmbit de la recerca i el de la pràctica (sector social i administració pública) i augmentar l’impacte social de tots dos àmbits.\nL’abandonament educatiu prematur reflecteix les desigualtats socials\nEducació Juny 2021\nMaribel García Gracia i Albert Sánchez-Gelabert, Universitat Autònoma de Barcelona\nQuins factors augmenten la probabilitat d’abandonar els estudis? Les notes baixes no són l’únic indicador d’un abandonament educatiu prematur.\nCiència Juny 2021\nMariano Chóliz Montañés i Marta Marcos Moliner, Universitat de València\nJorge Rodríguez Menés, Clara Cortina, M. José González i Aroa Arrufat Pijuan, Universitat Pompeu Fabra;Amalia Gómez Casillas, Universitat Autònoma de Barcelona\nJoan Monràs, UPF, Barcelona GSE;Javier Vázquez-Grenno i Ferran Elias, UB;Adaptació: Albert F. Arcarons (EUI)\nCharo Sádaba, Javier García-Manglano, Aurelio Fernández, Claudia López i Cecilia Serrano, Grup de recerca Joves en Transició, Institut Cultura i Societat, Universitat de Navarra\nQuin ús fan els joves espanyols del telèfon mòbil? Aquest estudi indica que el 19 %\nestan hiperconnectats i que mostren dificultats per controlar l’ús d’aquesta tecnologia.\nSobreeducats i descontents? Avaluació de les conseqüències de la sobreeducació\nEducació Maig 2021\nCarmen Voces i Miguel Caínzos, Universitat de Santiago de Compostel·la\nA Espanya, el 20 % dels treballadors estan sobreeducats per a les funcions que desenvolupen. Aquest estudi analitza com aquesta situació redueix la satisfacció en l’àmbit laboral.\nL’evidència científica contribueix a desactivar creences infundades?\nCiència Maig 2021\nJordi Brandts, Institut d’Anàlisi Econòmica (CSIC) i Barcelona Graduate School of Economics (BGSE);Isabel Busom, UAB;Cristina Lopez-Mayan, Euncet Business School;Judith Panadés, UAB i BGSE\nHi ha la creença majoritària que fixar un topall màxim als lloguers facilitaria que més persones poguessin accedir a un habitatge, però què diuen els estudis? Analitzem si disposar d’informació modifica les opinions.\nEducació Abril 2021\nMarisa Hidalgo, Universitat Pablo de Olavide;Marianna Battaglia, Universitat d’Alacant\nTreball i estudiar alhora, influeix en l'ocupabilitat dels titulats?\nInclusió social Educació Abril 2021\nAntonio Di Paolo i Alessia Matano, AQR-IREA, Universitat de Barcelona\nHi ha possibilitat d’obtenir una feina més bona si s’ha treballat abans d’obtenir una titulació universitària? Aquesta anàlisi demostra que sí, però només si aquella feina tenia relació amb els estudis.\nLa predicció dels moviments migratoris internacionals a Google\nMarcus H. Böhme, Ministeri Federal de Finances d’Alemanya;André Gröger, Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Barcelona Graduate School of Economics (BGSE) i Markets, Organizations and Votes in Economics (MOVE);Tobias Heidland (né Stöhr), Universitat de Kiel, Institut für Weltwirtschaft (IfW) i IZA Institute of Labor Economics\nLes cerques a Google de conceptes com ara passaport, salari o atenció social, i també del país de destinació que es vol, poden aportar pistes sobre tendències de fluxos migratoris.\nConvocatòria de Recerca Social 2021 (SRC 2021)\nFundació ”la Caixa” llança una convocatòria oberta i competitiva per finançar projectes de recerca que destaquin per la seva excel·lència, el seu caràcter innovador i la seva orientació social.\nSantiago Pérez-Nievas, Carles Pamies i Marta Paradés, Universitat Autònoma de Madrid (UAM);Daniela Vintila, CEDEM, Universitat de Lieja\nA través de la formació de mares immigrades perquè exerceixin de «mares veïnes», aquesta acció, duta a terme a Dinamarca, aconsegueix transmetre a dones de minories ètniques els drets i les obligacions que tenen al país d’acollida.\nDe refugiats a ciutadans\n«De refugiats a ciutadans» és el lema del projecte de la ciutat alemanya d’Altena per facilitar la integració social de persones refugiades i sol·licitants d’asil. El que distingeix aquesta experiència és el protagonisme de la societat civil.\nOcupació temporal i parcial com a percentatge de la població ocupada\nLa contractació temporal és més acusada entre la població estrangera: el 2018, el 37,1 % de la població ocupada d’origen estranger tenia contractes temporals i el 19,3 %, a temps parcial, tretze i sis punts més, respectivament, que la població d’origen autòcton.\nÈxit per a tothom\nAls Estats Units, un programa persegueix que tots els estudiants adquireixin les competències bàsiques del llenguatge, amb mesures de suport a famílies i docents. Igualtat en l’educació, per poder optar a les mateixes oportunitats d’èxit.\nProjecte d’intervenció comunitària intercultural (ICI). Fundació ”la Caixa”\nEl projecte ICI de la Fundació ”la Caixa” aborda la diversitat etnocultural de la comunitat local, com també la que aporta la immigració estrangera, a fi de fomentar la convivència i la cohesió social.\nEntendre la immigració per conviure-hi en el futur\nCarlos Ochando Claramunt, director del màster en Política Econòmica i Economia Pública Departament d’Economia Aplicada, Universitat de València\nLa immigració provoca canvis econòmics, polítics i culturals en les societats receptores. Aquestes dues obres proposen solucions intel·ligents, innovadores i col·laboratives per afrontar els reptes de la immigració.\n«La idea que els immigrants treuen la feina als autòctons és errònia»\nQuin volum d’immigració poden absorbir els països rics? L’expert Giovanni Peri afirma que no s’ha d’admetre només immigrants poc qualificats i amb un sou baix, sinó també experts qualificats.\nImmigració, integració i sostenibilitat del sistema educatiu\nL’arribada d’alumnes estrangers als centres educatius públics va motivar el desplaçament dels fills de les famílies autòctones amb més recursos als centres privats. Quins efectes té aquest desplaçament en la qualitat del sistema públic?\nLa immigració dinamitza l’Espanya rural\nLuis Camarero, UNED;Rosario Sampedro, Universitat de Valladolid;Adaptació: Lluís Reales\nEl 2019, gairebé el 10 % dels residents en municipis espanyols de menys de 10.000 habitants havien nascut a l’estranger. La immigració rejoveneix i preserva l’activitat a l’Espanya despoblada?\nAnàlisi de les necessitats socials de la població immigrant\nLuis Ayala i Rosa Martínez López, Universidad Rey Juan Carlos i EQUALITAS;Carolina Navarro Ruiz, UNED i EQUALITAS;Olga Cantó Sánchez i Marina Romaguera de la Cruz, Universidad de Alcalá i EQUALITAS\nEl col·lectiu immigrant és un dels més vulnerables i, si el comparem amb el dels treballadors autònoms, presenta una important bretxa d’ingressos. Analitzem en aquest informe les necessitats socials d’aquest segment de població abans de la covid-19.\nRenda mediana equivalent de la població entre 20 i 64 anys\nEl 2018, la renda mitjana equivalent dels individus nascuts a l’estranger era un 37,8 % més baixa que la dels nascuts a Espanya. Una diferència molt superior a la mitjana de la UE, situada en un 7,3 %.\nPercentatge de població en risc de pobresa o exclusió social\nEl 2018, una de cada dues persones d’origen estranger a Espanya estava en risc de pobresa o exclusió social. Descobreix si se supera la mitjana dels països de la UE.\nEl fenomen de la immigració\nSabies que el 13,3 % de la població espanyola és estrangera? Les sol·licituds d’asil procedents de països extracomunitaris s’han multiplicat per dotze durant els últims deu anys a Espanya.\nPercentatge de població (25-54 anys) amb estudis superiors\nNomés el 27,7 % de la població estrangera accedeix a estudis superiors a Espanya, respecte del 44 % de la població autòctona.\nJoves (15-29 anys) que ni estudien ni treballen\nEl percentatge dels anomenats «ninis» (ni estudien ni treballen) és molt més alt a Espanya entre les dones d’origen estranger que entre els homes (27,8 %, respecte del 21,6 %).\nLa població d’origen immigrant té més probabilitats de residir en habitatges sobreocupats. De fet, el 2018, el 13,2 % de la població d’origen estranger a Espanya residia en habitatges sobreocupats.\nAdquisició de nacionalitat\nEl 2017, 66.498 persones van obtenir la ciutadania espanyola, un 1,1 % del total de la població immigrant, un percentatge més baix que en altres països com ara Itàlia, el Regne Unit, Alemanya i França.\nPercepció sobre el nivell de salut\nTant les persones de nacionalitat espanyola com els estrangers tenen una percepció de la seva salut bona o molt bona i per sobre de la mitjana europea.\nEl 2017, set de cada deu espanyols consideraven que la integració dels immigrants era generalment satisfactòria, un percentatge molt superior a la mitjana de la UE.\nA Suècia, amb la col·laboració del Servei Públic d’Ocupació i agents de diversos sectors laborals, es forma les persones migrants acabades d’arribar per facilitar-ne una inclusió ràpida en el mercat laboral.\nDesajustos entre les hores treballades i desitjades en la població jove\nInclusió social Novembre 2020\nTreballem les hores que realment volem? El percentatge de joves que pateixen desajustos ha augmentat significativament els últims 10 anys, especialment entre els que voldrien treballar més hores.\nAnar a treballar a una altra ciutat: qui hi està disposat i per què?\nQuatre de cada deu treballadors a Espanya, que tenen o busquen feina, estarien disposats a anar a viure a un altre lloc. Els ingressos i la carrera professional associats a la mobilitat social ascendent són els motius principals per a la mobilitat interregional.\nQui es creu les 'fake news' a Espanya?\nNina Wiesehomeier i D.J. Flynn, School of Global and Public Affairs, IE University\nLes persones que s’informen per mitjà de les xarxes socials donen més credibilitat a fake news. Aquest estudi subratlla la dificultat de combatre eficaçment la informació errònia.\nLa població autòctona se’n va dels barris on arriba immigració?\nJesús Fernández-Huertas, UC3M;Ada Ferrer i Carbonell, IAE-CSIC, Barcelona GSE, IZA;Albert Saiz, MIT;Adaptació: Jordi Pueyo\nEntre els anys 1998 i 2008, el percentatge de població immigrant a Espanya va passar del 3 % al 13 %. Això va afavorir l’aparició de guetos o hi va haver equilibri a les zones residencials entre autòctons i immigrants?\nCiència Inclusió social Octubre 2020\nIgnacio González, Agència Estatal d'Administració Tributària;Alfonso Mateos, Universitat Politècnica de Madrid;Adaptació: Eli Vivas i Carina Bellver (StoryData)\nQuè sabem sobre els impostos que paguem?\nInclusió social Octubre 2020\nLes persones tenen percepcions errònies importants sobre el nivell d’impostos que paguen. Saber més coses canvia la nostra manera de pensar pel que fa a la redistribució?\nPer què tenen més risc de patir obesitat infantil els nens de famílies desfavorides?\nInclusió social Setembre 2020\nAna R. Sepúlveda, Tatiana Lacruz, Santos Solano, Marta Rojo, Francisco J. Román i Miriam Blanco, Grup d’investigació ANOBAS, Universidad Autónoma de Madrid (UAM);Adaptació: Sílvia Galilea i Carina Bellver (StoryData)\nHi ha una obesitat infantil derivada d’un entorn familiar desafavorit? Aquest article apunta que, a causa del malestar psicològic, molts nens fan servir el menjar de vàlvula d’escapament, fet que els provoca un descontrol en la dieta.\nLes feines de casa i la cura dels fills durant el confinament, una tasca assumida principalment per les dones\nLídia Farré, Universitat de Barcelona i IAE-CSIC;Libertad González, Universitat Pompeu Fabra i Barcelona GSE\nMalgrat un lleuger increment de la participació dels homes, aquest estudi demostra que les feines de casa i la cura dels fills van representar una càrrega laboral més gran per a les dones durant el confinament.\nL’educació dels pares influeix en la manera com els fills fan servir internet?\nEducació Setembre 2020\nDulce Manzano i María Fernández-Mellizo, Universidad Complutense de Madrid (UCM);Adaptació: Sílvia Galilea i Carina Bellver (StoryData)\nLa bretxa digital redueix la igualtat d’oportunitats dels ciutadans. Aquest article n’analitza les raons a partir de l’anàlisi dels patrons d’ús de les TIC per part dels estudiants d’ESO.\nEl benestar personal i l’ús de la tecnologia en confinament\nJavier García-Manglano, Charo Sádaba, Cecilia Serrano i Claudia López, grup de recerca Jóvenes en Transición, Instituto Cultura y Sociedad, Universitat de Navarra\nLa tecnologia ha estat clau per continuar treballant i estudiant des de casa, però també per al lleure i la comunicació. Vam passar, de mitjana, més de 9 hores al dia amb pantalles. Com més consum, més o menys benestar?\nConvocatòria per donar suport a projectes de recerca sobre desigualtat social (LL2020_5)\nAquesta convocatòria de l’Observatori Social de ”la Caixa” té com a objectiu donar suport a projectes de recerca sobre Desigualtat i Pacte Social a Espanya.\nCom podem millorar el suport a les polítiques públiques que es proposen combatre el canvi climàtic a Espanya?\nCiència Setembre 2020\nMaria Rubio Juan, Melanie Revilla, André Pirralha i Wiebke Weber, RECSM-Universitat Pompeu Fabra\nEl canvi climàtic és una preocupació mundial, però què influeix en el suport a les polítiques de canvi climàtic? Segons aquest estudi, el factor determinant és l’eficàcia percebuda de cada mesura.\nPateixen alguna penalització les mares a les promocions laborals?\nInclusió social Juliol 2020\nIrina Fernandez-Lozano, Juan-Ignacio Martínez-Pastor i Teresa Jurado-Guerrero, UNED;M. José González, UPF\nEl fet de ser mare és un desavantatge per optar a una promoció laboral? Aquest estudi demostra que no, sempre que no s’opti per flexibilitzar horaris, reduir la jornada laboral o desenvolupar les funcions mitjançant el teletreball.\nMés ocupació femenina que mai, però la bretxa de gènere persisteix\nMònica Serrano, Universitat de Barcelona;Rosa Duarte i Cristina Sarasa, Universidad de Zaragoza;Adaptació: Laia Brufau i Eli Vivas (StoryData)\nLa bretxa de gènere en l’ocupació abans de la covid-19 vorejava el 16,5 %. Aquest article avalua l’impacte de les crisis econòmiques i analitza l’evolució de l’ocupació femenina entre els anys 1980 i 2017.\nAmb feina, però pobres\nBegoña Cueto, Universitat d'Oviedo\nLes dones i els joves són els més afectats per la "pobresa laboral", i ja era així abans de la crisi de la covid-19. Aquest article mostra que entre el 2010 i el 2014 el salari mitjà va disminuir un 5,2%.\nLa conciliació familiar a l’estiu, un mal negoci per a les dones\nAlmudena Moreno Mínguez, UVa;Raquel Llorente Heras, UAM;Diego Dueñas Fernández, UAH;Adaptació: Laia Brufau i Eli Vivas (StoryData)\nCom resolen les famílies el problema de la conciliació laboral i familiar quan acaba l’escola? Les mares són les grans damnificades en l’àmbit laboral.\nEls efectes redistributius dels impostos especials\nEls impostos especials miren de reduir l’efecte negatiu que tenen sobre la societat determinats consums, com ara el tabac o els carburants. Aquest informe mostra que, tal com s’han dissenyat actualment, són regressius.\nLa desigualtat d’ingressos a Espanya: un problema creixent i subestimat\nClara Martínez-Toledano, Facundo Alvaredo i Miguel Artola, Paris School of Economics;Adaptació: Sergio Torrejón Pérez, investigador social\nL’augment de la desigualtat econòmica dels últims anys a Espanya es tradueix en què l’1 % de la població més rica obté més ingressos que el 50 % més pobre. Què causa aquesta concentració del capital?\nDesapareixen les ocupacions intermèdies? El mite de la polarització laboral a Europa\nDaniel Oesch, Universitat de Lausana, Suïssa;Giorgio Piccitto, Universitat Bocconi, Milà (Itàlia)\nHi ha polarització laboral a Europa? Aquest estudi, previ a la crisi de la covid-19, mostra que a Espanya, en tot just 25 anys, gairebé s’han doblat els llocs de treball en les ocupacions de més qualitat.\nQuè influeix més en la posició social d’una persona, les habilitats o l’origen familiar?\nAnalitzem la influència relativa que tenen l’origen familiar i les habilitats de cada persona en la mobilitat social. Hi ha diferències entre els països nòrdics i els del sud d’Europa com Itàlia i Espanya?\nL’impacte asimètric de la crisi de la covid-19 en el mercat laboral europeu\nCesira Urzi Brancati, Songül Tolan, Enrique Fernández-Macías, Ignacio González Vázquez, Marta Fana i Sergio Torrejón Pérez, Centre Comú de Recerca de la Comissió Europea\nL’impacte de la crisi de la covid-19 en el mercat laboral està sent més acusat als països mediterranis i es concentra en els treballadors amb salaris baixos i feines precàries, i també en les dones i els treballadors joves.\nConvocatòria per donar suport a projectes de recerca basats en enquestes sobre l’impacte social de la covid-19\nAquesta convocatòria de l’Observatori Social de ”la Caixa” ha tingut com a objectiu donar suport a projectes que, mitjançant la realització d’una enquesta, permetin obtenir dades sobre l’impacte social de la pandèmia de la covid-19 en la societat espanyola.\nConvocatòria per donar suport a projectes de recerca sobre l’impacte social de la covid-19\nAquesta convocatòria de l’Observatori Social de ”la Caixa” ha tingut com objectiu donar suport a projectes que permetin obtenir dades sobre l’impacte social de la pandèmia de la covid-19 en la societat espanyola.\nEls efectes redistributius de l’impost sobre el patrimoni\nInclusió social Juny 2020\nJosé María Durán Cabré i Alejandro Esteller Moré, Universitat de Barcelona i Institut d’Economia de Barcelona\nContribueix l’impost sobre el patrimoni a reduir la desigualtat en la distribució de la riquesa? Aquest informe mostra que l’impost espanyol presenta deficiències que en limiten la recaptació i l’efecte redistributiu.\nCom es distribueixen l’ús i la despesa dels serveis sanitaris públics?\nAnna García-Altés, Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS);Emili Vela, Montse Clèries i Cristina Adroher, CatSalut;Vincenzo Alberto Vella, CIBERESP;Adaptació: Xavier Aguilar\nLa despesa sanitària és desigual: creix amb l’edat i és més elevada en els homes que en les dones. A més, el 5 % de la població fa més del 50 % de la despesa total. Analitzem els factors que ho expliquen, en un escenari previ a la covid-19.\nLuis Ayala Cañón, Rosa Martínez López, Universidad Rey Juan Carlos i EQUALITAS;Olga Cantó Sánchez, Marina Romaguera de la Cruz, Universidad de Alcalá i EQUALITAS;Carolina Navarro Ruiz, UNED y EQUALITAS\nConvocatòria de Recerca Social 2020\nLa Fundació ”la Caixa” llança una convocatòria oberta i competitiva per a finançar projectes d’investigació d’excel·lència, innovadors i orientació social.\nAnàlisi de les necessitats socials de las persones grans\nInclusió social Maig 2020\nLuis Ayala, Universidad Rey Juan Carlos i EQUALITAS;Olga Cantó Sánchez, Universidad Rey Juan Carlos i EQUALITAS;Carolina Navarro Ruiz, UNED i EQUALITAS;Marina Romaguera de la Cruz, Universidad de Alcalá i EQUALITAS\nLa gent gran té més estabilitat econòmica i pitjors condicions de salut. Analitzem la situació d’aquest segment de la població abans del canvi dràstic causat per la covid-19.\nAnàlisi de les necessitats socials de la joventut\nLa manca d’oportunitats professionals i la precarietat laboral fan que els joves siguin molt vulnerables a les crisis econòmiques. Quines eren les circumstàncies de les persones d’aquest grup d’edat abans de la covid-19?\nAnàlisi de les necessitats socials de la infància\nLuis Ayala Cañón, Universidad Rey Juan Carlos i EQUALITAS;Olga Cantó Sánchez, Universidad de Alcalá i EQUALITAS;Rosa Martínez López, Universidad Rey Juan Carlos i EQUALITAS);Carolina Navarro Ruiz, UNED i EQUALITAS;Marina Romaguera de la Cruz, Universidad de Alcalá i EQUALITAS\nLes carències durant la infantesa es converteixen en desigualtat d’oportunitats en la vida adulta. Entendre com eren les condicions d’aquest segment de la població abans de la crisi de la covid-19 ens pot ajudar a preparar el futur.\nEls efectes redistributius del sistema d’impostos i transferències a Europa\nInclusió social Abril 2020\nAmadeo Fuenmayor, Rafael Granell i Teresa Savall, Universitat de València\nAnalitzem possibles reformes, plantejades en un escenari previ a la covid-19, per millorar l’estat del benestar a Espanya i la seva capacitat redistributiva amb relació a la mitjana europea.\nEls efectes redistributius de les polítiques familiars\nOlga Cantó i Andrea Sobas, Universidad de Alcalá\nUn dels riscos de la pandèmia és un increment de la pobresa infantil. Analitzem l’eficàcia de les polítiques redistributives (pre-covid-19) que tenen com a objectiu protegir les llars vulnerables amb infants.\nMichael Kremer, premi Nobel d’Economia 2019\nS'estan mostrant 1 - 100 de 378 resultats.


Al TNC, obres amb audiodescripció i subtitulació - Social.cat\nAl TNC, obres amb audiodescripció i subtitulació\nEs podran veure les obres 'La rosa tatuada', 'Doña Rosita la Soltera' i 'El joc de l'amor i de l'atzar'\nDilluns, 18 de novembre de 2013 | 14:45 h\nAquesta Temporada 2013/2014 el TNC ha augmentat la seva oferta de sessions adaptades per persones amb discapacitat sensorial. A través de la Fundació ONCE s'oferiran 3 sessions per a persones amb discapacitat visual de les obres de La rosa tatuada, Doña Rosita la Soltera i El joc de l'amor i de l'atzar. Com a novetat, el Teatre ha arribat a un acord amb l'empresa Aptent i la Fundació Vodafone per tal d'oferir sessions adaptades per a persones amb discapacitat auditiva o visual de les obres de Terra de ningú, Ocells i llops i Fronteres.\nLes primeres sessions per a persones amb discapacitat visual o auditiva són amb Terra de ningú els dies dissabte 23 i diumenge 24 de novembre. Totes aquelles persones interessades en obtenir entrades per a aquestes sessions es poden posar en contacte amb el Servei de Relació amb l'espectador al telèfon 933 065 707 o bé a [email protected].


Per Eduard Martí; 17.09.2018\nHe llegit les pràctiques de la meva assignatura (una d’aquestes “humanístiques”) i encara estic impressionat. En una hi intueixo una mica de genialitat, alguna cosa que se surt del normal. Hi ha un dolor agut i una ànima gran. Un cop més, decideixo tirar-me a la piscina i la classe següent el convido a prendre un cafè per comentar la seva pràctica. Us ho confesso: sóc d’aquests que convida els alumnes a cafès. El cafè té una cosa màgica que desperta la intimitat: potser és l’aroma, o el color, o el sabor. Potser. Comencem. Un noi bregat en el dolor. El petit de dos germans, mare morta quan ell tenia nou anys, pare depressiu i malalt. I prou. Ell sap què és treure les castanyes del foc, sap el que és estar sol. Dotze anys a contracor, guanyant-se les garrofes treballant de sol a sol. I és allà, a classe, com un més, com si no passés res i nos fos res. De vegades es distreu, de vegades arriba tard. Sens dubte no és el més brillant, però jo t’asseguro que és un gegant. L’escolto i em quedo astorat: el noi té un punt de genialitat. És excepcional. Té alguna cosa que va més enllà del que és habitual. Un lluitador, un somiador. Gegant.\nAl llarg d’aquests anys moltes vegades ho he pensat. El món universitari està ple de gegants. Potser no responen el correu que has escrit, potser et deixen plantat i et sembla que van de llestos. Però això tant se val\nAl llarg de gairebé deu anys he tingut moltes converses com aquestes i encara em sorprenc. Gegant. El van fer fora de diverses escoles, li van dir que no es presentés a la selectivitat i va arribar a la nostra universitat. A tercer en va suspendre vuit. A secretaria li van dir que no ho aconseguiria, que repetiria. Les va aprovar totes i amb nota. Ara està fent un màster en un país llunyà i els seus somnis no s’han acabat.\nGegant. El seu record no s’ha esborrat. Cabells llargs i daurats, amb el casc a la mà. A classe era tímida, incapaç de badar boca però quan escrivia… Una ànima valenta, un esperit rebel. Una visionària de mons més justos i humans, pels quals lluita sense descans. Va renunciar a anar a la graduació per veure el somriure de la seva germana que aquell dia acabava l’ESO. Gegant. Molts diran que és una histèrica, una perfeccionista, massa directa, sense pèls a la llengua. Una “agobios”. S’equivoquen tots. Jo la conec. Té un cor d’or, una sensibilitat excepcional i una generositat sense igual. La carrera no ha acabat, encara li queda un any, però una empresa ja l’ha contractat. No li penso perdre la pista. Aquesta noia lluny arribarà. Mai ho he dubtat. Gegant. Es passa les tardes treballant i les nits estudiant. Un noi corrent, inquiet i somrient, de preguntes valentes, somnis de poetes. La beca d’una empresa a Nova York el va enviar. Quan va tornar, una altra tecnològica el va fitxar i en projectes solidaris ficat està. Per fer un món més gran, per fer feliç a tota la humanitat. Gegant.\nMoltes vegades ho he pensat al llarg d’aquests anys. El món universitari està ple de gegants. Potser no responen el correu que li has posat, potser et deixen plantat i et sembla que van de cracks. Potser alguna assignatura suspenen i a la reunió no venen. Això tant se val. Penses que estic exagerant? Que tinc molts pèls de “tonto”? T’ho concedeixo, potser tens raó. Però pensa-hi un segon. Per ventura ets millor? Segur que mai has deixat plantat ningú ni has demanat perdó? Respons els correus puntualment? La teva feina sempre és excel·lent? No t’enganyis: ells són els gegants i nosaltres, uns principiants.\nNo t’enfadis. Què val la pena, aleshores? Que els miris a la cara i els diguis que són una passada, el somni que a tots ens agrada. Que descobreixis la llum dels seus ulls, aquella mirada, aquell somriure, aquell gest, aquella llàgrima, aquell anhel. Que els diguis que tenen per davant un futur impressionant. Que estiguis al seu costat i els abracis quan estiguin cansats. Que els ajudem a pensar en gran, perquè ells són gegants.\nUs ho confesso i no me n’avergonyeixo. Ser professor universitari és del millor que m’ha passat, perquè treballo amb gegants als quals val la pena ajudar.\n* Eduard Martí és professor de la Facultat de Ciències de la Comunicació (UIC Barcelona).


Vinaròs adequa les platges per a la nova temporada de bany | 7 DIES ACTUALITAT\nInici VINARÒS Vinaròs adequa les platges per a la nova temporada de bany\nJa s’han instal·lat les casetes dels socorristes al Fortí i Fora del Forat, a més de continuar amb les feines de reparació del litoral que es van iniciar el passat mes d’abril L’Ajuntament prepara les platges de la localitat per a la seua apertura al bany.\nPer la seua banda, el regidor de Promoció de la Ciutat i Interés Turístic, Marc Albella, ha assenyalat que “des de l’Ajuntament es treballa per garantir unes platges i cales en òptimes condicions, a l’espera que el Govern Central indique les normes que s’hauran d’aplicar durant aquest estiu amb motiu de la Covid-19”. Segons afegia “un cop tinguem coneixement de les normes farem tot el possible per adaptar-nos el més ràpid que puguem per garantir la seguretat dels banyistes que durant aquest estiu gaudiran de la nostra costa”. Reparació del litoral L’Ajuntament continua avançant en les feines de recuperació de la costa.\nLa setmana passada es van afegir, a les tasques que es van iniciar al mes d’abril, la reposició de les escales d’accés de la Cala Llanetes, la reparació de la rampa d’accés a la platja del Clot i la protecció de l’escullera de la Costa Sud. En els propers dies també es farà la reposició de les escales d’accés al Triador, la retirada de pedres a la zona sud de la platja del Fortí i la redistribució de l’arena de la platja de Fora del Forat. Cal destacar que totes aquestes obres es fan a través de la contractació d’empreses de la localitat i la comarca per afavorir la reactivació econòmica.\nArticle anteriorBenicarló crea una Guia amb més de 200 establiments\nArticle següentSegona fase del carril lúdic-esportiu de Vinaròs


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat Clam unitari contra el projecte d’ampliació del port de València – Anarquia Catalunya 🏴\nMilers de persones es manifesten a la capital valenciana en contra del projecte d’ampliació de la seua zona portuària, coincidint amb el Dia Internacional d’Acció pel Clima, coordinat pel moviment Fridays for Future\nAquest divendres, 22 d’octubre, una manifestació en contra del projecte d’ampliació del port de València va aplegar milers de persones que van recorrer els carrers de la ciutat en el marc d’una jornada de mobilitzacions amb el lema “Pensem global, actuem local: No a l’ampliació del port de València”. La mobilització, impulsada per la Comissió Ciutat-Port i el moviment Joventut pel Clima va rebre també l’adhesió d’un gran nombre d’entitats socials i veïnals. Malgrat la pluja sota la qual va despertar València, milers de manifestants van fer sentir la seua veu contra un projecte que consideren que pot tenir conseqüències devastadores per al territori i la salut de la ciutadania, tal com denuncia el manifest promogut per la Comissió Ciutat-Port.\nLa mobilització va coincidir també amb les convocatòries del Dia Internacional d’Acció pel Clima, coordinades per mitjà del moviment global Fridays For Future. En aquest marc, la jornada va arrencar també amb una vaga estudiantil convocada pel moviment Joventut pel Clima conjuntament amb les organitzacions estudiantils Bloc d’Estudiants Agermanats i Saó UV amb la intenció de donar suport a la manifestació de la vesprada.\nPNL contra l’ampliació del Port de València. David Adrià, Comissió Ciutat – Port 20/10/21 Amb DIA o sense la Comissió Ciutat Port s’oposa a l’ampliació del Port. Pep Trasancos i David Adrià, Ciutat Port 22/09/21 Ciutat Port segueix dient no a l’ampliació del Port de València. Josep Gavaldà, Per l’Horta 03/03/21 La Serranía contra les macroinstal·lacions elèctriques i l’ampliació del Port de València. Luis Porrio 20/10/21 El senyor Boluda, Aurelio Martínez i l’ampliació del Port. Pep Trasancos, Ciutat Port 30/06/21 Un clam contra l’ampliació de l’aeroport i per un nou model econòmic aterra als carrers Vacunes, situació pandèmia, atenció primària i ampliació del Port de València. Espai ACDESA 15/04/21 La DIA caducada del Port de València. Pau, Ciutat Port i Juan Bordera, Extincition Rebellion 17/03/21 Prop de 200 persones protesten, aquest matí, contra de l’ampliació de la marina del Port d’Aro 600 signantures contra el projecte d’ampliació de la carretera de Siurana Diverses entitats ecologistes s’oposen a l’ampliació de la marina del Port d’Aro. SOS Costa Brava, Sterna i Naturalistes de Girona preparen al·legacions i mobilitzacions Davant el condicionament d’un tram de la GIV-5142 de Sant Esteve de Guialbes, la CUP valora que és un projecte innecessàriament sobredimensionat, i advoca per una rebaixa de la velocitat en lloc d’una ampliació de la carretera


Espanya no �s competitiva - De Su�ssa estant - Els blogs d'e-noticies\nLa llista de 133 països l'encapçala Suïssa amb un índex de 5,60 sobre un màxim de 7 punts i la tanca Burundi amb 2,58 punts.\nEspanya ocupa el lloc 33 amb 4,59 punts perdent 4 llocs respecta a la llista del 2008-2009. No cal afegir cap comentari perquè ja s'ha dit moltes vegades que Espanya és el pitjor país de l'EU en aspectes d'economia, enfrontament a la crisi mundial i mercat del treball o sigui atur.\nÉs d'esperar que el govern central demostri que no només disposa de persones amb discursos brillants sinó que també disposa d'idees per sortir del forat.\nEls blogs d'e-noticies - De Su�ssa estant - Espanya no �s competitiva


GoHub llança The Global Water Challenge: fins a €3M d’inv...\nGoHub llança The Global Water Challenge: fins a €3M d’inversió per startup per a les millors solucions als desafiaments de l’aigua\nInici | Actualitat | Notícies | GoHub llança The Global Water Challenge: fins a €3M d’inversió per startup per a les millors solucions als desafiaments de l’aigua\nL’aposta del corporate venturing de Global Omnium al costat d’IBM per a crear el major hub global de tecnologies per a l’aigua dóna el seu tret de sortida a Barcelona amb el suport de Tech Barcelona (el nou nom de Barcelona Tech City) i Acció.\nGoHub, el hub d’innovació oberta i corporate venturing de Global Omnium, llança The Global Water Challenge, una iniciativa global amb fins a 3 milions d’euros d’inversió per startup per a captar les millors solucions innovadores que permetrà crear el major hub global de tecnologies per a l’aigua.\nCom a primera fita, GoHub uneix les seves forces a Barcelona amb IBM i suma el suport de Tech Barcelona i Acció -Agència per a la Competitivitat de l’Empresa de la Generalitat de Catalunya-, una combinació de quatre socis estratègics líders que sumen l’esperit empresarial amb la visió per a crear un ecosistema d’innovació i tecnologia.\nThe Global Water Challenge té com a missió trobar startups amb tecnologies capaces de crear i escalar solucions que s’anticipen i resolen els problemes del recurs més escàs i vital: l’aigua.\nEl desafiament va tenir el seu pròleg a Nova York amb el llançament de The Ultimate Water Challenge a principis de mes i anirà sumant espais i ecosistemes de tot el món en el seu full de ruta.\nTecnologia per a resoldre els problemes de l’aigua\nEn un escenari d’emergència climàtica i cerca de sostenibilitat ambiental, The Global Water Challenge part de la premissa que l’ús de la innovació resulta imprescindible per a abordar els majors desafiaments globals, com l’escassetat i la qualitat de l’aigua.\nTecnologies com la intel·ligència artificial, 5G, Internet de les Coses, realitat augmentada i virtual, ciberseguretat, bessons digitals o robòtica contribueixen a un ús més eficient dels recursos hídrics.\nPer aquesta raó, el challenge fa una crida a startups amb solucions deep tech disruptives que resolguin grans problemes en àrees com l’agricultura i la producció d’aliments; ofereixin solucions Smart Water amb ciència de dades per a una gestió més eficient; procurin la cura dels oceans eliminant microplàstics i abocaments; facin eficients les infraestructures i en prediguin anomalies; impulsin instal·lacions d’energies renovables; previnguin desastres naturals i fenòmens com la desertificació i lluitin contra la sequera i el descens de les reserves.\nQuines startups poden aplicar\nLa iniciativa es dirigeix a l’ecosistema emprenedor independentment de la seva ubicació geogràfica. La convocatòria està oberta fins al 30 de setembre per a startups amb propostes aplicables a gestió intel·ligent de l’aigua, indústria 4.0 i smart cities amb un enfocament sostenible.\nEntre els requisits que s’exigeixen a les startups figuren, entre altres, que estiguin enfocades al B2B i ja facturin; tinguin un equip amb lideratge i sòlida experiència tecnològica; disposin de product market fit al seu país d’origen, model de negoci validat i una tecnologia consolidada en, almenys, un vertical; hagin treballat anteriorment amb una gran corporació i es trobin en procés d’aixecar capital durant 2021 o 2022.\nLes startups seran seleccionades per un comitè d’experts compost per membres de GoHub, IBM, Tech Barcelona i Acció.\nBeneficis per a les startups\nCada companyia seleccionada rebrà una inversió de fins a 3 milions d’euros a través de GoHub Ventures. A més, tindrà l’oportunitat de desenvolupar un cas d’ús remunerat a Global Omnium, una de les cinc companyies d’aigua més importants del món, i passarà a formar part d’un portfolio de solucions que reforçarà la seva acció comercial gràcies a la relació amb diferents empreses.\nAixí mateix, comptarà amb accés a la xarxa d’experts i mentors de GoHub i IBM. IBM aportarà, a més, suport per a l’ús de la tecnologia; jornades d’acompanyament de negoci a l’IBM Garage de Madrid i 120.000 euros en crèdits anuals gratuïts per al desenvolupament de les solucions.\nPer part seva, entrar al challenge dóna dret al Membership de Tech Barcelona durant dos anys (1r any gratis + 2n quota fast track), que inclou l’accés a activitats, connexions i continguts, així com entrades per al 4YFN i altres esdeveniments.


Art molt solidari: així pots implicar-te | Consumer\nArt molt solidari: així pots implicar-te\nBrioches, teatre, música i fins a aerosols per canviar el món entre tots\nData de publicació: Dimarts, 14deMaigde2019\nPintura, espráis, pinzells i fins a disseny web. L’art treu la seva cara més solidària i proposa diferents iniciatives amb les quals tots podem col·laborar per ajudar a uns altres. Hi ha projectes per participar com a voluntaris en festivals de música solidaris o per comprar peces en galeries d’art els donatius de la qual financen programes amb finalitats socials. Fins a pots participar en programes d’art urbà col·lectius que treballen perquè joves espanyols en perill d’exclusió trobin un treball. Coneix-los i decideix amb quin et bolcaràs.\nAerosols solidaris amb joves en risc d’exclusió\nEl projecte Youthpower Europe constitueix un programa internacional que ensenya a nois i noies d’entorns socials desfavorits -molts dels quals no ha acabat l’ensenyament bàsic- a pintar edificis amb aerosols i trobar un treball en el sector. I acaba d’arribar a Espanya.\nD’aquesta manera, artistes, il·lustradors, dissenyadors gràfics i ciutadans altruistes poden organitzar-se per col·laborar. L’objectiu: omplir de colors les façanes de les ciutats i afavorir la integració social i laboral dels joves en risc d’exclusió. Les opcions per participar inclouen a les empreses, ONG, artistes i fins i tot a ciutadans anònims que vulguin passar a l’acció social de la forma més artística.\nDibuixos per somriures en els camps de refugiats\nEl projecte Dibuixos per somriures, impulsat per l’Associació Creatius en Acció, ha estat creat per ajudar a cobrir les necessitats bàsiques dels refugiats que viuen en els camps situats a Europa. I, per al seu desenvolupament, un total de 150 artistes han cedit diferents il·lustracions, entre ells, Javier Mariscal, Supercaligráfica i Lady Desídia.\nSi estàs interessat a participar, no tens més que escollir un dibuix i fer un donatiu, que pot anar des de 2 euros a 1.000. D’aquesta manera, tindràs accés al dibuix i pots usar-ho com prefereixis: imprimir-ho i emmarcar-ho per penjar en el saló de la teva casa, estampar-ho en una bossa de roba o fer-te una samarreta amb ell.\nSis jocs per despertar la solidaritat infantil\nPanettones artesans contra el càncer infantil\nBrioches recentment trets del forn moguts amb una fi molt solidària: recolzar la lluita contra el càncer infantil. Est constitueix l’objectiu dels Patonets de la Rita (Petonets de Rita), uns pastissos abizcochados, que recorden al tradicional panettone italià, però transformats en peces comestibles per les mans artesanes de Daniel Jordà, de Pans Creatius. Costen quatre euros i els beneficis es dirigeixen al centre de recerca mèdica Fundació Sant Joan de Déu.\nImagen: David Martí. #Paper Gallery\nGaleries d’art solidàries en xarxa\nArteSOSlidario conforma una galeria d’art online on pots visualitzar el catàleg, comprar i fer donacions per recolzar els projectes de l’Associació ArteSOSlidario. Aquesta iniciativa artística andalusa recapta fons d’ajuda a altres ONG o projectes socials a través de l’adquisició d’aquests productes artístic-culturals que professionals de diferents disciplines donen de forma altruista. En la seva galeria virtual trobes quadres, fotografies i fins i tot escultures. Amb la compra, estaràs ajudant a millorar el benestar de les persones desfavorides i la protecció del medi ambient, així com fomentant activitats que repercuteixen directament en la creació artística i cultural.\nPerò aquesta no constitueix l’única galeria online. L’ONG Aministía Internacional també compta amb l’ajuda d’artistes altruistes en el seu museu en xarxa. Per col·laborar, pots donar o adquirir algunes de les làmines i fotografies de la seva exposició online, entre les quals es troben obres de la fotògrafa Ouka Leele i peces icòniques d’Antoni Tápies.\nPer la seva banda, la Fundació Josep Carreras (imparables contra la leucèmia) compta amb col·leccions d’obra gràfica original cedides per la galeria Fons d’Art d’Olot.\nTambé Aliança per la Solidaritat ha creat una col·lecció d’obres d’art, donades per diferents artistes, amb les quals organitzen diferents projectes i exposicions. Els beneficis obtinguts per la venda d’aquestes peces van íntegrament a finançar projectes de l’ONG. Hi ha des de vinyetes de còmic fins a peces d’art contemporani.\nSi estàs pensant a comprar art o vols fer un regal, també tens l’opció que aquesta acció es converteixi en un gest solidari a través de l’exposició solidària online de la Fundació Pasqual Maragall. El recaptat es dirigeix a la recerca científica per vèncer la malaltia d’Alzheimer.\nFestival ‘arty’ contra la pobresa\nArt que reivindica el seu vessant més solidari. El festival #Paper Gallery, que se celebra des de fa cinc anys a Barcelona, implica a artistes, galeries i alguns dels principals museus de la Ciutat Comtal, com el Picasso i el MNAC (Museu Nacional d’Art de Catalunya), però també als ciutadans amb accions que recullen fons per a Creu Vermella. Comprant obres d’art solidàries estaràs col·laborant amb projectes per ajudar a sortir a persones de la pobresa.\nTeatre altruista pels refugiats\nL’agenda solidària de la Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat (CEAR) va més enllà de les exposicions d’art plàstica. La seva proposta artística per recaptar fons d’ajuda als refugiats inclou obres de teatre, fins i tot tallers de cuina artística.\nMúsica i dansa per la igualtat\nL’associació cultural solidària Bio@gaete organitza cada estiu (a l’agost) un festival de música i ball solidari en Gran Canària. Entre les seves propostes s’inclouen tallers i esdeveniments esportius on tots podem participar i recolzar projectes d’ajuda a les persones que viuen en entorns poc afavorits. Gens tan arty ni tan a la moda com posar-se el vestit de la solidaritat.


Club Olesa Patí: Arrenca la temporada oficial\nArrenca la temporada oficial\nTot i que la competició femenina ja ha començat aquest cap de setmana passat amb desigual sort pels dos equips, serà aquest proper cap de setmana quan arrenqui la competició per la majoria dels equips del Club. Només quedaran el petits (Benjamí cap avall), tot i que per anar fent boca, el proper dissabte al matí a partir de les 10 h, es faran dos amistosos amb el Prebenjamí Inic. i el Prebenjamí contra l'Sferic de Terrassa.\nAixí aquest dissabte hi haurà el primer partit de l'equip senior on s'enfrontarà a La Garriga (19.45 h) a 2ª Catalana. Abans els Juniors també estrenaran temporada a Terrassa, a la pista de l'Sferic. Un començamet fort, per treure's la son. L'equip senior femení de Nacional, però, serà la que obri la jornada, ja que jugarà a casa aquest divendres (20.45) contra l'Sferic també. Emoció assegurada.\nEl matí del Dissabte acollirà, desprès que juguin els petits, el partit del Femení de 2ª Catalana que jugarà contra el CP Monjos (12.30), a veure si guarda encara forces desprès de l'espectacular arrencada d'aquest diumenge. Mentrestant els Alevins i l'Infantil A aniran a jugar a Sant Sadurni de Noia. A tots els equips molta sort. Només indicar que l'Infantil B degut a les festes de la Mercè li han ajornat el primer partit contra el Casp de Barcelona.\nNo hi falteu al pavelló a animar els equips:\nDivendres 20.45: Olesa - Sferic (Fem. Nac. Catalana)\nDissabte 10.00: Olesa - Sferic (Prebenj. Inic.)\nDissabte 11:15: Olesa - Sferic (Prebenjamí)\nDissabte 12.30: Olesa - CP Monjos (Fem. 2ª Catalana)\nDissabte 19.45: Olesa - UE La Garriga (Senior 2ª Catalana)


Troben un nen de 4 anys plorant i en pijama al mig del carrer de matinada\nUna patrulla de la Policia Local de Sevilla ha trobat la matinada de dimecres un nen de quatre anys sol al carrer i en pijama. El menor havia sortit de casa seva pensant-se que no hi havia ningú.\nEspantat i desorientat pels carrers de Sevilla\nEl nen caminava sol i desorientat pels carrers del barri Sevilla Este de la capital andalusa. A les set del matí, una dona que era a les portes d’una farmàcia, ha vist un nen, sol, plorant i vestit només amb el pijama.\nNomés cinc graus de temperatura\nLa dona ha trucat a la Policia que en pocs minuts ha arribat on era el nen; el primer que han fet els agents ha estat abraçar-lo perquè entrés en calor ja que aquesta matinada la temperatura a la capital andalusa ha baixat fins els cinc graus.\nEl nen estava molt espantat i desorientat; fins que no s’ha tranquil·litzat no ha pogut explicar als agents que s’ha despertat de matinada i en creure que estava sol a casa, ha decidit sortir al carrer.\nEls pares, dormint\nA mesura que s’ha anat calmant, el nen ha dit el seu nom als agents i els hi ha ensenyat el camí per tornar a casa seva, un bloc de pisos del barri Sevilla Este. Quan han arribat, la porta d’entrada encara estava mig oberta i els pares, dormint.\nNo s’han despertat fins que els agents no han trucat al timbre. La primera en sortir ha estat la mare, que també ha estat la primera en emportar-se una gran sorpresa, del tot inesperada: el seu fill de quatre anys en braços d’un agent de la policia.\nLa mare ha agraït als agents la rapidesa amb la qual han actuat i el tracte que han dispensat al seu fill. Des de l’ajuntament han destacat també l’actuació de la dona que ha trobat el nen, així com la sensibilitat que en tot moment han mostrat els agents de policia.\nEl cas, en mans d'Afers Socials\nAra l’aventura nocturna del nen de quatre anys passarà al departament d’Afers Socials de l’ajuntament de Sevilla que investigarà si hi ha alguna circumstància estranya en tot plegat que requereixi la seva intervenció.\nTroben un nen de 10 anys caminant sol i perdut per l'A-1\nMés d’un mes sense rastre de l’Enoc, el nen de 12 anys de Badalona segrestat\nVÍDEO: L'emocionant ovació que rep a l'escola un nen de 6 anys en superar un càncer


Un total de 826 famílies de Gandia s'han vist beneficiades amb diverses ajudes destinades a l'habitatge | Valencia Extra\nAmparo Victoria: “Si alguna cosa ens ha demostrat aquesta pandèmia, és que l’habitatge és l’espai bàsic de convivència que tots necessitem”\nLa concejala delegada d’Habitatge i Regeneració Urbana, Amparo Victoria, i el Cap de Servei Jurídic d’Urbanisme i Habitatge, Jorge Hervás, han comparegut aquest matí en roda de premsa per presentar el balanç de les ajudes que s’han atorgat des de l’oficina des de l’inici de la pandèmia.\nLLOGUER Covid-19 (per ERTO):\nTotes aquestes dades i la bona acollida entre la ciutadania han servit perquè l’edil destaqués la importància de la posada en marxa d’aquesta oficina i la seua identificació com una oficina de referència no només per a Gandia sinó per a tota comarca de la Safor.\n“Des d’ací, anime a la ciutadania a què acudisca a l’Oficina d’Habitatge i Regeneració Urbana per sol·licitar alguna línia d’ajudes o informar-se sobre qualsevol aspecte relacionat amb els serveis que s’hi ofereixen. L’habitatge és una qüestió prioritària per a nosaltres. És un dret constitucional que hem de garantir entre totes i tots. Però, a més, hem de ser capaços de convertir-lo en un dret real. La nostra principal meta és facilitar l’accés a un habitatge accessible i digna a qui més ho necessite. Per això, no deixarem de treballar i no pararem d’impulsar tantes ajudes com siga necessari mentre a Gandia hi haja una sola persona sense habitatge i tinga dret a ell”, va finalitzar l’edil.


Pel·lícules, sèries... cultura i salut mental: escriu una crítica als blogs!\nCultura i salut mental: Escriu la teva crítica cultural als blogs!\n"Hoy me gustaría compartir una crítica sobre la película Toc Toc. Y es que resulta insultante la manera que tienen de caricaturizarnos para mofarse de las personas que padecemos algún trastorno mental". Així comença la darrera entrada als blogs de l'Alex, que fa una crítica sobre la imatge de la salut mental que transmet una pel·lícula que ha vist recentment: mentre la veia, es va indignar. T'ha passat algun cop el mateix veient una pel·lícula sobre salut mental o una sèrie on algun personatge passa per algún trastorn?\nT'ha passat mai que estaves mirant una pel·lícula i t'has sentit discriminat per la imatge de la salut mental que transmetia? Has anat a espectacles, vist sèries o llegit llibres on es reflectia una imatge equivocada del que suposa conviure amb un problema de salut mental? Et fa mal que, al món de la cultura, sovint es representi a les persones amb un trastorn mental com assassins amb camisa de força o com a persones de les que es pot riure? Si és així, explica-ho als blogs d'Obertament: fent-ho, estaràs trencant prejudicis i lluitant contra aquesta imatge. L'Àlex, el Dani, l'Adela o el David ja ho han fet:\nCasos positius i bones pràctiques\nCompte, que no totes les representacions culturals de la salut mental són pejoratives. Potser se t'acut alguna pel·lícula, sèrie o llibre on t'ha agradat el tracte acurat, realista i amb sensibilitat que s'ha fet sobre els problemes de salut mental. Potser has vist títols que reflecteixen una altra realitat que fa mal: l'estigma. I fent-ho, la denuncien. Si tens al cap algun d'aquests títol, també pots escriure als blogs.\nVols fer una crítica d'un producte cultural valorant, com a persona que ha passat per un problema de salut mental, de quina forma es tracta el tema? Per donar-te algunes idees, aquest quadre i un document on trobaràs un llistat més ampli de totes aquelles pel·lícules, sèries, obres de teatre, llibres, videojocs o cançons sobre les quals ens heu fet alguna referència en algun moment per estar vinculades, d'alguna manera, positiva o negativa, amb els problemes de salut mental. Al costat del títol, veuràs quins comentaris ens heu fet del títol en qüestió i quina mena de producte cultural és. N'escrius sobre algun?


A Sam Plast fabriquem tot tipus de bosses de plàstic amb polietilè tant d’alta com de baixa densitat. Les bosses de plàstic són l’embalatge ideal per transportar tot tipus de productes en petites quantitats d’una forma molt pràctica i econòmica. La totalitat de les nostres bosses estan fabricades amb materials verges per garantir-ne la seva qualitat.\nA més a més, les bosses fetes amb polietilè es caracteritzen per la seva elevada resistència i també perquè protegeixen els productes que hi ha en el seu interior de fenòmens externs. D’aquest manera se’n facilita la seva conservació durant el transport, especialment en els casos de productes alimentaris.\nLa versatilitat i les altres característiques pròpies del seu procés de fabricació fan que les bosses de plàstic siguin fàcilment adaptables a cada necessitat. Així, se’n pot adaptar la mida i el gruix en funció del seu ús final i de les necessitats del client. Per aquest motiu a Sam Plast, disposem d’un catàleg amb una àmplia varietat de tipus de bosses. A més a més, amb Sam Plast es poden imprimir les bosses de forma personalitzada de manera que poden incorporar la marca o el missatge que el client desitgi d’una forma econòmica. També compten amb una important diversitat de colors.\nLes bosses de plàstic són respectuoses amb el medi ambient. Es tracta d’un producte reutilizable i totalment reciclable si es diposita en el contenidor específic per a envasos de plàstic.


Tingueu en compte que el documental de Covid-19, Janet Ossebaard (Ninefornews) és una trampa de notícies falses: Martin Vrijland\nTingueu en compte que el documental de Covid-19 Janet Ossebaard (Ninefornews) és una trampa de notícies falses\narxivat a ANÀLISI DE NOTÍCIES\tby Martin Vrijland\ta 23 March 2020\t• 9 Comentaris\nEl Covid-19 Janet Ossebeard (cercles de cultiu, Ninefornews) El documental sobre coronavirus (vegeu més avall) és una trampa. Heu de ser conscients que el supercomputador Deep Blue d’IBM ja des del 1996 de campió del món Kasparov amb escacs i Quantum Computer de Google Alphabet el 2016, el campió mundial del joc més complex Va aconseguir aconseguir batre. A més, heu de ser conscients que els mitjans de comunicació són capaços de llançar tot, inclòs tot (incloses les teories de conspiracions).\nPoden ajuntar-ho tot com una pel·lícula i et faran pensar que és realment una notícia, de manera que els correctors de notícies falses com ara NuCheck.nl poden cremar-lo més endavant. Amb tot el gran recull de dades avui, els líders mundials saben jugar a les masses fins al nivell d’orientació micro.\nEl més intel·ligent de tot això és que hi ha molta veritat en el fet que es fan servir autèntiques notícies falses, però, després que les persones presenten “proves” que hi ha novetats falses, poden llençar el nen amb l’aigua del bany.\nT’agradaria subratllar això i aconsellar que llegeixis i distribueixis el meu llibre. No hi ha ningú que us mostri les estratègies d’oposició controlada. No Ninefornews, Not WantToKnow, Not Jensen, Not Niburu, Not Infowars. Això és perquè són l’última línia. No hi jardineu! Dins aquest article i al meu llibre explico amb detall aquesta estratègia d’oposició controlada.\nEscolteu aquí un exemple del mètode de l’última línia: voorbeeld\nEn aquesta publicació de metro.co.uk veure com aquell vídeo de Janet Ossebaard aviat es qualificarà de falses novetats.\nLes meves disculpes, no vull ser emprenyat i intel·ligent, però vaig deixar la meva feina fa més de set anys perquè estava molest per les mentides dels mitjans de comunicació. En aquell moment, per exemple, encara creia en Infowars d'Alex Jones i vaig acabar en els circuits de mitjans alternatius. Així vaig poder descobrir des de dins que tots no estaven gaire contents amb aquest estrany ànec a la picada (vegeu explicació).\nSigueu afilats i no caure en les xarxes de seguretat i els guerrers contraris a l'oposició controlada (vegeu el meu llibre per a més explicacions, però sobretot aquesta seqüela).\nEn els últims dies, m’han enviat molts vídeos per atrapar-me i motivar-me a publicar missatges que es poden etiquetar com a falses notícies; presumptament, en un intent de negrejar el meu lloc. De manera que realment heu d’estar a l’aguait i seguir sent crítics. Al meu llibre descric com anar a l’única font d’informació correcta (el seu original) i com podem abordar aquest sistema de virus.\n"La millor manera de controlar l'oposició és liderar-la tu mateix", Vladimir Lenin\nLlistats d'enllaços de fonts: destentor.nl, ninefornews.nl, wikipedia.org bbc.com\nActualització de bloqueig de Coronavirus covid-19: quan us desperteu i us adoneu que esteu atrapats, què podeu fer?\nPer què Ole Dammegard és un gran avantatge per als mitjans alternatius\nPer què ens atrapen a la xarxa de seguretat 911 a través de gent com George van Houts\nMartin Vrijland controla l’oposició? No: llegiu aquí per què no és així!\netiquetes: alternativa, aigua de bany, lloc de conspiració, teoria de la conspiració, teories de conspiració, controlat, coronavirus, Covid-19, documental, fals, destacat, Janet, tipus, mitjans de comunicació, notícies falses, news, ninefornews, oppositon, Barba de bou, valcabal.nl, trampa\n23 March 2020 a 23: 25\nPer exemple, creieu realment que Robert Jensen és una oposició real? Fa bons vídeos! A quin estudi creieu que contracta per fer el seu espectacle? La de (Agència General de la Premsa Holandesa) de John de Mol potser?\nRealment desperta ... xarxes de seguretat: última línia\nElls seran eliminats amb un escàndol per tal de posar la xarxa de seguretat plena amb seguidors i tot al forn de foc.\nEl canvi REAL no prové d’homes i dones darrere d’una càmera! Això us manté en la il·lusió que us ho arreglin. El canvi REAL comença per activar-se.\n23 March 2020 a 23: 45\nCom us dirigiu a la gent com si estiguessin veient els Teletubbies. Sesame Street! ... Pffff atura aquesta barreja de veritat amb ximpleries! "El Cabal", "Trump el Salvador", "Q" ("és bo per a vosaltres") i més d'aquest tipus de teories de la xarxa de seguretat.\nLa senyora promou secretament la idea comunista!\nTrump no és el salvador! I el restabliment financer anomenat per aquest "cercle de cultiu" La senyora està planificat adequadament i s'està introduint a través del que ara sorgeix sota els seus ulls, amb Trump al capó. El full de ruta cap al “Estat de salvació” comunista (totalitari) comunista promogut per Jannet Ossebaard. Tecnocràtic significa: controlat per la tecnologia ... així que AI ... big data: model xinès del comunisme tecnocràtic! Una societat germanista totalitària totalitària! Això és el que està promovent aquesta senyora!\n24 March 2020 a 00: 20\nHola John de Mol: Diewertje Blok hauria estat una millor opció per a aquesta estratègia de xarxa de seguretat ...\n24 March 2020 a 00: 35\nCita (9:30 min.): "Si hi ha un bloqueig total de les xarxes socials, no tingueu por perquè l'operació Defender 2020 s'ha desplegat per arrestar els governs corruptes".\nNo hi ha cap "cercle de cultiu" ... servirà per impedir que la gent es comuniqui entre ells, de manera que no es rebel·li contra el seu empresonament definitiu.\n24 March 2020 a 01: 15\nShill Micha Kat promou la mateixa història de seguretat de la xarxa Q Anon\n24 March 2020 a 11: 49\nLa bogeria total. I han llegit els comentaris que hi ha a continuació, també pateixen enganxat, línia i enfonsador. Per descomptat, els agradaria molt creure un missatge positiu.\nEl germà gran ens salvarà de les elits del mal, estima el germà gran, confia en el germà gran, confia en Trump, confia en l’exèrcit. Sorgirà un nou ordre mundial de pau i harmonia\nEs despertaran d’una manera terrible quan sigui massa tard.\nAls EUA també teniu ara aquest tipus de persona que fa predicar aquest tipus de missatges. El sasquatch ens salvarà, els extraterrestres ens salvaran, Trump ens salvarà, l’exèrcit ens salvarà.\n24 March 2020 a 12: 29\nMoltes reaccions líriques en aquest vídeo (covid19, part 3). Mireu alguns comptes darrere dels comentaris. La majoria té aproximadament els mateixos vídeos de Youtube i 1 o 2 subscriptors. Els comptes de YouTube estranys semblen comptes falsos o creats per uns mateixos\n24 March 2020 a 12: 33\nEstà ple de comptes falsos, comptes falsos profunds i bots d'AI que responen a les xarxes socials. Ja no podeu prendre seriosament les respostes als principals canals de xarxes socials i, fins i tot, ignorar-les.\n24 March 2020 a 16: 43\nVenjança dels nens!\n" La targeta d'identificació sense fils de Bill Gates, que fa el seguiment de si teniu coronavirus i si heu estat vacunat\nActualització de bloqueig de Coronavirus covid-19: quan us desperteu i us adoneu que esteu atrapats, què podeu fer? »\nTotal de visites: 1.347.159\nLa tonteria "caiguda del cabal" i qui són els "Q Anon" Inoffizieller Mitarbeiter (IMB'ers)?\nAlemanya treballa en una aplicació de coronavirus que fa el seguiment de qui entre en contacte\nMartin Vrijland op El mite de Trump, Q-Anon i "netejar el fons" (Robert Jensen, Janet Ossebaard)\nFutur op La tonteria "caiguda del cabal" i qui són els "Q Anon" Inoffizieller Mitarbeiter (IMB'ers)?\nPeter Steegmans op El mite de Trump, Q-Anon i "netejar el fons" (Robert Jensen, Janet Ossebaard)\nEn Harry es va congelar op Coronavirus: d'on provenen els virus i com es multipliquen i es mouen?\nMartin Vrijland op Coronavirus: d'on provenen els virus i com es multipliquen i es mouen?\nJa heu acabat el vostre llibre i voleu més informació?


Arxius de LÍNIA DEL TEMPS - Khaalpo\nEls documents que hem fet servir per a poder realitzar les diferents línies del temps son els que us presentem a continuació:\nTEXT 1950 – Actualitat\nDurant el 1950 fins l’actualitat han passat molts fets relacionats amb la revolució industrial. La primera data important que va passar a Europa va ser al 1965, on van firmar el tractat de fusió de les comunitats europees. Un fet que va passar a Catalunya que va millorar la qualitat de vida de moltes famílies va ser la formació de la associació de Sant Tomàs. Dos anys després, es descobreixen restes del castell en el cim de la muntanya de la Creu de Gurb. En el mateix any, es va inaugurar una nova escultura de Joan Miró:”Maqueta per a Dona, ocell i una estrella”. També es va independitzar Guinea Equatorial de Espanya mentre a Londres es firmava per triplicat a Londres el Tractat de No Proliferació Nuclear(no possessió d’armes nuclears) Al 1969 van atorgar a Jordi Rubió i Balaguer el primer Premi d’Honor de les Lletres Catalanes. A Espanya, però, ETA va començar a fer activitats terroristes. Europa van oficialitzar l’objectiu de crear l’euro, però finalment no es va fer. A Vic obre Girbau l’any 1971 i, a Catalunya, l’Assamblea de Catalunya s’oposa contra la dictadura d’en Franco. Al 1974 a Vic es va construir el primer polígon industrial. Això va fer que moltes fàbriques es consentressin en un mateix lloc. A Europa va haver-hi una revolució dels clavells rojos a Portugal. L’any següent va ser un any molt important. Es va declarar llengua oficial el català, va morir el general Francisco Franco i va començar a funcionar l’Agenda Espacial Europea. Durant uns quants anys, no van haver-hi gaires fets que resaltessin molt. Els més importants van ser: al 1981 hi va haver un cop d’estat a Espanya, al 1983 a Gurb va obrir Casa Tarradellas i al 1986 Espanya va entrar a la Comunitat Europea. A l’any 1991 per Vic va ser un any molt dur ja que va haver-hi un atemptat a la caserna de la guardia civil on van morir 10 persones i 44 ferits, mentre a Europa desapareixia la URSS( Unió de Repúbliques Socialistes Soviètiques). L’any següent a Barcelona van haver-hi els Jocs Olímpics on es va generar vint mil llocs de treball permanents i quaranta mil llocs de treball temporal i l’impacte econòmic va ser de tretze mil milions d’euros directament i indirectament vint mil milions d’euros. A vic, durant els jocs olímpics, va acollir les competicions de hoquei sobre patins. A Espanya també es va fer un gran avanç amb el transport, ja que es va inaugurar el primer tren d’alta velocitat. Poca cosa va passar fins l’any 1997, on Espanya va entrar a la OTAN(Organització del Tractat de l’Atlàntic Nord). Després d’això arribem al segle XXI, on per fi es va establir l’euro com a moneda oficial a Europa. Dos anys després a >Espanya va haver-hi un atemptat terrorista a Madrid. Finalment arribem al 2005 on a Gurb es va inaugurar Llet Pascual, es legalitza a tota Espanya el matrimoni del mateix sexe, a Londres van haver-hi dos atemptats molt greus on van morir 52 persones i molts ferits. L’any següent a Catalunya va guanyar les eleccions Artur Mas. Aquests últims any poca cosa va passar fins el 2009 es va firmar un tractat a Londres perquè la crisis acabés. En el 2010, milers de persones van a diferents ciutats a manifesta-n’se per la democràcia real. En el 2012, Londres és la primera ciutat on es van celebrar tres vegades les olimpiades. Dos anys després es retira el rei Joan Carles I després de 39 anys per culpa de problemes de salut que tenia. aquest mateix any, per primera vegada un artefacte aconsegueix aterrar sobre un cometa, llençat per l’Agència Espacial Europea. L’any 2016, Gran Bretanya decideix sortir de la Unió Europea amb un 52% de vots a favor. L’any següent va ser un cop dur a Catalunya ja que es va fer un referèndum on molts guàrdies civils van atacar i ferir un munt de persones només per aturar aquestes votacions. Per culpa d’això 11 polítics i el cap dels mossos d’esquadra van ser empresonats injustament. Mentres, a Espanya es patia un atac d’un virus xinès que va afectar a milers d’ordinador de moltes empreses. Una notícia molt important que va rebre Itàlia l’any 2018 va ser el descobriment d’un llac d’aigua salada en el subsòl de Mart.\nL’any 1892, es va construïr a Vic la Fàbrica de Sucre, una de les dos que hi ha a Catalunya. L’objectiu d’aquesta fàbrica era la producció de sucre, però a causa del fracàs del negoci, va passar a ser una fàbrica de pots de sopa. Entre els anys 1891 i 1892 hi va haver una crisi econòmica a Espanya, la que va fer que alguns fabricants aprofitéssin aquesta crisi per a renovar la mecanització a la indústria i per tant, molts treballadors van quedar a l’atur. L’any 1895 va començar la guerra a Cuba contra el domini espanyol. A causa d’aquesta guerra carlina, molts gurbetans van haver d’anar a lluitar a la Guerra de Cuba. En aquest mateix any, va néixer a Murcia Juan de la Cierva, un home que més tard va inventar l’autogir i va ser l’anunciador de l’helicòpter. Un any després, es va construir la Farinera de Vic, la qual, en aquell moment, s’utilitzava per a l’elaboració d’embotits. A més, aquest mateix any, el 1896, hi va haver els Jocs Olimpics a Atenes, i cal destacar-ne que van ser les primeres olimpiades modernes. Al 1898, Espanya va declarar la Guerra als Estats Units i, per culpa d’això, va fer que el país perdés les colònies de Cuba, Filipines i Puerto Rico. Al 1910 es va construir la nova estació de trens a Vic, al mateix any en que el govern d’Espanya va autoritzar que les dones poguessin estudiar a la Universitat, que fins llavors, no era possible. Al 1912, l’any en que va morir assessinat el president del govern espanyol José Canalejas a la Puerta del Sol, es va començar a constuir la carretera de Sant Bartomeu, que passa per Gurb i n’és la carretera principal. Uns quants anys més tard, concretament al 1929, va aparèixer a Gurb la primera llevadora per a embarassades. Al 1931, amb la Segona República, Catalunya va poder recuperar les institucions i, a més, es va aprovar el català com a idioma oficial, un fet molt important per als catalans natals. Al mateix any, apart de l’aprovació del català, Espanya va cedir el dret de vot de les dones, un dels altres punts importants per a l’evolució del país. Al 1936 comença la guerra civil espanyola, que dura fins l’any 1939. Durant aquest temps, la Fàbrica de Sucre de Vic era utilitzada per a fabricar els motors d’avions. Apart, amb el començament d’aquesta etapa, les classes obreres guanyen poder sobre les fàbriques. Quan la guerra civil espanyola va finalitzar, va començar a nivell internacional la Segona Guerra Mundial, que va durar fins l’any 1945. Entremig d’aquest període de guerres, a l’any 1942, va morir a la infermeria d’una presó d’Alicante el poeta español Miguel Hernández Finalment, al 1950, i després de que acabés la Segona Guerra Mundial, hi van haver els primers moviments migratoris cap a Vic, gràcies a la seva activitat econòmica.\nTot va començar al 1827, a Gurb, on es va iniciar la colònia de Malars, situada entre el riu Ter i el Gurri per tal d’aprofitar l’aigua i generar energia hidràulica. En aquest any una flota de francesos, britànics i russos, van derrotar a les forces navals d’Ibrahim Bajá, el que dirigia la lluita contra els grecs per la seva independència. Al 1855, va ser registrada la primera vaga general de treballadors a Espanya, al mateix temps que va aparèixer a Gran Bretanya el diari “Daily Telegraph”. Un fet important per a l’evolució de Catalunya va succeir a l’any 1870, quan es va introduir l’electricitat com a força motriu. Cinc anys més tard, al 1875, va arribar a vic el ferrocarril, l’any en que va néixer Antonio Machado i va morir Hans Christian Andersen. Al 1880, podem observar que a Gurb creix el nombre de treballadors a Malars, ja que la mà d’obra a Osona era més econòmica que a Barcelona i per tant, moltes persones anaven cap a la comarca. Tot i això, hi havia molts més treballadors fora de Catalunya, i gràcies a això es va poder acabar la construcció del túnel que connecta Suïssa i Itàlia per els Alps. Tres anys després de l’arribada del ferrocarril a Vic, aproximadament a l’any 1883, s’inaugura a Gran Bretanya el primer ferrocarril públic per a mercaderia tirat per a cavalls. I finalment, al 1885, Louis Pasteur, un científic de l’Acadèmia de Ciències de França, comunica que ha trobat un mètode per prevenir la ràbia després de la mossegada d’un animal.\nLÍNIA DEL TEMPS: 1950 – Actualitat\nLÍNIA DEL TEMPS 1890-1950\nLÍNIA DEL TEMPS 1800-1890


Publicat el Dijous, 12 Setembre 2019 11:32\nObert el termini per contractar l’aïllament i la impermeabilització de les cobertes dels pavellons poliesportius d’Es Viver i Es Pratet.\nL’Ajuntament d’Eivissa ha obert el termini de presentació d’ofertes per realitzar les obres de dos projectes d’aïllament i impermeabilització de les cobertes dels pavellons poliesportius d’Es Viver i Es Pratet. Totes les empreses interessades tenen temps fins al 30 de setembre per presentar la seua proposta.\nL’objectiu d’aquest contracte és realitzar obres de reparació i conservació de les cobertes dels poliesportius d'Es Viver i Es Pratet, i evitar l'aparició de goteres que impossibiliten l'ús adequat de les instal·lacions cada vegada que plou. Les obres plantejades suposen una protecció addicional de les cobertes actuals que allargarà la vida útil dels elements de tancament, els quals presenten inicis de deteriorament en diferents zones a causa de la corrosió.\nEl pressupost del projecte de la coberta del poliesportiu d’Es Viver és d’un total de 138.128,40 euros (IVA inclòs), mentre que el d’Es Pratet és de 163.959,37 euros, IVA inclòs. Les empreses interessades a participar-hi tenen tota la informació en aquest enllaç: Plataforma de l'Estat


Com reduir la factura elèctrica. Generalitat de Catalunya\nPodeu ajustar la potència recomanada sense problemes si creieu que és excessiva.\nPer canviar la potència de la llum\nSegons explica l’Institut Català de l’energia (ICAEN), la potència que necessiteu dependrà de dos factors: del tipus i quantitat d’aparells elèctrics que tingueu i de la potència que els aparells necessitin.\nSi encara no teniu llum i l’heu de donar d’alta, el primer que heu de fer és mirar el vostre butlletí elèctric. Aquest document acredita el bon estat de la vostra instal·lació i us indica si es tracta d’una instal·lació monofàsica (les més habituals a nivell domèstic) o trifàsica. El butlletí us indica també la potència elèctrica recomanada i la potència màxima a instal·lar. La potència màxima és un límit del qual no es pot passar, ja que a priori la vostra instal·lació no ho aguantaria. Respecte a la potència recomanada, podeu ajustar-la sense problemes si creieu que és excessiva.\nSi voleu canviar la potència que teniu contractada, heu de trucar a l'empresa comercialitzadora i sol·licitar la baixada de potència. Aquesta gestió té un cost associat de 10,94€ (iva inclòs) i cal tenir en compte que només es permet un canvi de potència a l’any.\nSi teniu menys de 15kW de potència contractada, i voleu comprovar si podeu baixar-la o mantenir-la, hi ha tres maneres de saber-ho:\nAmb el mètode exacte: existeixen en el mercat uns comptadors intel·ligents de diversos fabricants que us indicaran la potència màxima que necessiteu. S’ha d’adquirir un d’aquests aparells, i un cop instal·lat mesurar el vostre consum durant uns quants dies. L’aparell us indicarà quin ha estat el vostre consum màxim durant aquest període de temps i aquest serà el valor de la potència elèctrica que com a mínim haureu de tenir instal·lada. És recomanable demanar una potència amb una mica de marge respecte a la que us marqui l’aparell per assegurar-se de no tenir problemes.\nEl mètode de prova i error: l’ICP és l’interruptor instal·lat en el quadre elèctric que, en cas de demanar més potència de la contractada, desconnecta la instal·lació elèctrica. Si mai us ha saltat l’ICP, podria significar que teniu mes potència contractada de la què necessiteu. Per fer la prova, cal connectar tots els aparells alhora (llums, forn, vitroceràmica, rentavaixelles, rentadora, assecadora, planxa, microones, aire condicionat.....). Si l’ICP aguanta, vol dir que teniu marge per reduir la potència.\nL’ICP té indicat un valor d’intensitat amb Ampers. Aquest valor convertit a kW, ha de coincidir amb la potència contractada.\nMètode estimat: Un altre mètode per obtenir una xifra estimativa de quanta potència necessiteu és la següent: sumeu la potència (kW) de tots els electrodomèstics. A la xifra resultant, sumeu-li un marge d’1kW per enllumenat i petits electrodomèstics. Un cop feta la suma, dividiu per 3 ja que normalment no usareu tots els electrodomèstics alhora. S’ha de tenir en compte que el valor resultant sempre ha de ser més gran que l’electrodomèstic que més consumeix. Amb el resultat de la divisió, podeu escollir la potència que millor s’ajusti.\nSi la instal·lació es anterior al 2006 segurament tindreu 3.3kW, 4.4kW, 5.5kW, 6.6kW, 7.7kW, 8.8kW o 9.9kW. Quan us canvieu (si és monofàsic) haureu d’escollir entre les següents: 1.15kW, 2.3kW, 3.45kW, 4.6kW, 5.75kW, 6.9kW, 8.05kW, 9.2kW, 10.35kW, 11.50kW i 14.49kW.\nQualsevol dels mètodes us donarà una idea de la potència que necessiteu. Cal tenir en compte que només es permet un canvi de potència a l’any, per tant, cal ser prudent a l’hora de disminuir la potència que tenim contractada, ja que si la baixeu massa podríeu tenir problemes i saltaria constantment l’ICP.\nSimulador de la factura de la llum Bones pràctiques energètiques\nQuanta energia gastem\nL’energia a la llar


Núm. 127. Universitats i Recerca\nEl butlletí de la recerca a Catalunya\nAbril 2017 #127\nPer Sant Jordi, roses, llibres i... ciència!\nUn any més, el butlletí electrònic RECERCAT es vol afegir a la celebració del dia de Sant Jordi i, per aquest motiu, la secció de Recomanacions d’aquest número recull diversos suggeriments de lectura sobre ciències, humanitats i tecnologia.\nEl Laboratori Europeu de Biologia Molecular obre una seu a Barcelona\nLa nova subseu del Laboratori Europeu de Biologia Molecular (European Molecular Biology Laboratory, EMBL) és fruit de la col·laboració amb el Centre de Regulació Genòmica (CRG) i s’ubicarà en el Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB). És la primera subseu que l’EMBL obre en gairebé 20 anys i se suma a les ja existents a Grenoble (França), Hamburg (Alemanya), Hinxton (Regne Unit) i Monterotondo (Itàlia).\nCelebrada la primera conferència científica internacional organitzada pel BIST\nEl BIST (Barcelona Institute of Science and Technology), la institució que agrupa sis dels centres de recerca més destacats del país, va organitzar el mes de març a Barcelona la BIST Founding Conference, la seva primera trobada científica internacional, que va significar la presentació formal dels objectius científics i estratègics del BIST.\nNou programa per fer de Catalunya un hub d’innovació digital\nLa Generalitat de Catalunya ha creat el Programa de recerca i innovació en tecnologies digitals avançades per potenciar el desenvolupament tecnològic, establir sinergies entre centres de recerca i d’innovació i millorar la captació de talent i d’inversions en aquest àmbit, de manera que tingui impacte en l’Administració, el sector productiu i la ciutadania mitjançant la transformació digital.\nHoritzó 2020 se simplifica\nLa Comissió Europea simplificarà encara més els tràmits per poder participar a Horitzó 2020, el programa de recerca i innovació de la Unió Europea. Les noves normes de finançament reduiran els costos administratius per als participants i ajudaran a prevenir errors comptables.\nLa inversió pública en R+I és més important que mai\nEl finançament públic de la recerca i la innovació (R+I) actua com un catalitzador per impulsar la inversió privada en R+I i el creixement econòmic global, segons un informe publicat per la Comissió Europea. L’estudi subratlla que el paper del finançament públic en R+I és especialment important en un món de canvis ràpids amb un panorama d’innovació arriscat.\nLes velocitats de galàxies distants desafien les previsions dels astrònoms\nObservacions recents realitzades pel Very Large Telescope de Xile mostren que moltes galàxies distants sorprenentment tenen poca matèria fosca, la matèria invisible que es creu que forma la major part de la matèria de l’univers.\nLa polarització política no depèn de les xarxes socials\nInvestigadors de la Universitat Brown han conclòs que la polarització política entre els estatunidencs no ha augmentat més ràpidament entre els que depenen més d’Internet i les xarxes socials per accedir a les notícies. En canvi, sí que han observat que el creixement recent de la polarització política està més accentuat en grups demogràfics en què els individus són menys propensos a utilitzar Internet i les xarxes socials, per tant, Internet no és el factor més determinant en la polarització.\nUna bioimpressora en 3D de pell humana\nCientífics de la Universitat Carlos III de Madrid (UC3M), del CIEMAT (Centre d’Investigacions Energètiques, Mediambientals i Tecnològiques), de l’Hospital General Universitari Gregorio Marañón, juntament amb l’empresa BioDan Group, han desenvolupat un prototip de bioimpressora en 3D capaç de crear pell humana totalment funcional. Aquesta pell és apta per ser trasplantada a pacients i per provar productes cosmètics, químics i farmacèutics, en ser produïda en quantitats, en temps i a un preu perfectament compatibles amb aquests usos.\nUn nou procediment transforma productes contaminants del tefló en medicaments antidepressius o antitumorals\nCientífics de l’Institut Català d’Investigació Química (ICIQ), a Tarragona, han patentat un mètode que transforma el fluoroform, un gas molt contaminant que es produeix durant la síntesi industrial del tefló, en productes orgànics que contenen àtoms de fluor. Aquestes molècules són presents en antidepressius com el Prozac i diversos medicaments antitumorals.\nUniversitats i centres\nAgricultura 2.0: drons i anàlisi de dades\nEl grup de recerca d’Ecofisiologia de Conreus Mediterranis de la Universitat de Barcelona treballa en el desenvolupament de tecnologies que avaluïn el comportament de les plantes fent servir les dades massives (big data) i l’anàlisi de dades. Els investigadors fan elaboracions estadístiques i de programari amb l’objectiu d’extreure d’una manera còmoda la màxima informació rellevant dels conreus\nRehabilitació del sòl pelvià amb jocs seriosos i control mèdic remot\nLa Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i l’Hospital Clínic de Barcelona assajaran, dins del marc del projecte europeu WOMEN-UP, un sistema dissenyat per millorar la teràpia de rehabilitació de la musculatura del sòl pelvià a partir de setembre. Aquesta rehabilitació és un tractament recomanat per evitar o tractar la incontinència urinària.\nEl sincrotró ALBA revela la composició d’ossos medievals\nA la línia de llum d’infraroig MIRAS del sincrotró ALBA s’estan analitzant mostres arqueològiques procedents de dos esquelets enterrats en una església medieval de l’antiga Hercegovina. Els científics volen identificar com el teixit dels ossos s’ha desordenat i quins canvis han experimentat amb el pas dels anys. Aquestes dades aportaran informació sobre la influència del medi ambient i les condicions de vida de l’època.\nVirus que ataquen de manera selectiva les cèl·lules tumorals\nCientífics de l’Institut d’Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS) i de l’Institut de Recerca Biomèdica (IRB Barcelona) lideren un estudi en el qual han dissenyat una nova estratègia per aconseguir que virus modificats genèticament ataquin de manera selectiva les cèl·lules tumorals, mentre que les sanes no es veuen afectades.\n10 anys de Recerca en Acció\nEl portal de divulgació científica Recerca en Acció, de la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRi), celebra 10 anys d’existència amb un ventall de continguts consolidats. L’aniversari coincideix amb el seguiment d’una expedició científica a l’Antàrtida.\nCiència en un minut\nLa Unitat de Comunicació Científica de la Universitat Rovira i Virgili (URV) ha elaborat una sèrie de vídeos que, amb el suport d’il·lustracions animades i en poc més de 60 segons, donen resposta a dubtes científics. El contingut de les càpsules audiovisuals d’aquesta nova eina educativa i de divulgació es difon a través de YouTube i s’ha creat amb l’assessorament d’investigadors de la URV.\nPa ciència, la nostra, de Màrius Belles i Daniel Arbós\nAquest llibre, que es titula com el seu programa de ràdio, serveix perquè els divulgadors científics Daniel Arbós, biòleg, i Màrius Belles, físic, ens desvetllin curiositats quotidianes, explicades amb sentit de l’humor.\nEl gen. Una història íntima, de Siddhartha Mukherjee\nEn un recorregut per la història que abraça uns quants segles, El gen. Una història íntima ens explica la recerca per desxifrar el codi principal que ens forma i ens defineix com a humans i que determina com som per fora i per dintre.\nGratitud, d’ Oliver Sacks\nUn compendi de saviesa en 61 pàgines. Saviesa entesa com el grau més alt de coneixement, coneixement d’un mateix i d’allò que ens envolta, i que permet trobar la mesura justa de totes les coses, on només la gratitud hi té cabuda.\nCómo divulgar ciencia a través de las redes sociales, de Javi Polinario\nAquest manual té per objectiu servir de guia per als investigadors que vulguin endinsar-se en el món de les xarxes socials.\n¿Qué hubo antes del Big Bang?, de Rafael Alemañ\nActualment existeix un consens sobre l’origen de l’univers, que implica un fenomen explosiu que anomenem Big Bang, en el qual s’inicia tot, inclosos l’espai i el temps. Aquest pacte ha restat importància durant dècades a l’aparentment absurda pregunta sobre què hi havia abans que succeís aquest fenomen.\nRays of the World, diversos autors\nEl mot anglès ray fa de mal traduir al català perquè no en tenim cap que expressi amb tanta precisió el grup de peixos amb esquelet cartilaginós, fecundació interna, carnívors o carronyaires (totes característiques compartides amb els taurons) però que, com a trets distintius, tenen fenedures branquials i boca ventral. Podríem traduir el títol d’aquesta opera magna com a ‘Rajades del món’, però tot i així no seríem prou acurats.\nLas 15 plantas medicinales que arruinarían a las farmacéuticas, de Miriam Borovich\nAmb aquest manual, l’autora ens dona pautes per resoldre els problemes de salut que tenim en el dia a dia, com ara les inflamacions, les al·lèrgies, l’estrenyiment, l’apatia, l’astènia, els problemes del son, l’estrès, el colesterol, o els trastorns digestius o de circulació, aprofitant el poder curatiu que tenen les plantes i amb l’objectiu d’evitar que haguem de consumir medicaments de forma continuada.\n¿La música distrae? Neuromúsica y educación, de Jordi A. Jauset\nLa música ens fa més intel·ligents? L’aprenentatge musical millora l’atenció? El ball, la dansa o el cant... tenen influència en el desenvolupament del cervell?\nAlabanza de la lentitud, de Lamberto Maffei\n"Com que oblidem que el cervell és una màquina lenta, el desig d'emular les màquines ràpides que nosaltres mateixos hem creat es converteix en font d'angoixa i de frustració". Aquest seria el resum de l’argument del primer llibre publicat a l’estat espanyol per un dels més grans experts den neurociència del món: el doctor Lamberto Maffei (Grosseto, 1936).\nChristophe Galfard, doctor en física per la Universitat de Cambridge sota la tutela de Stephen Hawking, és un dels divulgadors científics més coneguts al món. En aquest assaig ens narra, de manera didàctica i entenedora, temes tan fascinants i complexos com l’origen de l’univers, les característiques de les galàxies, els forats negres, l’antimatèria, la dimensió espaitemps o la teoria de cordes, entre d’altres.\nCientíficas en cifras 2015, diversos autors\nAquesta publicació analitza la presència de dones en els diversos nivells i àmbits de la ciència a l’Estat espanyol, fent èmfasi en la carrera investigadora en universitats i organismes públics de recerca (OPI), la composició d’òrgans de decisió i la participació en convocatòries de finançament d’R+D+I.\nPàgina principal del butlletí electrònic Recercat\nPerfil de RECERCAT a Flickr\nEls llibres del Recercat\nContacte | Alta butlletí | Baixa butlletí | Tots els números | Avís legal\nISSN: 1886-676X | Dipòsit legal: 89857472\nD’acord amb l’article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica


Usuari:Amire80 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nמשתמש זה יודע עברית ברמה קרובה לשפת אם.\nŠis naudotojas gali rašyti ir skaityti pradinio lygio lietuvių kalba.\nይህ/ች አባል በቀላል ደረጃ አማርኛ ማቀነባበር ይችላሉ።\n"Prou sang pels reis i pels senyors." - La Troba Kung-Fú\nSóc l'Amir Elixà Aharoni. La x es pronuncia com xeix.\nPrincipalment escric a les viquipèdies en anglés i en hebreu, on sóc un administrador. També escric a la viquipèdia en rus.\nTreballo a la Fundació Wikimedia com a desenvolupador de les eines de llengua - traducció, tipus, teclats, etc. Tot i això, els canvis al wiki que faig amb aquest compte no necessàriament representen les accions o els parers de la Fundació, a menys què ho digui expressament.\nLa llengua catalana i jo[modifica]\nL'octubre de 2007 vaig viatjar a Catalunya, i, escoltant iCat fm, em vaig enamorar de la llengua catalana. La gramàtica catalana és molt única. Aprendre català no em fou gaire difícil, perquè ja sabia una mica de francès, italià i castellà, però encara faig faltes. Si us plau, esmeneu-les.\nVaig llegir en català:\nSi menges una llimona sense fer ganyotes, La gran novel·la sobre Barcelona - Sergi Pàmies.\nL'auca del senyor Esteve - Santiago Rusiñol.\n... i altres llibres\nTambé vaig llegir el llibre "La plaça del Diamant" de Mercè Rodoreda traduït increïblement a l'hebreu per en Rami Saari, i em proposo de llegir-lo també en català.\nUsuari:Barcelona/Viquipèdia a l'escola\nAquest viquipedista coneix Israel.\nAquest viquipedista coneix Rússia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Usuari:Amire80&oldid=22705759»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 feb 2020 a les 23:23.


Es convoquen vint-i-dues noves beques per a estudiants sense recursos per continuar la seva carrera de Medicina - Es convoquen vint-i-dues noves beques per a estudiants sense recursos per continuar la seva carrera de Medicina - Mutual Médica\nEs convoquen vint-i-dues noves beques per a estudiants sense recursos per continuar la seva carrera de Medicina - Es convoquen vint-i-dues noves beques per a estudiants sense recursos per continuar la seva carrera de Medicina\nangle-left null Es convoquen vint-i-dues noves beques per a estudiants sense recursos per continuar la seva carrera de Medicina\nEs convoquen vint-i-dues noves beques per a estudiants sense recursos per continuar la seva carrera de Medicina\nLa Fundació per a la Protecció Social de l'Organització Mèdica Col·legial (FPSOMC), Consell Estatal d'Estudiants de Medicina (CEEM) i la Fundación Mutual Médica (FMM) han convocat vint-i-dues ajudes a estudiants de Medicina de tot Espanya amb dificultats econòmiques per contribuir a assegurar la continuïtat dels seus estudis universitaris.\nAquestes ajudes són fruit del conveni de col·laboració establert per iniciativa del CEEM des de l'any 2016, i que aquest any les tres organitzacions han reforçat creant un fons de 22.000 euros destinat a estudiants d'aquests cursos de Medicina.\nLa present convocatòria té per objecte la concessió d'ajudes econòmiques als estudiants de 4t, 5è i 6è curs de medicina de tot Espanya i amb dificultats econòmiques per poder continuar amb els estudis d'aquesta disciplina universitària, que han rebut una ajuda econòmica per part del Ministeri d'Educació per al curs 2019-2020 i aquest organisme le sl'ha denegada per al curs 2020-2021. El termini de sol·licitud arrenca aquest dilluns 31 de maig i estarà obert fins el 25 de juny.\nEl Dr Alejandro Andreu, president de la Fundació Mutual Mèdica, comenta que "com a mutualitat de previsió social que es basa en un sistema d'economia col·laborativa és un plaer renovar per quart any la col·laboració amb el CEEM i la FPSOMC per seguir ajudant amb aquestes beques als estudiants de medicina ". A més, el Dr. Andreu explica que amb la crisi sanitària i econòmica provocada per la COVID-19, Mutual Mèdica, entitat sense ànim de lucre que reinverteix els seus beneficis en el col·lectiu mèdic a través de la Fundació Mutual Mèdica, ha manifestat un cop més seva autèntica raó de ser. "Per això la Fundació Mutual Mèdica s'ha incrementat en un 40% la dotació a aquestes beques a petició del CEEM per pal·liar el moment tan difícil que estem patint en l'economia de les famílies per la pandèmia".\nLes tres entitats incideixen en la importància de garantir que els talents de la professió mèdica puguin fer d'aquesta disciplina el seu treball i que, no només concloguin els seus estudis, sinó que ho facin en les millors condicions possibles i puguin, així, exercir la seva vocació de per vida. Per això, coincideixen en fer una crida a les institucions de manera reivindicativa i solidària, ja que consideren que són els governs estatals i autonòmics els que, d'una manera coordinada, han de garantir l'accés a l'educació de forma equitativa per a tots els estudiants d'aquesta i altres disciplines, sense que es vegi interrompuda per motius econòmics.