Cori Asens: "Les persones com jo, que tenim molta energia, hauríem de saber encarrilar-la per canviar les coses"\nL'exposició es pot veure fins el 31 de març a la Biblioteca Marcel·lí Domingo\nAquesta és l'última setmana per poder gaudir de l'exposició 'Aquarel·les: Flors. Origen', de l’artista Cori Asens (Reus, 1961) afincada a L'Ampolla. Es tracta d'una quinzena de peces d’aquarel·la sota la temàtica de flors. Asens juga amb les formes que dibuixen els pigments en l'aigua, com si en certa manera deixés que la naturalesa mateixa tingués l'última paraula en la definició de les formes. Subverteix la tècnica tradicional de l'aquarel·la i fa servir l'aigua com a llapis per dibuixar. Després deixa que les partícules de color aterrin a l'aigua i trobin les seves formes de manera espontània. Fresca i vitalista, l'obra d'Asens és un cant a la vida, a la potència i a la primavera. Asens és graduada en Arts aplicades al mur i procediments pictòrics per l’Escola Llotja de Barcelona (Cicle Formatiu Grau Superior). Durant tres anys consecutius va fer el disseny i la creació dels guardons de la Cambra de la Propietat Urbana de Reus i Comarques. Aquesta col·lecció es podrà veure fins al proper 31 de març a la Biblioteca Marcel·lí Domingo de Tortosa.\n"Ara fa vuit anys que vaig venir a viure a les Terres de l'Ebre i he anat acumulant al meu ADN totes aquestes explosions de vida que m'ha donat aquesta terra"\n- Cori, en quin moment de la teva vida arriba aquesta exposició 'Aquarel·les: Flors. Origen'?\nEm sento amb moltes ganes de transmetre. He tingut èpoques més introspectives, para ara em sento més "cap enfora". L'any passat vaig decidir "plantar-me" i ensenyar tot el que havia fet.\n- Encara que no ho mostréssis, seguies creant?\nI tant! Ho feia però es quedava a casa.\n- No passes períodes en què no tens ganes de fer res?\nNo. Cap. Des de l'any 1979 que sóc creadora.\n- D'aquell any en concret?\nCreativa suposo que ho he estat sempre, a l'escola em cridaven l'atenció perquè em distreia dibuixant, però al 1979 vaig començar a aprendre tècnica a l'Escola d'Art i vaig veure que tenia habilitats.\n- Sempre t'ha inspirat la naturalesa?\nSí. És la meva principal font d'inspiració. Ara fa vuit anys que vaig venir a viure a les Terres de l'Ebre i he anat acumulant al meu ADN totes aquestes explosions de vida que m'ha donat aquesta terra. El mar, les postes de sol, l'amistat amb persones autèntiques...\n- Tot i que ets molt polifacètica, has elegit l'aquarel·la com a tècnica per aquesta primera exposició.\nSí, però he experimentat. Normalment les aquarel·les es fan partint d'un dibuix i pintant-hi a sobre. En aquest cas, jo parteixo de l'aigua, la faig servir per dibuixar les formes amb un pinzell i després hi afegeixo el pigment. Aquestes mol·lècules o àtoms, quan les barreges amb l'aigua, s'expandeixen per on volen. La gent dirà "em sona a aquesta flor o aquesta altra", però no n'acabaran de veure cap espècie en concret.\n- Què et transmeten a tu les flors?\nEl despertar a la vida. L'altre dia vam estar a Arnes i m'encanta veure com ja ha esclata la primavera. Hi ha molta més llum, molt més sol. Crec que quan mires un quadre meu veus aquesta llum i aquesta pau. M'agrada interactuar que si la gent el té a casa, quan el miri pugui contagiar-se d'aquesta vitalitat.\n- Quins altres projectes t'ocupen en aquests moments?\nM'agrada transformar objectes de la natura en obres d'art. De la llavor de l'eucaliptus he fet una espècie de penjolls. Últimament he fet molts collarets. Faig servir el cuir, el plàstic, la fusta... El meu cap mai para d'imaginar formes i estètiques belles.\n- Començàvem parlant del teu moment personal, però aquesta exposició també mostra un canvi de paradigma, la necessitat d'un renaixement a nivell social?\nTotalment. Crec que estem en un moment de canvi, d'evolució. Tot el que ens envolta està canviant molt. Les tecnologies, Internet, però a l'hora hi ha conflictes i malestars socials que continuen creixent. Les persones com jo, que tenim molta energia, hauríem de saber encarrilar-la en el bon sentit per canviar les coses. Hauríem d'utilitzar aquesta energia per transformar tot el que no ens agrada.\nExposició 'Aquarel·les: Flors. Origen', de Cori Asens\nFins al 31 de març - Tortosa


Frain - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 05′ 10″ N, 5° 52′ 49″ E / 48.0861°N,5.8803°E / 48.0861; 5.8803Coord.: 48° 05′ 10″ N, 5° 52′ 49″ E / 48.0861°N,5.8803°E / 48.0861; 5.8803\nFrain és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 146 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Frain era de 146 persones. Hi havia 56 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills, 24 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 76 habitatges, 57 eren l'habitatge principal de la família, 15 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 75 eren cases i 1 era un apartament. Dels 57 habitatges principals, 51 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 3 en tenien dues, 6 en tenien tres, 16 en tenien quatre i 31 en tenien cinc o més. 43 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 30 habitatges hi havia un automòbil i a 22 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Frain el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 94 persones, 64 eren actives i 30 eren inactives. De les 64 persones actives 53 estaven ocupades (33 homes i 20 dones) i 11 estaven aturades (4 homes i 7 dones). De les 30 persones inactives 10 estaven jubilades, 11 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Frain hi havia 58 unitats fiscals que integraven 145,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.182 €.\nDels 7 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses extractives, 1 d'una empresa alimentària, 2 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.\nDels 3 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 2 eren lampisteries i 1 restaurant.\nL'any 2000 a Frain hi havia 11 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 959 hectàrees.\nSerocourt (1,4 km)\nMarey (2,3 km)\nMorizécourt (2,3 km)\nGignéville (3,4 km)\nSerécourt (4,4 km)\nMartigny-les-Bains (4,6 km)\nTignécourt (4,8 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Frain\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Frain a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Frain a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Frain&oldid=29106788»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 gen 2022 a les 03:31.


Nova teràpia cel·lular per restaurar el sistema immune en l'esclerosi múltiple i la neuromielitis òptica\nInici » Notícies » Nova teràpia cel·lular per restaurar el sistema immune en l'esclerosi múltiple i la ...\nBarcelona, 8 d'abril 2019\nUn estudi, impulsat per la Fundació Grup d'Afectats d'Esclerosi Múltiple (GAEM) i ”la Caixa”, descobreix una nova teràpia cel·lular per restaurar el sistema immune en l'esclerosi múltiple i la neuromielitis òptica.\nL'assaig, impulsat per la Fundació Grup d'Afectats d'Esclerosi Múltiple (GAEM) i ”la Caixa”, demostra que la teràpia cel·lular basada en cèl·lules dendrítiques tolerogèniques és segura.\nInvestigadors de l'Hospital Clínic - IDIBAPS, amb la col·laboració de quatre centres espanyols més i ”la Caixa”, han publicat un estudi a la revista Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS). Una imatge de recurs d’una pacient de l’Asociación Granadina de Esclerosis Múltiple.\nInvestigadors de l'Hospital Clínic-IDIBAPS, amb la col·laboració de quatre centres espanyols més, han publicat un estudi a la revista Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS) en el que demostren que la teràpia cel·lular basada en cèl·lules dendrítiques tolerogèniques és segura i no presenta efectes adversos en el tractament de pacients amb esclerosi múltiple (EM) i neuromielitis òptica (NMO). Aquest tipus de cèl·lules, que s'obtenen de la sang del propi pacient, estan modificades per inhibir la resposta inflamatòria característica d'aquestes malalties.\nL'assaig, impulsat per la Fundació Grup d'Afectats d'Esclerosi Múltiple (GAEM) i ”la Caixa", ha estat coordinat per Pablo Villoslada, cap del grup IDIBAPS Esclerosi Múltiple Patogènesi i Noves Teràpies i de la Universitat de Barcelona, i Daniel Benítez, facultatiu de la Secció de Immunoteràpia del Servei d'Immunologia de l'Hospital Clínic-IDIBAPS.\nIntrodueix les dades necessàries per enviar l'enllaç de la notícia, "Nova teràpia cel·lular per restaurar el sistema immune en l'esclerosi múltiple i la neuromielitis òptica"\nNota de premsa Nova teràpia cel·lular per restaurar el sistema immune en l'esclerosi múltiple i la neuromielitis òptica


La meva trajectòria professional va començar amb la LLicenciatura en Psicologia a la Universitat de Barcelona\nVaig continuar amb l’estudi i comprensió de les Dimensions Energètica, Emocional i Corporal del ser humà, a través de la Diplomatura en Reequilibri Corporal, Diplomatura en Energètica Hologràmica , Psych-k, Reiki i Yoga Nidra a L'Institut Ananda Yoga de Barcelona.\nVaig iniciarme a la Psicoteràpia amb el Màster en Psicoteràpia Integrativa Humanista a l’Institut Galene de Madrid.\nVaig continuar la formació en Psicoteràpia amb Richard Erskine de l’Institut de Psicoteràpia integrativa de Nueva York, continuant amb supervisió i formació en Psicoteràpia des de l’anàlisi transaccional al Cep Eric Berne de Barcelona.\nPosteriorment realitzo el Màster de Counselling Integratiu Humanista a l’institut Galene de Madrid\nM'especialitzo en Dinamiques de Grup realitzant el Màster de Psicoteràpia individual i de Grups a l’Institut d’Interacció de Barcelona.\nM'he especialitzat en Intervenció en Procesos de Dol amb Alba Pallas a l'institut IPIR Dol i en Intervenció en Psicoterapia del Trauma amb Mario Salvador en Cep Eric Berne.\nParal·lelament a la pràctica professional, m’he Supervisat amb George Escribano, Mario Salvador, Anna Gimeno i amb Josep Maria Herrera.\nConjuntament a la formació i supervisió, realitzo el meu propi procés de Psicoteràpia, per tal de coneixe'm millor a mi mateixa i obtindre coneixements des de l’experiència.\nAixí que la Psicologia, a format i continua sent una part important de la meva vida, ocupant una gran part del meu temps personal i professional.\nPer pròpia experiència, puc dir, que per aquesta via, es pot avançar considerablement cap a la realització del ser humà.\nL'inquietud pel coneixement de la dimensió espiritual del ser humà, em porta a la pràctica espiritual i viatjo a Brasil on realitzo el Diplomat d’Educació en Valors Humans.\nENTENG, que per tal de comprendre al ser humà, en tota la seva complexitat, es necessari atendre les dimensions mental, emocional, corporal, energètica i espiritual, a través d’una visió holística, que integri tots aquests aspectes en un tot unificat.\nCONFIO en la capacitat d'autorrealització del ser humà i en la seva capacitat per desenvolupar tot el seu potencial.\nCREC que el que diferencia al Ser Humà dels altres animals, es la seva capacitat de ser conscients de la seva naturalesa divina, a través dels valors humans que ens indiquen el camí.


Commoció a Manacor per la mort de dues germanes en accident de trànsit\nAltres tres persones sortiren vives de miracle d'una topada frontal a Peguera\nJ.S. | 26 desembre 2000\nUn dels cotxes és observat per persones que hi passaven.\nLa mort de les germanes Guadalupe i Sara Moreno Romaguera, de 43 i 40 anys d'edat respectivament, que es varen veure implicades en una col·lisió entre dos vehicles la matinada de diumenge a la carretera Manacor-Portocristo, ha commocionat els veïns de la ciutat. Tot i que les víctimes mortals no eren naturals de l'Illa, duien molts anys vivint a Manacor.\nEl sinistre va ocórrer devers les tres de la matinada a un tram de revolts i d'escassa visibilitat, considerat un punt negre per l'elevada xifra d'accidents que hi tenen lloc. Les germanes circulaven en un Nissan Primera en companyia del fill d'una d'elles, Lorenzo M.S., de 23 anys, que resultà ferit greu, i toparen contra un Renault Megane menat per Onofre G.G., veí de Manacor de 26 anys, que també quedà ferit.\nEl personal de les ambulàncies no va poder fer res per salvar la vida de les dones i els ferits foren traslladats a l'Hospital de Manacor amb ferides greus, on varen ser hospitalitzats de les seves lesions. La Guàrdia Civil no ha aclarit les causes de l'accident, però tot apunta que una maniobra perillosa d'algun dels conductors el provocà.\nD'altra banda, tres persones se salvaren de miracle en una espectacular topada frontal que ocorregué la matinada d'ahir a la carretera Palma-Andratx, a uns 200 metres del túnel de Peguera. Dos dels implicats quedaren ferits de consideració i els cotxes quedaren destrossats i convertits en ferralla.\nLa col·lisió entre el Jeep ocupat per una parella alemanya i un Ford Escort menat per José María S.M. es produí poc després de la una de la matinada. Aquest conductor i una dona alemanya resultaren ferits greus, mentre que el conductor del Jeep no patí mals d'importància. A conseqüència de l'impacte, els vehicles quedaren enmig de la calçada i el trànsit va ser aturat fins les tres. Els Bombers rescataren José María de l'interior del cotxe.


ANEM MILLORANT – Residencia Canigó\nHem passat uns dies dolents, hem hagut de reorganitzar totes les habitacions com ja sabeu i hem tingut alguns residents amb febre. En aquests moments tot aquest caos sembla està remitint. Sembla que tornem a una certa normalitat.\nEn un principi, es realitzaran les proves a tots els residents que tenim al Centre el dilluns dia 20. Així ens ho han confirmat aquest matí.\nSi tot va bé, ens estem plantejant que fins i tot alguns puguin , sempre en una part del Centre, començar a sortir de les habitacions. Ja que també per ells comença a ser dur estar tot el dia a les habitacions .\nEsperem tot vagi millorant de mica en mica, i aquestes són les notícies que us podem donar a dia d’avui. Recordeu que sempre ens podeu trucar al Centre que amb molt de gust us atendrem.


Coronavirus sense fre a Espanya: més de 2.000 casos nous des de divendres\nEl ministeri de Sanitat ha actualitzat les dades\nper Eric Mendo dilluns, 13 de juliol 2020 - 18:30h | Actualitzat a 13/07/2020 19:18h\nEn la darrera setmana s'han registrat 7 defuncions per coronavirus a Espanya | ACN\nEl Ministeri de Sanitat ha actualitzat aquest dilluns les dades de la incidència del coronavirus a Espanya després del segon cap de setmana sense dades. Aquest dilluns, 13 de juliol, els nous positius detectats en les últimes 24 hores han estat 164, en comparació als 333 del passat divendres. En total, els casos positius passen de 253.908 a 255.953. Per tant, entre el dissabte i aquest dilluns s'haurien detectat a Espanya fins a 2.045 casos nous positius de coronavirus.\nLes comunitats on s'han produït més contagis han estat, novament, Catalunya (42) i Aragó (32), seguides per Andalusia (18), Castella-La Manxa (16), Extremadura (16) i Madrid (13). Per una altra banda, fins a 1.975 persones han iniciat símptomes de Covid-19 en les dues darreres setmanes, de les que 683 s'han produït en els darrers set dies.\nRespecte a les morts, el Ministeri ha informat que en els últims set dies han mort a Espanya 7 persones per la Covid-19, situant la xifra total de defuncions des de l'inici de la pandèmia en 28.406. A més, 11.716 persones han ingressat a la Unitat de Cures Intensives (UCI), vuit en la darrera setmana. Finalment, 125.751 han necessitat hospitalització, 146 en la darrera setmana.\nEl Govern i les comunitats es coordinaran si els brots salten entre territoris\nEl Ministeri de Sanitat al costat de les comunitats autònomes, i en el si de ple de Consell Interterritorial de Sistema Nacional de Salut (CISNS), aprovarà diverses mesures coordinades de Salut Pública davant rebrots que afectin diverses regions.\nAquestes mesures, a més, seran d'obligat compliment en les comunitats autònomes on s'estableixin, com així es desprèn del 'Pla resposta primerenca en un escenari de control de la pandèmia per COVID-19', que aquest dilluns ha estat presentat al CISNS i s'espera que pugui ser aprovat aquest dijous en una nova reunió de l'organisme en què estan representades les comunitats autònomes i el departament que dirigeix Salvador Illa.\nL'objectiu del pla, que consta de cinc capítols i cinc annexos, és reduir l'impacte de la pandèmia pel nou coronavirus mitjançant l'enfortiment d'intervencions «ràpides, oportunes i eficaces» i, al mateix temps, preparar les capacitats d'Espanya davant un increment de la transmissió que, arribat el cas, pugui derivar en una segona onada de transmissió.\nEn concret, segons han informat fonts de Govern, l'actuació coordinada entre les CCAA i el Ministeri per implantar mesures d'obligat compliment en determinades regions es pot donar el cas que, per exemple, se celebrin festes regionals en diverses regions limítrofes i cadascuna vagi a implantar mesures diferents.\nEn aquest cas, i a causa del risc de contagi, es podria obligar que se suspenguessin en totes les comunitats aquests esdeveniments o que els mateixos se celebressin seguint unes mateixes regles. Aquest mecanisme està pensat, per ara, per dur a terme actuacions d'aquest tipus (com també tancament de locals o restriccions d'aforament en botigues) però no per establir el confinament de comunitats senceres.\nAixí, s'estableix que les actuacions de preparació i resposta davant possibles brots del nou coronavirus s'han d'adoptar de forma consensuada i coordinada pels diferents agents implicats en l'avaluació i gestió del risc de transmissió.\nEn el cas que es consideri necessari adoptar actuacions coordinades en salut pública que afectin diverses comunitats, correspondrà la seva declaració al Ministeri, previ coneixement del CISNS i amb audiència de les comunitats directament afectades, llevat de situacions d'urgent necessitat en aquest cas es prendran les mesures que siguin estrictament necessàries d'acord amb el que preveu la Llei de Cohesió i Qualitat del SNS.\nDe la mateixa manera, caldrà garantir mesures de preparació i resposta davant possibles brots, per a això destaca la necessitat d'adoptar iniciatives de preparació en els àmbits de salut pública, assistència sanitària i laboratori, la compra extraordinària de la vacuna de la grip i la preparació de les mesures farmacològiques i no farmacològiques enfront de la Covid-19 .


Idescat. Indicadors anuals. Activitats realitzades en un dia mitjà. Participació i durada mitjana de les activitats. Metodologia\nA Catalunya s'han fet dues edicions de l'EUT, l'edició de l'any a cavall dels anys 2002 i 2003 realitzada per l'INE en conveni amb l'Idescat i l'edició del 2010-2011 realitzada per l'Idescat.\nEn l'edició del 2002-2003, la mostra de llars proposada per l'INE va ser ampliada mitjançant un conveni de col·laboració amb l'Idescat. L'Idescat va fer l'explotació de les dades dels resultats de l'EUT per a Catalunya a partir de les dades del treball de camp realitzat per l'INE. La mostra ampliada a Catalunya va ser de 3.362 llars a Catalunya i 23.880 a tot Espanya. En l'edició del 2010-2011, l'Idescat va optar per fer la seva pròpia enquesta, on la mostra efectiva de llars va ser de 3.248 llars.\nRenda mitjana neta anual de les llars. Per sexe T\nIndicadors de desigualtat de la distribució de la renda T\nLlindar de risc de pobresa. Per composició de la llar T\nTaxa de risc de pobresa o exclusió social i els seus components T\nPoblació segons la dificultat per arribar a fi de mes. Per sexe T\nActivitats realitzades en un dia mitjà. Participació i durada mitjana de les activitats T\nTemps social T\nParticipació i durada mitjana de les activitats diàries T\nHorari d'activitats diàries T


Donald Trump ja ha triat: prefereix la reina Elisabet II a la seva compatriota Meghan Markle\nEl president dels EUA ja ha pres partit en l'enfrontament que separa actualment el Regne Unit\nBarcelonaEl president dels Estats Units, Donald Trump, ha lamentat avui l'anunci inesperat dels ducs de Sussex, Enric i Meghan, d'allunyar-se de la Casa Reial britànica, un procés conegut popularment com a Megxit. Això "no li hauria d'estar passant" a la reina Elisabet II, ha dit el president dels EUA.\n"Crec que és trist. Ja ho crec, crec que és trist. Ella és una gran dona", va dir Trump en referència a la reina quan li van preguntar per la decisió dels ducs de Sussex durant una entrevista amb la cadena Fox News. A la pregunta de si el príncep Enric hauria de replantejar-se la seva decisió, Trump va respondre: "No vull ficar-me en el tema, però tinc molt de respecte per la reina, crec que això no li hauria d'estar passant a ella".\nEl president dels EUA va dir que la reina "mai ha comès un error" des que està a el front de la Casa Reial i que ha tingut un regnat "perfecte". Trump ja va deixar caure que no sent simpatia per Markle a mitjans de l'any passat, quan el tabloide britànic The Sun li va preguntar en una entrevista pels comentaris de l'exactriu que el 2016 va dir que es mudaria al Canadà si l'actual mandatari resultava elegit a EUA. "Què en puc dir? No sabia que ella s'hagués posat tan grollera", va contestar llavors Trump. No obstant això, uns dies després, Trump va tuitejar que mai havia adreçat aquest qualificatiu a la duquessa de Sussex i ha acusat els mitjans de comunicació d'inventar-se'l.\nEls ducs de Sussex van anunciar dimecres passat, sense prèvia consulta a altres membres de la monarquia, que dividiran el seu temps entre el Regne Unit i l'Amèrica del Nord (possiblement el Canadà, on la duquessa va residir durant set anys) i que treballaran per arribar a ser econòmicament independents. L'anunci del popular matrimoni va caure com una bomba al Palau de Buckingham, va "disgustar" la sobirana, i ningú descarta que el fill petit de Carles d'Anglaterra i Diana de Gal·les, sisè a la línia successòria, pugui perdre els seus títols o fins i tot hagi de renunciar-hi.\nDonald Trump Meghan Markle Enric d'Anglaterra ducs de Sussex


▷ ⭐Definició de irradiar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de irradiar\nDefinició de irradiar\nara pots descobrir La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula irradiar, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa irradiar.\nUn cos, llançar rajos de llum, de calor, (sobre alguna cosa).\nExposar (un cos) a alguna mena de radiació.\n¿Cóm es diu irradiar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice irradiar en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà irradiar has de saber que la seva traducció és irradiar pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar irradiar\nEl termòmetre o el termoparell estaran protegits de la calor irradiat i col·locats directament en el corrent d’aire.\nPare Stephen va ser capaç d’irradiar tanta serenitat, pau […] i calor humà perquè era un home de paraula: tots vam ser testimonis de […] la seva fidelitat i devoció a la Litúrgia de l’Eucaristia i la Litúrgia de les Hores .\nAquests equips generen, […] fan servir i poden irradiar energia de radiofreqüència […] i, si no són instal·lats i usats d’acord amb […] el manual d’instruccions, podrien causar interferències perjudicials a les radiocomunicacions.\nLa fi d’aquesta informació és satisfer els requisits de la FCC relacionats amb la conformitat de […] dispositius de la Classe B: els equips descrits en aquest manual […] generen i podrien irradiar energia de radiofreqüència.\nLa Unió tindrà un paper polític més gran en el món i per fi serà capaç de pesar i, espero, […] exercir major influència en el concert de les […] nacions per irradiar l’ideal de pau [… ] ideal que va presidir el seu naixement.\nuna noia que irradia alegria.\nAquest equip […] genera, utilitza i emet energia de radiofreqüència […] i, si no s’instal·la i s’utilitza d’acord amb […] les instruccions subministrades, podria ocasionar interferències perjudicials per a les comunicacions per ràdio.\nNombroses investigacions han demostrat que no es produeixen pèrdues significatives de cap […] nutrient en irradiar els aliments.\nA més, la radiació s’enfoca el més possible per protegir el […] teixit normal i només irradiar cap a les cèl·lules […] canceroses.\nEls períodes dolorosos es caracteritzen per dolor abdominal inferior tipus còlic […] que es pot irradiar a la zona lumbar […] i a la part superior de les cuixes.\nNomés els autèntics testimonis poden irradiar de manera creïble la paraula que salva.\nEs localitza més típicament al […] abdomen baix i pot irradiar a la part baixa […] de l’esquena o als cuixes.\nEls beneficis d’irradiar els aliments són, […] entre d’altres: el control d’insectes i bacteris, com la salmonel·la.\nel sol irradia llum i calor.\nCom es podran irradiar els raigs manifestats si […] la flama no aquesta afirmada al cor?\nEl colze de tennista es manifesta mitjançant un dolor a la zona […] del colze que pot irradiar cap a la mà.\nÉs així com entenc aquest ideal, […] com una forma d’irradiar una llum sobre […] els obstacles de la justícia.\nAquest equip genera, utilitza i pot irradiar energia de ràdio freqüència i, si no s’instal·la i es fa servir d’acord […] amb les instruccions, […] pot causar interferència perjudicial a les ràdio comunicacions.\nNo hi va haver necessitat de recórrer a una […] programació provisional per salvaguardar un inventari de combustible sense irradiar de majors proporcions.\nL’equip […] genera, utilitza i emet energia de radiofreqüència.\nAl desembre […] es va assenyalar de nou un altre incident d’aquest tipus (en aquest cas, el descobriment d’un element sense irradiar), ocorregut en la mateixa central.\nNo poseu paper d’alumini a la part […] inferior del seu forn perquè contingui els vessaments, etc. Això bloqueja la calor que els elements […] del forn intenten irradiar.\nAquest tanc alberga més de […] seixanta posicions per irradiar mostres portades allà […] per sistemes pneumàtics i fas o guies […] per extreure neutrons per a diversos estudis científics.\nEl Pacte d’irradiar disciplina, ha de ser […] una vara per mantenir-nos en el camí correcte.\nAixí podrà irradiar les seves ones mentals amb força, […] poder i glòria.\nAquest equip […] genera, fa servir, i pot irradiar ones de radiofreqüència, […] i, si no s’instal·la o usa d’acord amb el manual d'[…] instruccions, pot causar interferències perjudicials per a la recepció de radiocomunicacions.\nA més, vull reiterar la necessitat de perseverar en la recerca de […] fórmules per a la pau a l’Orient Mitjà, per la seva […] capacitat d’irradiar i de projectar-se […] sobre altres conflictes regionals com el que acabo d’esmentar.\nhi ha aparells mèdics que serveixen per irradiar algunes parts del cos malaltes.\nPot produir una llum de pols fort a una longitud d'[…] ona específica per irradiar els borrissols, i el pèl […] i els seus fol·licles absorbiran selectivament la llum.\nLa dismenorrea es caracteritza per dolor abdominal inferior tipus […] còlic que es pot irradiar a la zona lumbar […] ia la part superior de les cuixes i […] habitualment s’associa amb nàusees, cefalea, fatiga i diarrea.\nUn pot […] immediatament començar a irradiar els bells raigs […] violetes de la confiança.\nEl reactor pot produir radioisòtops a escala de […] laboratori i permet irradiar mostres al nucli […] o dins del reflector.\nLa nostra comunitat, aquesta […] petita Església, d’irradiar fe, esperança i amor.


120 participants al XVII torneig de futbol platja júnior - 17/07/2015 » La Cala RTV\n120 participants al XVII torneig de futbol platja júnior\n17 . Jul, 2015 a les 12:52\nTot a punt perquè aquest dissabte la platja de Pixavaques aculli el XVIIè Torneig de Futbol Platja Júnior a l'Ametlla de Mar. Per tant, un any més aquesta platja de l'Ametlla de Mar es convertirà en un camp de futbol vora les ones on nens de categories pre-benjamí, benjamí, aleví, infantil i cadet mostraran el seu domini de la pilota.\n"Estem molt satisfets que després de tants anys hagi aquesta implicació dels nens i pares i mares en el torneig. És un dia per gaudir de la platja i el futbol i passar-s'ho el millor possible", subratlla Jose Mari Llaó.\nLLaó també recomana sobretot la protecció dels peus dels nens a l'hora de jugar a la platja i també l'ús de crema solar.\nAquesta iniciativa compta amb el suport d'Arjona construccions, excavació i transport, a més de l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar i l'Àrea Municipal d'Esports.\n0 respostes a "120 participants al XVII torneig de futbol plat..."


Nou judici a Lleida a un Guàrdia Civil acusat d’agredir un votant a Alcarràs l’1-O\nUn agent de la Guàrdia Civil s’ha assegut avui al banc dels acusats a Lleida per haver presumptament agredit un votant a Alcarràs (Segrià) durant el referèndum del Primer d’Octubre. La víctima, Carlos Garcia, denuncia que l’agent, a qui ja va identificar anteriorment, li va propinar un cop de puny a la cara. Considera que l’agressió del policia va ser desproporcionada ja que ell tenia les mans entrelligades amb altra gent i que per tant no representava cap perill. El policia, en canvi, ha reconegut que estava allà però ha negat haver colpejat ningú, durant la declaració que ha fet per videoconferència des de Sevilla al jutjat d’instrucció 2. Ho ha explicat l’advocat de la víctima, Marc Solanes, que demana que se li imposi una multa de 1.350 euros i tres mesos d’inhabilitació.\nSegons ha explicat Carlos Garcia, ell no va ser l’únic ferit aquell dia i per això ha decidit denunciar. ‘Van lesionar més gent i considero que l’actuació va ser totalment desproporcionada’, ha dit. A més, considera que la declaració que ha fet l’agent ha estat plena de mentides. ‘Ha dit que els vam insultar, quan es pot comprovar als més de cent vídeos gravats i que estan a Internet que l’únic que es cridava era votarem’. A més, l’encausat ha dit que van ser els manifestants els que li van fer mal a les mans. ‘Deuria de ser d’antonyinar gent que es va fer mal, perquè nosaltres no els vam fer res i en canvi érem nosaltres qui teníem els cops’, ha afegit.


El Madrid i Mourinho desvien l'atenció amb la típica cortina de fum\nAhir José Mourinho ja no tenia ganes de parlar de Wolfgang Stark, ni d'Ovrebo, ni de Busacca, ni de De Bleeckere, ni de Fisk. "Res a dir", deia cada cop que li insistien els periodistes sobre les seves dures acusacions de dimecres, en què deia que aquests àrbitres europeus havien afavorit el Barça a consciència. "Res a dir", repetia amb una lletania semblant a la dels "per què?" de l'altre dia. A Mourinho ja no li interessava recordar les acusacions que han provocat la denúncia formal del Barça a la UEFA, i en canvi va desviar l'atenció cap a una altra banda: "Una imatge val més que mil paraules, per més que hi hagi gent que pensi que les fotos estan retocades i que els vídeos són un muntatge", sumant-se a la tesi del club en la contradenúncia contra el Barça. Cal recordar que en el discurs del tècnic portuguès després de perdre 0-2 amb el Barça en cap moment va parlar de les simulacions dels jugadors blaugranes, i els mitjans de comunicació de Madrid l'endemà tampoc parlaven gaire del tema. Tot va esclatar dijous a la nit quan el Madrid es va treure de la màniga aquesta denúncia per fer contrapès a la del Barça. El pacte entre el club i el tècnic sembla clar: "Jo et dono suport incondicional, però tu deixes de parlar dels àrbitres". I per què?\nI per què el Madrid i Mourinho han girat el focus d'atenció cap al teatre que van fer, suposadament, els jugadors blaugranes per mirar d'enganyar l'àrbitre Stark, afegint que tot formava part d'un pla traçat per Guardiola? Doncs perquè, tal com explica el periodista de Marca TV i Ràdio Marca David Sánchez, que coneix bé l'entorn blanc, "a la directiva del Madrid no creuen en això dels àrbitres i, a més, els periodistes de la famosa central lechera diuen en veu baixa que no pot ser que el Madrid de les 9 Copes d'Europa jugui al 0-0". I no només els periodistes més afins a Florentino Pérez, sinó que firmes importants del periodisme madrileny mai li han comprat el discurs de la conxorxa judeomaçònica per fer guanyar el Barça i, al contrari, l'han criticat per dir el que va dir i també pel plantejament futbolístic d'equip petit. Com a mostra, dos exemples. Alfredo Relaño, director de l' As : "Un equip que es va plantar al darrere per escapar del Barça, amb la gespa alta i sense regar, buscant un 0-0 que donés pas a un improbable 1-1 a la tornada". I Santiago Segurola, adjunt al director de Marca : "L'esperpèntica intervenció de Mourinho després del partit atribueix el seu destí i el del Madrid a un contuberni universal, als fils invisibles d'una trama que pretén destruir-los". "L'afició, però, sí que creu en la tesi que els àrbitres afavoreixen sempre el Barça i estan en contra de Mourinho, ja que fa temps que es parla del Villarato i el portuguès és el primer tècnic que s'ha sumat a la teoria", explica el periodista de Madrid David Sánchez, que afegeix: "Són conscients que són inferiors futbolísticament i s'aferren a l'excusa fàcil, la del victimisme arbitral". Així, el Reial Madrid no pot desacreditar públicament el seu entrenador perquè es posaria el públic en contra, però tampoc pot tirar més benzina a un incendi encès per Mourinho que pot costar al tècnic i al club una sanció exemplar per la gravetat de les acusacions. L'estratègia, per tant, sembla clara, córrer una cortina de fum que faci molt soroll mediàtic i intentar que el temps apagui les brases d'un foc que podria cremar de debò els blancs, i que la UEFA no perdonarà. Potser per això ahir Mourinho va dir: "Jo només vaig preguntar per què", com aquell nen que sap que el castigaran perquè ha fet una cosa malament i de seguida intenta negar l'evidència. La història es repeteix\nTot i aquesta semirectificació del tècnic portuguès, mitja Europa ja el coneix com un entrenador avesat a les polèmiques. Forma part de la seva manera de gestionar la tasca d'entrenador allà on va. Mentre era al Chelsea, l'any 2007, es va encarregar de denunciar reiteradament una conxorxa arbitral que tenia com a objectiu afavorir el Manchester United. "Hi ha una norma nova, en futbol: al Manchester no se li xiulen penals en contra i al Chelsea no se n'hi pot assenyalar cap a favor", assegurava el tècnic portuguès l'abril del 2007. Ferguson es va enfadar molt amb aquestes declaracions i va assegurar: "Si ens xiulen un penal en contra, Mourinho guanya aquesta guerra, i això no és correcte, perquè posa massa pressió sobre els àrbitres". Al mateix temps, després de les acusacions de conxorxa a favor del Manchester United, l'entrenador dels red devils va instar les autoritats a prendre mesures. "Qui està canviant les normes? Nosaltres? La Federació Anglesa? La UEFA?", es preguntava un enfadat Sir Ferguson, que advertia d'una "croada personal" de Mourinho. Fins i tot Cristiano Ronaldo, aleshores l'estrella del United, va criticar-lo: "A Mou ja el coneixem tots, culpa els àrbitres quan perd per intentar desviar l'atenció". La història, doncs, es repeteix.


SET DE CAMINS: mayo 2016\nRUTA DELS ARROSARS\nAquesta es una ruta per a bicicleta de muntanya però que es pot fer amb una bicicleta convencional i molt fácil apta per a petits i grans.\nComençarem en el aparcament a l'entrada de Torroella de Montgrí (devant del Carrefour).\nSense necesitat de creuar la carretera i pujant pel pont del riu Ter girarem a l'esquerra,,,al camí de la gola tot seguint la mota del riu. El riu majestuós, amb una amplada considerable, amb fauna autóctona (ànecs, martinets, gavines, rossinyols, ...) farà que la passejada sigui molt agradable.\nArribarem fins a la gola del Ter.\nSi girem la vista veurem el Montgrí amb tota la seva allargada enmillarant-se al riu.\nAbans d'arribar trobarem una valla que podem creuar sense dificultat. Segons l'época de l'any la gola presenta un aspecte ben diferent....però sempre és maca.\nUn rétol ens indica que estem dintre la reserva natural dels aiguamolls del Baix Ter. Cal respectar la natura.\nDesprés de contemplar la gola, les Medes, el riu...recularem per allà on hem vingut fins a trobar la valla. Seguirem el camí que ens durà cap al Restaurant Picasso i el Restaurant La Gola.\nSense adonar-nos ja portem 7 qms.\nSeguirem el camí de la Fonollera en direcció al Camping Delfín Verde, que vorejarem. Just en la curva del darrera del camping surt un petit corriol que s'enfila fins anar a trobar dos bunkers. Hi ha una vista espectacular. Val la pena fer l'esforç de pujar-lo.\nBaixarem el corriol que ens durà fins a la carretera del camping. Creuarem al altre costat de carretera on hi ha un camí per a bicis. Trobarem els primers arrosars. Continuem veient el Montgrí.\nSegons l'época de l'any trobarem els arrosars anegats d'aigua, florits, sembrats....sempre es maco.\nSeguiu aquest enllaç: l'arrós de Pals per saber una mica més.\nA principis de maig es l'época de sembra i la recol.lecció es a finals de setembre.\nApa doncs, ja ho sabeu......trieu data.\nSeguirem el camí que traversa els arrosars. A banda i banda hi ha conreu d'arrós.\nUn camí ens portarà cap a les basses d'en Coll (us recomano una lectura acurada del enllaç per disfrutar una mica més d'aquest indret).\nPel mig dels recs podrem veure ànecs amb les seves cries.\nHi ha camps que semblen jardins....les roselles fan de les seves barrejant-se pels conreus.\nPortem 13 qms. gaudint de natura pura i dura.....ja tornem. Ara pasant per camins diferents. En trobarem el mas d'en Pere Ni. Seguirem el camí que ens portarà al Mas Gelabert. Seguirem els camins dels arrosars (en compte que no tots van allà mateix), és recomana que seguiu el track.\nDe tornada sempre tindrem el "bisbe mort" devant nostre.\nAnirem a sortir devant del Mas Pla. Ja haurem fet 19 qms, només en queden 4 qms per arribar al punt de partida. Tot pasant per la carretera del Mas Pinell en direcció a Torroella (aneu en compte).\nLa tornada pel camí que va paral.lel a la carretera, just per darrera de les naus industrials.\nArribem a Torroella pel mateix lloc on hem sortit. En total 24 qms.\nUs recomanem que visualitzeu el track abans de sortir.\na 13.5.16 No hay comentarios: Enllaços a aquest missatge


Associació Comarcal d’Empresaris del Berguedà - L'ACEB posa a disposició dels socis una eina per agilitzar les deduccions en R+D+i\nL'ACEB posa a disposició dels socis una eina per agilitzar les deduccions en R+D+i\nL'ACEB, a través de Fepime Catalunya, posa a disposició dels socis una plataforma online per ajudar a potenciar el finançament de la R+D+i\nUn conveni de col·laboració permetrà a totes les empreses socis de l'ACEB beneficiar-se a l’hora de calcular les deduccions fiscals provinents de les inversions en R+D+i a través de la plataforma fepime.deducible.es.\nActualment, Espanya disposa d’un marc fiscal favorable a la innovació ja que les deduccions fiscals en R+D+i permeten reduir l’Impost de Societats al 100% i, fins i tot, en el cas de no tenir aquest impost, es pot arribar a monetitzar.\nEl problema és que aquestes mesures s’estan infrautilitzant degut a la complexitat de la documentació que s’ha de presentar, per desconeixement i també per falta de recursos. Deducible.es és precisament un pont per eliminar tots aquests obstacles.\nEn aquest sentit, el software de deducible.es permet a l'empresa aprofitar aquests incentius i documentar-los i aplicar-los de manera senzilla i segura sense haver de recórrer a les grans consultores com fan les multinacionals.\nLes empreses que es registrin rebran, en menys de 24 hores, la trucada d’un consultor especialitzat i, en funció del projecte, en menys de tres setmanes la paperassa pot estar enllestida.\nDarrera modificació el Dimecres, 12 abril 2017 17:47\n« L’ACEB mostra la seva preocupació per la situació de la mineria\tSèniors ACEB, a l'aula »


Xoriço i calamars a la taronja - NOEL Alimentaria\nInici › Receptes › Plats Elaborats › Xoriço i calamars a la taronja\n1. Si l'espelta que tenim és integral, caldrà que la deixem en remull la nit anterior; si ja ve refinada, no caldrà. Si ha estat en remull, al matí escorrem l'aigua i la coem fins que estigui tendra. Mentre es cou prepararem els calamars, eliminant-ne la ploma interior i tallant-los en anelles primes. 2. Tallem la taronja a grills, eliminant la pell que els cobreix. Recollim el suc que caigui i el guardem per a l'amaniment. Tallem la ceba a la juliana i el tomàquet a rodanxes. Preparem l'amaniment barrejant els ingredients amb el suc de taronja. 3. Saltem els calamars durant 1-2 minuts. A la mateixa paella daurem el xoriço, amb un cop de calor per un dels costats n’hi ha prou. 4. En una banda hi posem l'espelta, a sobre hi posem la ceba, els grills de taronja, el tomàquet, el xoriço, els calamars i les fulles d'agrella. Reguem amb l'amaniment i servim.\n100 gr de Xoriço Noel 100 gr d'espelta 1 tomàquet 1 ceba tendra 1 taronja 200 gr de calamars Unes fulles d'agrella o una altra fulla verda que t'agradi Menta i julivert Oli d'oliva Un rajolí de suc de llimona Ratlladura de llimona Un pessic de bitxo mòlt Sal


Pullman, Philip - Llibres.cat | Llibreria online en català | La Impossible Llibreters Barcelona\n9780241475249 Pullman, philip PENGUIN lunes, 19 de octubre de 2020\nAutor: Pullman, philip Editorial: PENGUIN Data d'edició: 19/10/2020 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLa novel·la s'inicia quan la protagonista, la Lyra, te´ vint anys, estudia a la universitat i viu al Jordan College d'Oxford. La seva vida transcorre amb una aparent normalitat, pe... 9788417515867 Pullman, philip fanbooks miércoles, 2 de septiembre de 2020\nAutor: Pullman, philip Editorial: fanbooks Data d'edició: 02/09/2020 Disponibilitat immediata\nAutor: Pullman, philip Editorial: fanbooks Data d'edició: 01/09/2020 Sota comanda 3/5 dies lab.\nENTRA EN EL MUNDO DE LA MATERIA OSCURA.AHORA UNA SERIE DE TELEVISIÓN EN HBO.La maravillosa novela de Philip Pullman, nombrada como uno de los grandes libros de fantasía de todos lo... 9788416859320 Pullman, philip roca editorial martes, 1 de enero de 2019\nAutor: Pullman, philip Editorial: roca editorial Data d'edició: 01/01/2019 Sota comanda 3/5 dies lab.\nEn Malcolm, d'onze anys, i el seu daimoni, Asta, viuen amb els pares del noi A Trout Inn, a prop d'Oxford. A l'altra riba del riu Tàmesi, per on el noi navega sovint amb la seva ap... 9788491374152 Pullman, philip ESTRELLA POLAR miércoles, 8 de noviembre de 2017\nAutor: Pullman, philip Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 08/11/2017 Disponibilitat immediata\nPhilip Pullman regresa al mundo de La Materia Oscura con esta maravillosa primera entrega de su nueva serie.Malcolm Polstead, un joven adolescente de once años, y su daimonion Asta... 9788417092559 Pullman, philip ROCA EDITORIAL miércoles, 1 de noviembre de 2017\nAutor: Pullman, philip Editorial: ROCA EDITORIAL Data d'edició: 01/11/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nEn Malcolm, d&#x02019;onze anys, i el seu daimoni, Asta, viuen amb els pares del noi A Trout Inn, a prop d&#x02019;Oxford. A l&#x02019;altra riba del riu Tàmesi, per on... 9788491373896 Pullman, philip ESTRELLA POLAR miércoles, 1 de noviembre de 2017\nAutor: Pullman, philip Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 01/11/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLa matèria obscura III S'acosta una guerra terrible que les bruixes havien predit. En Will és el portador de la daga, l'arma més poderosa de tots els mons, i l'ha de lliurar a Lord Asriel, l'oncle de la ... 9788491373704 Pullman, philip ESTRELLA POLAR miércoles, 4 de octubre de 2017\nAutor: Pullman, philip Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 04/10/2017 Disponibilitat immediata\nLa matèria obscura II Perduda en un nou món, la Lyra arriba a una esgarrifosa ciutat, on coneix un noi misteriós, un assassí. El destí d'en Will està estranyament lligat al de la protagonista, i junts h... 9788491373698 Pullman, philip ESTRELLA POLAR miércoles, 4 de octubre de 2017\nLa matèria obscura I La Lyra, una nena òrfena d'onze anys que viu reclosa al Jordan College d'Oxford, rep com a do l'aletiòmetre, un estrany objecte semblant a una brúixola. Així comença una mágica ave... 9788491373681 Pullman, philip ESTRELLA POLAR miércoles, 4 de octubre de 2017\nLA MATERIA OSCURA III«Sí, iremos a la tierra de los muertos y luego regresaremos.»LA GRAN SERIE DE FANTASÍA DE TODOS LOS TIEMPOS, ESCRITA POR UNO DE LOS MEJORES NARRADORES DE NUEST... 9788417092580 Pullman, philip ROCA EDITORIAL domingo, 1 de octubre de 2017\nAutor: Pullman, philip Editorial: ROCA EDITORIAL Data d'edició: 01/10/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nENTRA EN EL MUNDO DE LA MATERIA OSCURA.AHORA UNA SERIE DE TELEVISIÓN EN HBO.La Materia Oscura, la nueva serie original de televisión de HBO protagonizada por Dafne Keen, Ruth Wilso... 9788417092573 Pullman, philip ROCA EDITORIAL domingo, 1 de octubre de 2017\nLa brújula dorada (materia oscura i)\nENTRA EN EL MUNDO DE LA MATERIA OSCURA.AHORA UNA SERIE DE TELEVISIÓN EN HBO.La maravillosa novela de Philip Pullman, nombrada como uno de los grandes libros de fantasía de todos lo... 9788417092566 Pullman, philip ROCA EDITORIAL domingo, 1 de octubre de 2017\nLa matèria obscura III S&#x02019;acosta una guerra terrible que les bruixes havien predit. En Will és el portador de la daga, l&#x02019;arma més poderosa de tots els mons, i l&#x02019;ha de l... 9788491373582 Pullman, philip ESTRELLA POLAR domingo, 1 de octubre de 2017\nAutor: Pullman, philip Editorial: ESTRELLA POLAR Data d'edició: 01/10/2017 Sota comanda 3/5 dies lab.\nLa matèria obscura II Quan la Lyra rep com a do un misteriós aletiòmetre, un estrany objecte semblant a una brúixola, començaun viatge extraordinari que la portarà a les terres gèlides de l&#x02019;... 9788491373575 Pullman, philip ESTRELLA POLAR domingo, 1 de octubre de 2017\nLa matèria obscura I La daga porta la Lyra a una esgarrifosa ciutat, on coneix un noi misteriós, un assassí. El destí d&#x02019;en Will està lligat de manera estranya al de la protagonista, i junts... 9788491373568 Pullman, philip ESTRELLA POLAR domingo, 1 de octubre de 2017\n9788415579083 Pullman, philip B de blok martes, 20 de noviembre de 2012\nAutor: Pullman, philip Editorial: B de blok Data d'edició: 20/11/2012 Sota comanda 3/5 dies lab.\nJim Taylor, l'amic de Sally Lockhart, ha estat buscant Adelaide tota la seua vida, des que va salvar la petita i pobra xiqueta d'una mestressa cruel, i després la va perdre de nou ... 9788498243734 Pullman, philip BROMERA EDICIONS martes, 18 de octubre de 2011\nAutor: Pullman, philip Editorial: BROMERA EDICIONS Data d'edició: 18/10/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\n9781847679307 Pullman, philip CANONGATE viernes, 6 de mayo de 2011\nAutor: Pullman, philip Editorial: CANONGATE Data d'edició: 06/05/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nJesús el bon home i crist el trampós\nEn aquesta enginyosa i captivadora recreació de la vida de Jesús, Philip Pullman revisa el relat que més influència ha tingut en la història de la humanitat. Dóna una nova perspect... 9788496735576 Pullman, philip LA CAMPANA EDICIONS miércoles, 16 de marzo de 2011\nAutor: Pullman, philip Editorial: LA CAMPANA EDICIONS Data d'edició: 16/03/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nPhilip Pullman decide revisitar la historia más influyente de todos los tiempos y construye una versión ingeniosa y polémica de la vida de Jesús. En realidad, la virgen María tuvo ... 9788439723578 Pullman, philip MONDADORI ESPAÑA martes, 1 de marzo de 2011\nAutor: Pullman, philip Editorial: MONDADORI ESPAÑA Data d'edició: 01/03/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nSally Lockhart viu dedicada a la seua filla, Harriet, en una bonica casa que comparteix amb els seus amics, Jim Taylor i Webster Garland, i el seu negoci no havia anat mai tan bé. ... 9788498248579 Pullman, philip BROMERA EDICIONS martes, 22 de febrero de 2011\nAutor: Pullman, philip Editorial: BROMERA EDICIONS Data d'edició: 22/02/2011 Sota comanda 3/5 dies lab.\nContra la indentidad\n9788432243202 Pullman, philip SEIX BARRAL EDITORIAL lunes, 11 de octubre de 2010\nAutor: Pullman, philip Editorial: SEIX BARRAL EDITORIAL Data d'edició: 11/10/2010 Sota comanda 3/5 dies lab.\nL'ombra del nord\nSally Lockhart s’ha establert com a assessora financera a la City del Londres victorià, però no ha perdut el seu poder d’atracció per als misteris. El sospitós cas de la fallida de... 9788498246377 Pullman, philip BROMERA EDICIONS miércoles, 8 de septiembre de 2010\nAutor: Pullman, philip Editorial: BROMERA EDICIONS Data d'edició: 08/09/2010 Sota comanda 3/5 dies lab.\nQuan la Lyra rep com a do el misteriós aletiòmetre, un estrany objecte semblant a una brúixola, comença un viatge extraordinari que la portarà a les gèlides terres de l'Àrtic, on r... 9788499301327 Pullman, philip EMPURIES EDITORIAL martes, 1 de junio de 2010\nAutor: Pullman, philip Editorial: EMPURIES EDITORIAL Data d'edició: 01/06/2010 Sota comanda 3/5 dies lab.\nAlguns relats s’assemblen als rellotges mecànics: quan els donem corda, res no els pot aturar, i avancen imparables fins que arriben al desenllaç previst, sense que els protagonist... 9788498243932 Pullman, philip BROMERA EDICIONS martes, 9 de marzo de 2010\nAutor: Pullman, philip Editorial: BROMERA EDICIONS Data d'edició: 09/03/2010 Sota comanda 3/5 dies lab.\nRose, Lily i Ned s' escapen de l' orfenat durant una nit fosca.Hauran d' esquivar els perills que assetgen els carrers tenebrosos de Londres. No els agradaria gens creuar-se amb Ma... 9788498244304 Pullman, philips BROMERA EDICIONS lunes, 2 de noviembre de 2009\nAutor: Pullman, philips Editorial: BROMERA EDICIONS Data d'edició: 02/11/2009 Sota comanda 3/5 dies lab.\nPoc després de morir el seu pare en un naufragi a l'Extrem Orient, la Sally Lockhart rep una carta anònima ben estranya. L'amenaça que conté el missatge és tan espantosa que mata u... 9788498244441 Pullman, philip BROMERA EDICIONS domingo, 1 de noviembre de 2009\nAutor: Pullman, philip Editorial: BROMERA EDICIONS Data d'edició: 01/11/2009 Sota comanda 3/5 dies lab.\nés estiu, La Ginni i el seu pare estan tant units com sempre. Des de petitahan viscut el seu pare i ella sols, són com germans. La Ginni té temps per estar amb els amics, treballar... 9788492790821 Pullman, philip Estrella Polar miércoles, 14 de octubre de 2009\nAutor: Pullman, philip Editorial: Estrella Polar Data d'edició: 14/10/2009 Sota comanda 3/5 dies lab.\n9788484415077 Pullman, philip MONTENA EDICIONES martes, 31 de marzo de 2009\nAutor: Pullman, philip Editorial: MONTENA EDICIONES Data d'edició: 31/03/2009 Sota comanda 3/5 dies lab.


Wikiloc - ruta Pic de Saoubiste (2.261m) i mitja volta al Midi - El Portalet, Aragón (España)- GPS track\nPic de Saoubiste (2.261m) i mitja volta al Midi\n6.262 342 2773\nPICO CANAL ROYA (2.348 m.) - DESDE EL PARKING DE ANÈOU (Con Raquetas de Nieve) (raquetes de neu)\nMagnífica excursió combinada entre la clàssica volta al Midi i la pujada al refuge d'Ayous des de Bous-Artigues. Des de l'aparcament de la carretera del Portalet, es puja al refuge Pombie quan la gent encara es desperta. La primera idea era pujar al Midi però el desequipament de la via normal fa que la corda es faci imprescindible, sobretot a la segona xemeneia i especialment per baixar (rapel). El pic de Saoubiste és una bona alternativa per fer cim i té un accés rapid i fàcil.\nLa baixada al Lac de Bious-Artigues pel Col Long de Magnabaigt és espectacular i permet arribar a l'aparcament de dalt de Bious-Artigues, actualment accessible només durant algunes hores o per certs vehicles. Aquí ens havíem de trobar amb la resta de l'expedició que venia en cotxe directament a aquest aparcament però entre que estava tancat I que pujaven per l'altra banda del llac, no ens vam trobar fins al refugi, on havíem quedat que menjaríem.\nLa pujada al refugi d'Ayous comença per una pista formigonada en els trams més inclinats fins al Pont d'Ayous on deixem el Tour del Midi oficial i enfilem el camí que puja pel bosc cap als llacs. Primer trobarem el de Roumassot, després el de Miey i finalment el de Gentau, on es troba el refuge en posició dominant. Aleshores segur que recordareu la fotografia del Midi reflectit a les aigües d'un d'aquests llacs. Arribats al refugi, després d'un banyet al llac, menjarem alguna cosa per poder tenir energies per completer la volta.\nL'itinerari puja una mica més fins al llac de Bersau i salta per un collet al peu de l'altiu Pic Casterau per, ara sí, començar la baixada de retorn. Passarem prop d'algun avenc i un llac més, el Casterau, un parell de granges i arribarem al pla, al final del qual enllaçarem amb el camí de pujada (pont de Bious). Tot plegat un autèntic regal d'excursió al Pirineu occidental.\n013 Cabane de l'Araille\n014 inici cami\n015 col de Soum de Pombie\n016 Ref Pombie\n017 Col de Suzon\n018 peu Midi\n019 Pic Saoubiste\n020 trencall Magnabaigt\n021 Lac Bious-Artigues\n022 pont de Bious\n023 Lac Roumassot\n024 Lac Gentau\n025 Ref d'Ayous\n026 Lac Bersau\n027 trencall col Moines\n028 Lac Casterau\n029 Cab de la Hosse\n033 parking de baix\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Pic de Saoubiste (2.261m) i mitja volta al Midi https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/pic-de-saoubiste-2-261m-i-mitja-volta-al-midi-19442215 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Més de 30 anys dels primers moviments ecologistes a Catalunya: Els Aiguamolls de l’Empordà – Greenhub\nMés de 30 anys dels primers moviments ecologistes a Catalunya: Els Aiguamolls de l’Empordà\nEntre càmpings, urbanitzacions i poblacions de marcat caràcter turístic de temporada estival neix un oasi de calma i tranquil•litat situat entre els municipis de Sant Pere Pescador i Castelló d’Empúries, a la badia de Roses, Alt Empordà. Es tracta de la segona zona humida més gran de Catalunya, només superada pel Delta de l’Ebre. Consta d’una superfície total de 4.866 ha, de les quals 824 ha són reserva natural integral i 9 ha són reserva natural parcial (Generalitat de Catalunya). Està situat a la confluència del riu Muga i del Fluvià, creant tot un conjunt de prats inundables d’alt valor paisatgístic i ecològic, sobretot per les aus migratòries, que fan escala en el seu transcurs entre els països freds del nord d’Europa i el càlid continent africà.\nAmb aquesta petita ressenya, la majoria de gent sabrà que es tracta dels Aiguamolls de l’Empordà, ja que a nivell de Catalunya, és segurament un dels parcs naturals més emblemàtics, coneguts i visitats.\nFig. 1. Situació dels Aiguamolls de l’Empordà. Font: Generalitat de Catalunya\nFa uns mesos es va celebrar el 30 aniversari de la creació del parc, que es va produir l’any 1983, amb la Llei 21/1983 de 28 d’octubre de declaració de paratge natural d’interès nacional de reserves integrals zoològiques i botàniques dels Aiguamolls de l’Empordà. Aprofitant aquest aniversari volem recordar el que va costar que aquest espai es mantingués fora de l’abast de les grans inversions urbanístiques dels anys 60 i 70 a la zona de la Costa Brava. Eren els anys dels “Planes de Desarrollo” de finals de la dictadura i principis de la transició. S’estava tendint a apostar fort pel turisme de sol i platja, amb un creixement d’urbanitzacions costaneres executat de forma ràpida i desendreçada. En la zona de l’Empordà, ja s’havien executat grans urbanitzacions com Santa Margarida (Roses) i Empuriabrava (Castelló d’Empuries). Aquesta última es tracta d’una macrourbanització construïda en els prats d’arròs i pantans empordanesos drenats, en forma de marina residencial d’alt estànding i ciutat de vacances, com altres complexes de la Costa Blava francesa, o la costa de Florida als EUA, imitant els canals venecians.\nFig. 2. Vista aèria de la urbanització Empuriabrava. Font: www.deviajeporcatalunya.com\nVeient el bon rendiment que tenien aquests emplaçaments, es va crear un nou macroprojecte constructiu sota el nom de Port Llevant, en la zona de l’actual Parc Natural. Els promotors tenien tots els permisos i la majoria de gent local a favor, ja que el cultiu de la terra en general i, de l’arròs en particular, eren feines molt dures i mal pagades, i es veia com una oportunitat de progrés, tendint cap a una terciarització de l’economia. A més, es contemplava com un “sanejament” del territori, ja que les zones humides estaven directament relacionades amb malalties i mosquits, en definitiva, zones insanes.\nNo obstant, aquest projecte mai es va arribar a executar, gràcies als activistes ecologistes locals, que van fundar l’any 1976 el Grup per la Defensa dels Aiguamolls Empordanesos (GDAE). Es tractava dels primers moviments per la preservació del patrimoni natural a Catalunya. Era una època de marcat canvi polític, la gent tenia molt poder de mobilització, protesta i manifestació. Realitzant accions legals com recursos al govern i conscienciació ciutadana i accions més reivindicatives com acampar als terrenys on s’havia de començar la urbanització, van aconseguir aturar les obres i que la Generalitat, recentment restablerta, expropiés els terrenys. L’any 1983 es va aprovar la llei de protecció que va salvaguardar definitivament el que actualment és el Parc Natural dels Aiguamolls del l’Empordà.\nActualment, lluny de ser un territori protegit i intocable (excepte la reserva integral d’accés exclusiu per científics per tal de realitzar recerca) el Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà consta d’una xarxa de camins amb diversos punts d’observació d’aus i un centre d’interpretació, entre d’altres serveis, per tal d’acostar la població a aquest espai. D’aquesta forma, a més de protegir la natura, es pot aprendre d’ella ensenyant a les noves generacions a conservar-la. Tot un exemple de justificació de per què cal protegir el patrimoni natural salvat per la pressió social d’uns pioners fa més de 3 dècades.\nEmpordà Turisme Catalunya-Costa Brava http://www.empordaturisme.com/\nEmpordà Turismo Catalunya-Costa Brava http://www.empordaturisme.com/\nPrevi Post previ Conflictes territorials per la implantació de l’energia eòlica al sud de Catalunya\nSegüent Següent Post Biomonitorització de metalls pesants en entorns mediterranis\n6 han pensat en “Més de 30 anys dels primers moviments ecologistes a Catalunya: Els Aiguamolls de l’Empordà”\n07/05/2014 a les 18:59\n#Aiguamolls #Empordà 30 #aniversari del #Parc #Natural i dels primers #moviments #ecologistes a Catalunya. http://t.co/nB8BVIvSHP\n07/05/2014 a les 19:00\nRT @greenhublog: #Aiguamolls #Empordà 30 #aniversari del #Parc #Natural i dels primers #moviments #ecologistes a Catalunya. http://t.co/nB8…\n08/05/2014 a les 10:08\n09/05/2014 a les 09:17\n10/05/2014 a les 11:25\nMés de 30 anys dels primers moviments ecologistes a Catalunya: Els Aiguamolls de l’Empordà a @greenhublog http://t.co/agGeiw3p7b\n10/05/2014 a les 11:31


Report diari sobre el coronavirus: Els càlculs optimistes d'Illa sobre el vaccí i els retrets d'Aragonès a Sánchez per la falta de mesures\nReport diari sobre el coronavirus: Els càlculs optimistes d’Illa sobre el vaccí i els retrets d’Aragonès a Sánchez per la falta de mesures\nActualització: 11.11.2020 - 19:48\nLa Generalitat Valenciana ha ampliat una setmana més el tancament perimetral perquè les dades epidemiològiques encara no aconsellen d’aixecar la mesura. Al Principat, el conseller d’Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, ha proposat públicament que el sector de la restauració serveixi menjar a les terrasses entre les 13.00 i les 16.00. El Departament de Salut no s’hi ha pronunciat, però el Gremi de Restauració ho ha considerat una “proposta de fireta” i “insuficient”, i continua reclamant a la Generalitat que aixequi la restricció. Per la seva banda, la portaveu del govern i consellera de Presidència, Meritxell Budó, ha insistit que el Procicat podria flexibilitzar les mesures, malgrat que Salut és partidària d’allargar-les quinze dies més. El vice-president, Pere Aragonès, ha exigit al president espanyol, Pedro Sánchez, que aprovi una moratòria dels imposts dels sectors afectats per les restriccions i que apliqui un pla de xoc econòmic i social de manera urgent.\nEl ministre de Sanitat espanyol, Salvador Illa, ha assegurat que el maig vinent pot haver-hi “un percentatge força rellevant” de la població de tot l’estat vaccinada. Ha dit que el govern espanyol podria disposar de vint milions de dosis de la farmacèutica Pfizer per a immunitzar uns deu milions de persones de franc. En relació amb el vaccí d’aquesta farmacèutica, la Comissió Europea ha comprat tres-cents milions de dosis anticipadament. Dos dies després de l’anunci de Pfizer sobre el 90% d’eficàcia del seu projecte de vaccí, Rússia ha assegurat que el seu vaccí Sputnik V en té un 92%, segons dades preliminars.\nEl govern espanyol ha decidit avui que demanarà una PCR negativa feta setanta-dues hores abans als viatgers provinents de països que considera de risc. També ha anunciat la rebaixa de l’IVA de les màscares, del 21% actual al 4%.\nAls Països Catalans hi ha 380.145 casos, 17.381 morts i hi ha 927 pacients a les UCI:\nA tot el món, les darreres xifres són de 52.154.460 confirmats i 1.285.075 morts. Del total de casos, 36.558.026 ja es consideren guarits, segons dades de Worldometer. Els sis estats més afectats són:\n–Els Estats Units d’Amèrica, amb 10.592.117 casos i 246.130 morts;\n–L’Índia, amb 8.667.987 casos i 127.918 morts;\n–El Brasil, amb 5.730.361 casos i 163.078 morts;\n–Rússia, amb 1.836.960 casos i 31.593 morts;\n–L’estat francès, amb 1.829.659 casos i 42.207 morts;\n–L’estat espanyol, amb 1.417.709 casos i 40.105 morts.\nLa píndola de Jordi Goula: ‘Autònoms, de la desesperació a l’emprenyament’\n–VilaWeb: [DADES] Castella i Andalusia, els territoris de l’estat espanyol que oculten més morts de la covid\n–BBC: Immunitzant el món contra la covid-19 (en anglès)\n–Le Monde: Quan podem esperar el vaccí? Qui serà prioritari? (en francès)\n–Publico: Raigs X en tres brots: com la covid-19 es va estendre en aquests llocs de feina (en portuguès)\n–La Stampa: Així es combat el coronavirus a les UCI, enmig del terror de l’última trucada (en italià)\n–The New York Times: Aquestes viles van confiar al mateix doctor els tests de detecció. Els va cobrar 1.944 dòlars per mostra (en anglès)\n–El País: Dona, jove i malalta sis mesos després d’haver-se curat: així són els afectats per la covid de llarga durada (en castellà)\n–“Per culpa de la pandèmia, hauré d’esperar com a mínim un any més a veure la família”\n–Aragonès retreu a Sánchez que no suspengui els imposts dels sectors afectats per les restriccions\n–El País Valencià ampliarà una setmana més el tancament perimetral\n–El govern espanyol rebaixa l’IVA de les màscares del 21% al 4%\n–Brussel·les compra anticipadament 300 milions de dosis del vaccí de Pfizer-BioNTech\n–Rússia assegura que el vaccí Sputnik V té una eficàcia del 92%\n–El govern espanyol exigirà una PCR negativa als viatgers procedents de països que considera de risc\n–Comença a Castelló la fira TROVAM 2020, un exercici de resistència del sector musical\n–Una nova edició d’altura del ‘Pickwick’ de Dickens, en la versió de Josep Carner, acoloreix un Any Carner destenyit per la pandèmia


Aliança amb el CERN | Barcelona Ciència\nCollide International Barcelona\nInici » Pla Barcelona Ciència » Els tres eixos i les deu línies estratègiques » Aliança amb el CERN\nAliança amb el CERN\nL’Ajuntament de Barcelona i l’Institut de Cultura han fet una aliança amb el CERN, el Laboratori Europeu de Física de Partícules Elementals, per tal de crear una nova col·laboració en el programa Collide International i contribuir al seu èxit en el període 2019-2021. Aquesta col·laboració pren forma amb el Premi Collide International i constitueix una de les deu línies estratègiques del Pla Barcelona Ciència. Concretament, aquesta línia contempla l'aliança amb el CERN per fomentar les arts i la ciència mitjançant el programa Collide, la residència artística combinada al CERN i a una fàbrica de creació de referència a Barcelona, i el desplegament d'accions educatives en la interrelació entre ciència i art.\nEl premi Collide International Barcelona\nCollide International és un dels programes centrals d’Arts at CERN, en col·laboració amb l’Institut de Cultura de Barcelona, l’Ajuntament de Barcelona i el CERN pel període 2019-2021. El premi es tradueix en una convocatòria artística anual establerta al CERN que convida a artistes o col·lectius de qualsevol nacionalitat i edat a presentar una proposta de projecte artístic a desenvolupar com a part d’una residència, i a treballar i inspirar-se al costat d’una extraordinària comunitat científica al CERN. Barcelona, a través de la participació de l’Institut de Cultura i de l’Ajuntament, és la tercera ciutat que col·labora amb el programa després de Linz (en col·laboració amb Ars Electronica) i Liverpool (en col·laboració amb FACT).\nA través del premi Collide International es vol desafiar i transformar la manera com l’art i la ciència es troben, i com la ciència pot influir a l'hora de crear noves formes d’expressar l’art. En aquest marc, la convocatòria del premi s’obrirà un cop per a cadascun dels anys de l’aliança, això és el 2019, 2020 i 2021.\nResidència al CERN i a la Fabra i Coats\nEn cada una de les convocatòries, el premi concedeix una residència de tres mesos a la persona o col·lectiu guardonat per a què pugui ampliar la seva investigació i innovar. Durant dos mesos, aquesta residència es realitza al mateix CERN, a Ginebra, treballant en contacte amb professionals de l’àmbit de la física de partícules, l’enginyeria, les tecnologies de la informació i del món del laboratori.\nDurant el tercer mes, l’estada és a la Fabra i Coats, Fàbrica de Creació i Centre d'Art Contemporani de Barcelona. En aquesta segona fase a Barcelona, les persones residents tindran l’oportunitat d’ampliar i aplicar la seva recerca a través de la xarxa científica i cultural de la ciutat. L’ambient obert i col·laboratiu de la Fabra i Coats, amb un ampli programa d’exposicions i projectes comunitaris, ofereix a l’artista un entorn excel·lent per reflexionar i contextualitzar l'obra. Barcelona és una ciutat vibrant que combina la tradició més artística i innovadora amb la investigació científica més avançada, i condueix així a l’aparició de noves expressions artístiques que van més enllà de les disciplines tradicionals.\nRosa Menkman, guanyadora el 2019\nL’artista i investigadora especialitzada en glitch art Rosa Menkman és la guanyadora de la primera edició del premi Collide International Barcelona. La guardonada ha estat seleccionada entre un total de 228 inscripcions d’artistes de 49 països diferents que s’han presentat a la convocatòria.\nRosa Menkman guanya la primera edició del premi Collide International Barcelona\nCollide International a la Fabra i Coats\nCollide International a Arts at CERN


El TIL a Madrid, un desastre | card.cat\nFEDEA és una fundació que va néixer l’any 1985 per iniciativa de Luis Ángel Rojo, director en aquells moments del “Servicio de Estudios del Banco de España”. L’objectiu fundacional de FEDEA és influir positivament en la societat fent investigació sobre les qüestions econòmiques i socials actuals i fent la divulgació posterior d’aquestes investigacions. La seva pàgina web defineix FEDEA com una fàbrica d’idees.L’activitat de FEDEA es basa en tres principis fonamentals: Investigació, influència en la política econòmica i divulgació.\nSi voleu llegir tot l’estudi el podeu trobar a FEDEA.\nAquest article s'ha catalogat com a Educació, Opinió, Política i s'ha etiquetat amb desastre, estudi, Madrid, TIL per Tomàs Martínez representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


22005 - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Search Results: 22005\n2 p, 1.3 MB Sociologia de l'Educació  / Massot,Margarida ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de l'Educació\n1 p, 914.3 KB Sociologia de l'Educació  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de l'Educació\n1 p, 549.9 KB Sociologia de l'Educació  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de l'Educació\n1 p, 937.7 KB Sociologia de l'Educació  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de l'Educació\n1 p, 943.9 KB Sociologia de l'Educació  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de l'Educació\n2 p, 1.0 MB Sociologia de l'Educació  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències de l'Educació


rol | Psico-Ajuda\nQuè és un rol?\nAl llarg de la vida tots passem per diferents rols: fills, pares, alumnes, amics, companys de feina, home, dona,… i en més o menys mesura, sabem què és el que hem de fer per comportar-nos coma tal.\nComplir un rol suposa comportar-se segons uns patrons, pautes o normes determinades. Així doncs, podem definir un rol com un conjunt d’accions estandarditzades necessàries per desenvolupar una comesa social concreta i específica, és a dir, un conjunt de conductes esperades que es vinculen amb una determinada posició en el nostre entorn.\nLa transmissió dels coneixements sobre cada una de les característiques dels rols es fa a través de la socialització mitjançant la família, l’escola, els grups d’iguals, els mitjans de comunicació, la feina…\nSovint, apareixen discrepàncies entre les expectatives que es tenen sobre un determinat rol i es produeix un conflicte de rol. N’hi ha de diferents tipus:\nConflicte inter-rol: col.lisió entre alguns dels nostres rols en un moment determinat.\nConflicte intra-rol: coexistència de pautes que poden ser incompatibles en un mateix rol.\nConflicte persona-rol: incompatibilitat entre els desitjos, necessitats i creences de la persona amb les expectatives del rol que desenvolupa.\nSobrecàrrega del rol: demandes que diferents persones fan simultàniament a una mateixa persona i que no poden ser ateses simultàniament. La persona ha de decidir quina realitzar.\nAmbigüitat del rol: en situacions on existeix una ambigüitat en les expectatives sobre la conducta a realitzar en relació a un determinat rol. Es dóna en situacions de canvi de definició del rol o aparició de nous rols.\nEtiquetat amb: rol, social


L’Ajuntament d’Ulldecona adjudica les obres de millora de l’enllumentat públic dels Valentins – Ajuntament d'Ulldecona\nDesprés de la reunió de la mesa de contractació i la valoració de les ofertes presentades, l’Alcaldessa d’Ulldecona, Núria Ventura, ha signat ja l’adjudicació del projecte de millora de l’eficiència energètica de l’enllumenat públic dels Valentins. L’empresa adjudicatària és Muntatges Lleida S.A amb un pressupost d’execució de l’obra de 36.446 euros i l’ampliació del termini de garantia en 9 anys. L’actuació preveu la renovació de les lluminàries existents i columnes amb defectes a diferents carrers del nucli dels Valentins, que es troben actualment en molt mal estat.\nSegons explica l’Alcaldessa, Ulldecona segueix així “implementant polítiques de millora i estalvi energètic de l’enllumenat públic, amb el canvi de lluminàries, el canvi de tots els conductors de la instal·lació d’enllumenat per uns de nous i adequats a la normativa actual i adaptació dels quadres elèctrics a la nova reglamentació”.\nLes actuacions que s’han dut a terme al nucli d’Ulldecona des del 2019 fins avui, amb una inversió superior al mig milió d’euros, i finançades amb una subvenció de Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), han permès canviar més d’un miler de punts de llum, amb un estalvi anual de 67.000 euros aproximadament. A més, Ventura ha destacat l’impacte a nivell mediambiental que ha tingut aquesta actuació “ passant d’unes dades d’emissió de 240.331’24 a 46.046’77 kg de CO2 eq, el que es tradueix amb una reducció de 194’28 tones de CO2 a l’any (43’39 tep/any – tona equivalent de petroli) segons les dades del projecte tècnic”.


FETE-UGT i USO denuncien el retard en el pagament als treballadors i treballadores de Gaspar Hauser\nEl Comitè d’empresa del centre educatiu APNAB integrat pels sindicats UGT i USO, ha denunciat les irregularitats en l’abonament de les nòmines als treballadors i treballadores del Centre d’Educació Especial Gaspar Hauser.\nEls sindicats critiquen que el centre ha implantat com a pràctica habitual pagar les nòmines amb l’excusa que l’Administració paga tard. UGT i USO consideren curiós que això només passi en aquest centre i no en la totalitat de centres d’atenció a persones amb discapacitat concertats amb l’Institut Mallorquí d’Afers Socials (IMAS) sostinguts amb fons públics.\nUGT i USO recorden que el Conveni de Centres d’Atenció a Persones amb Discapacitat i l’Estatut dels Treballadors diu que els treballadors i treballadores han de cobrar a mesos vençuts, dins dels primers cinc dies del mes següent. Si no es fa així, s’estableix un interès de demora d’un 10% del que es deu.\nLes dues organitzacions sindicals han manifestat que si aquesta situació no es corregeix, emprendran les accions legals oportunes tal com fer una convocatòria de vaga abans d’acabar el curs.


Càritas organitza una jornada de formació del voluntariat reflexionant sobre les migracions i els drets de les persones\nBy admin on\t 1 de març de 2019 Càritas\nCàritas Diocesana de Vic fa el dissabte 9 de març una jornada de formació. Sota l’anunciat «Compartint el viatge amb drets» en aquesta sessió matinal hi intervindran Lluís Magriñà, director del Centre d’espiritualitat La Cova de Sant Ignasi de Manresa i Paco Aperador, membre de l’wquip de Migracions de Cáritas Española. La jornada es farà a la sala d’actes de l’Escola Vedruna l’Escorial (c. Santa Joaquima de Bruna) de Vic i està destinada a voluntaris, directius, tècnics… de la institució. La jornada començarà a 2/4 de 10 del matí.\nAquesta sessió estarà centrada amb el discerniment i l’acció de Càritas davant el repte de la mobilitat humana i vol fer una reflexió viva i participativa sobre el fet migratori, a partir de les experiències de Magriñà i Aperador.\nLluís Magriñà (Barcelona, 1946), va entrar a la Companyia de Jesús l’any 1964 i va ser ordenat com a sacerdot l’any 1976. És llicenciat en Teologia i va estudiar Educació Comparada a la Universitat de Chicago, als Estats Units.\nS’ha dedicat sobretot al món de l’ajuda humanitària i la cooperació al desenvolupament. Va ser fundador i director durant 15 anys de l’ONG Intermón. Més endavant, des de l’any 2000 i fins al 2007, va dirigir el Servei Jesuïta als Refugiats. Ha estat consultor del Pontifici Consell per als Migrants i Itinerants del Vaticà.\nL’educació ha estat un altre dels seus camps d’acció: durant 4 anys va ser delegat d’educació dels Jesuïtes de Catalunya i posà en marxa Jesuïtes Educació, la xarxa que aplega les escoles de la Companyia de Jesús a Catalunya. Des del 2008 fins a 2014 va ser Superior Provincial dels Jesuïtes de Catalunya quan va ser nomenat director del Centre d’espiritualitat La Cova de St. Ignasi.\nPaco Aperador és tècnic de l’equip de Migracions de Cáritas Española, institució a la qual pertany des de fa 18 anys. Format en educació especial i educació d’adults, va treballar durant 7 anys a l’Equador com a voluntari. Posteriorment entrar a Càritas i va treballar dos anys a Càritas Panamà, col·laborant amb organitzacions pageses en defensa de la terra. A Càritas Española ha treballat en el programa de formació i actualment forma part de l’equip de migracions.


Perpinyà: la prefectura fomenta el futbol femení - La Clau\nPerpinyà: la prefectura fomenta el futbol femení\nAcció inèdita de donar suport a la pilota rodona, amb el president del districte\nDimarts, 26 de gener de 2021. 10:00h\nLa pràctica del futbol femení està fomentada per la primera vegada per la prefectura dels Pirineus Orientals.\nLa prefectura dels Pirineus Orientals està interessada en promoure el futbol entre el sexe més just. Aquest dimecres, 27 de gener, el seu secretari general, Kévin Mazoyer, l'alcalde de Toulouges, Nicolas Barthe, així com el president del districte de futbol territorial i àrbitre professional, Éric Wattellier, assistiran a una sessió d'entrenament per al femení del Rosselló U7 i U9 femení equips de futbol: Football Cànoes Toluges (RFCT).\nL’objectiu d’aquesta visita al segon club de futbol femení de Catalunya del Nord és debatre “entre socis sobre les accions a fer per donar suport al futbol femení al territori”, afirmen els serveis estatals. A finals de desembre, Wattellier va informar sobre la voluntat de la Federació Francesa de Futbol (FFF) de fomentar la pràctica del futbol entre les minyones.\nfederacio francesa de futbol


El govern espanyol ajorna mig any les quotes dels autònoms i les pimes | Mataró Audiovisual\nEl govern espanyol ajorna mig any les quotes dels autònoms i les pimes\nBetty Doñate dc., 01/04/2020 - 10:19\nEl Consell de Ministres ha aprovat una moratòria de sis mesos en el pagament de les quotes de la Seguretat Social dels autònoms i les petites i mitjanes empreses (pimes) perquè puguin fer front als efectes econòmics del coronavirus. I és que hi ha molts autònoms i empresaris que han deixat de generar ingressos des de l’inici de l’estat d’alarma i que, per tant, ara no poden pagar les quotes.\nLa mesura forma part d’un paquet socioeconòmic aprovat aquest dimarts i que inclou dues moratòries més. En primer lloc, s’ha aprovat un ajornament fins al juny del pagament dels deutes a la Seguretat Social. I, en segon lloc, una moratòria de les quotes que s’han de pagar a l’abril a un interès reduït del 0,5%, segons ha explicat la ministra d’Economia, Nadia Calviño.\nEl fet que les mesures s’hagin aprovat quan ja s’havien abonat les quotes del mes de març ha generat moltes queixes. Però Calviño ha assegurat que el govern de Pedro Sánchez està atenent de forma "particular" els autònoms des de l’inici de la crisi pel coronavirus. I, en aquest sentit, ha dit que entén que podran demanar la devolució dels dies que no han treballat aquest mes.\nD’altres mesures aprovades són la flexibilització del subministrament d’electricitat i gas i els terminis i procediments administratius per a les empreses. Se suspèn, a més, durant un any el pagament dels interessos i les amortitzacions de préstecs per a emprenedors, sobretot els del sector turístic. I també es donaran facilitats a autònoms i empresaris en la gestió d’ajudes.\nPerò el govern espanyol també contempla protegir els consumidors. Així, les agències de viatges que hagin venut paquets combinats hauran d’oferir abonaments amb un any de vigència i, si no s’utilitzen, tornar els diners als seus clients. Pel que fa a les acadèmies d’idiomes, les residències d’estudiants, els gimnasos i les escoles bressol, hauran d’oferir la recuperació dels serveis quan acabi l’estat d’alarma i, si els ho demanen, retornar els diners pels serveis no realitzats.\nTerrasses plenes el primer dia de fase 1\nBaixa el ritme d'amonestacions per no respectar la normativa\nEl Maresme podrà començar a rebre turistes a finals de juny i turisme estranger des del juliol


"La durada i fase del son dels animals depenen del seu hàbitat i espècie" - Animalados\n11 març, 2022 /0 Comentaris/a Notícies /per Info Tinc un Gos\n“El son en animals depèn de la seva condició evolutiva”, afirma un professor de la Universitat de Múrcia.\nDes del punt de vista de l’evolució animal, els depredadors no solen tenir problemes per agafar el son, ja que aquests no temen ser caçats i poden gaudir d’una son profunda i prolongada en el temps. No obstant això, els animals que poden ser caçats tenen la son més lleugera i curta perquè necessiten estar en constant alerta per si aguaita algun perill.\nAquesta és la conclusió que ha explicat el professor de Fisiologia de la Facultat de Veterinària de la Universitat de Múrcia, Salvador Ruiz. Aquest docent ha dedicat part de la seva carrera a l’estudi de la Neurofisiologia en els animals. El seu article de divulgació ‘El sueño en animales’, publicat a la revista del Col·legi de Veterinaris Informació Veterinària ha tingut un gran èxit, amb més de 8.000 descàrregues i milers de visites. Fins i tot el programa de divulgació científica de La 2 “¡Qué animal!” va mostrar interès per la notícia, entrevistant el professor Ruiz.\nSegons l’article, la durada i la fase del son dels animals depèn del seu hàbitat i espècie. La majoria dels animals que són considerats depredadors poden arribar a la fase REM del son, és a dir, poden tenir un somni profund i dormir amb tranquil·litat molt de temps. En canvi, els animals que resulten caçats no poden tenir aquest mateix descans degut a la condició vulnerable. El catedràtic exemplifica que “els elefants i girafes arriben a dormir només 3 o 4 hores perquè en cas d’atac puguin escapar amb rapidesa”.\nEl somni REM, que en anglès significa “moviments oculars ràpids”, succeeix amb les parpelles tancades i suposa a més contraccions musculars. Ruiz explica que durant aquesta fase “hi ha ones cerebrals similars a les que es produeixen durant la vigília, quan un està despert” i afegeix que “la domesticació ha modificat hàbits de son en els animals”.\n“Les aus són les úniques capaces de dormir sobre un filferro”\nLes postures que adopten a l’hora de dormir són altres condicionants per agafar el son. L’investigador detalla que les vaques poden remugar durant molt de temps del dia i han d’estar ficades al llit amb les potes sota el seu cos perquè fins i tot en la fase de son lleugera puguin remugar, “perquè la posició ajuda que el contingut des del rumen vagi de nou a la boca perquè es mastegui una altra vegada”.\nUn altre exemple són els cavalls. Ells tenen la capacitat de dormir dempeus la major part del temps utilitzant el que s’anomena el bloqueig rotulià, és a dir, “una immobilització de l’articulació del genoll a nivell de les extremitats posteriors”, comenta. D’altra banda, descriu que les aus són les úniques que poden mantenir un equilibri perfecte, ja que “dormen en penja-robes”, elles són capaces de dormir sobre un filferro.\nPer què es produeix la son en animals?\nHi ha diferents hipòtesis sobre com es produeix la son. Ruiz certifica que podria tractar-se d’una acció química com a resultat de “l’increment de certes hormones o metabòlits en sang i líquid cefaloraquidi”. També es podria deure a la disminució dels estímuls o senyals que percep el cervell, és a dir, a una manca d’“aferències externes”, o bé per un procés neuronal actiu amb la intervenció de certes estructures del sistema nerviós.\nUn altre dels fonaments és la temperatura corporal. El seu descens, encara que sigui unes dècimes, actua com “una mena de mecanisme de restauració metabòlica perquè l’energia torni a activar-se una altra vegada”, comenta el professor d’Universitat de Múrcia.\n“La reiteració de períodes de falta de son prolongats pot arribar a ser mortal”\nLa manca de son és perillosa, ja que pot desencadenar un deteriorament mental. L’investigador adverteix que en els animals poden ser freqüents i tenir conseqüències greus i que “s’han fet estudis que afirmen alteracions neurodegeneratives que poden arribar a ser mortals si es reiteren períodes de falta de son prolongats de 24 o 48 hores”.\nTags: animals, dormir, son, Universidad de Murcia\nhttp://www.animalados.com/wp-content/uploads/2022/03/piglet-3386356_960_720.jpg 439 845 Info Tinc un Gos http://www.animalados.com/wp-content/uploads/2018/12/logo-animalados.png Info Tinc un Gos2022-03-11 13:30:062022-03-11 13:54:46“La durada i fase del son dels animals depenen del seu hàbitat i espècie”\nEls heroïs de Kiev: quatre voluntaris es neguen a fugir de la guerra per salvar... Logronyo impulsa la identificació, vacunació i esterilització dels animals...


«El gran calentamiento», de Brian Fagan - Revista Mètode\nGedisa. Barcelona, 2009. 350 pàgines.\nNo fa massa anys, els mitjans de comunicació començaven a fer-se ressò de les investigacions i hipòtesis dels científics, que vaticinaven un futur, però no llunyà, cataclisme mundial provocat per la interacció dels efectes de la societat de consum amb la composició i dinàmica de l’atmosfera i, de rebot, amb els corrents marins, la hidrosfera… I decidiren anomenar aquell cataclisme el «canvi climàtic».\nEra una cosa nova, mai escoltada, no coneguda i que ens podria portar perillosos fenòmens meteorològics, pujades en el nivell dels mars, canvis en la distribució de les espècies… I tot provocat per les emissions dels anomenats gasos d’efecte hivernacle.\nCom podríem enfrontar-nos a aquest problema? Què hi podria fer una societat tan avançada i tecnificada com la nostra? Les respostes les podem trobar, o almenys intuir, en aquest llibre. Perquè la humanitat ja va conèixer un canvi climàtic, ja hagué d’enfrontar-s’hi i ja el va patir… o en va gaudir.\nAra farà uns dotze segles es va produir al llarg d’unes quatre centúries, des del segle ix fins el xii, un procés de pujada de les temperatures, només d’un o dos graus, però suficients per produir canvis importantíssims en la dinàmica de la Terra i, per descomptat, també en la humana. Canvis que ara es tornen a predir: sequeres, inundacions, fams… i als quals l’ésser humà ja s’hagué d’adaptar. I ho va fer com va poder, desplaçant-se, incorporant noves idees, eines, sistemes productius o canvis socials… o simplement desapareixent. Aquest canvi presentà dues cares oposades, la dels que pogueren incrementar les collites, obrir noves rutes comercials i arribar a territoris no coneguts, com ara gran part d’Europa, i la dels que passaren fam i sed, hagueren de fugir per poder sobreviure o en alguns casos arribaren a desaparèixer, com en el nord i sud d’Amèrica i part d’Àsia.\nAquest llibre recull diversos elements i dades científiques que avalen l’existència d’aquest període, anomenat «Període càlid medieval» i la visió de tot el procés que aporta l’autor, unit tot això amb elements literaris que amenitzen el contingut del llibre.\nAl llarg de tretze capítols es fa un recorregut per diverses societats molt diferents, distribuïdes per tot el planeta, per mostrar-nos com van fer front a aquest procés, tècnicament i socialment. A Europa, a la conca del Níger, els indis pueblo d’Amèrica del Nord, els polinesis, els maies i molts més, cercaren la millor manera d’adaptar-s’hi i continuar vivint, una adaptació basada en la versatilitat, en la flexibilitat i la mobilitat. Avui dia també haurem d’adaptar-nos al canvi climàtic que ens arriba, però en aquest cas un canvi provocat per nosaltres mateixos. Podrem fer-ho amb aquesta mateixa versatilitat i flexibilitat? Quins canvis haurà d’assumir tota la societat? Quin paper tindrà la tecnologia? El que és ben clar és que aquest canvi també deixarà un senyal inesborrable en la història de la humanitat.\ncanvi climàticedat mitjanallibres


Josep Subirats, salvar els mots\nExconseller del Govern de la Generalitat\nActualizada 09/10/2017 a las 19:53\nSemblaria com si el tortosí Josep Subirats, que ens va deixar divendres passat als noranta-set anys, hagués presagiat uns anys abans els versos que Salvador Espriu escrigué el 1965: «Però hem viscut per salvar-vos els mots, per retornar-vos el nom de cada cosa». I és que, un cop passats set llargs anys entre els de la presó de Pilats de Tarragona – amb condemna a mort commutada després per cadena perpètua - i desprès en batallons de penats, va viure amb l’obsessió de preservar i divulgar la memòria històrica .\nAquesta és una de les seves grans contribucions si no la principal. És admirable si considerem el context: surt el 1945, amb la dictadura en el seu apogeu, assenyalat com a perillós i vigilat. I el primer que fa és tornar a la lluita escrivint incansablement en publicacions clandestines tot desafiant el perill que suposava i militant activament en política.\nPocs anys desprès, un cop va prendre contacte amb el president Tarradellas que acabava de ser escollit President a l’exili ( 1954) aquest li recomanà que estudiés economia perquè Catalunya necessitaria persones que dominessin aquesta disciplina quan es restablissin les institucions catalanes. Llavors s’hi dedicà en cos i ànima fins a obtenir el doctorat sense perdre mai la seva passió pel periodisme.\nEncara tardaria més de vint anys en arribar la democràcia, però és increïble mirat amb ulls d’ara, la visió de Josep Subirats, la seva fe en la democràcia i la seva dedicació a allò que pensava que seria necessari pel nostre país. Tant Tarradellas com ell –homes de govern tots dos obsessionats per les polítiques útils– ho varen encertar perquè ja durant els anys de la transició van ser necessaris els seus serveis a les institucions: al Senat al qual va accedir en representació de la província de Tarragona ( 1977-1982) , a l’anomenada «Comissió dels vint» que va redactar el primer Estatut (1978) i posteriorment als Tribunals de Comptes d’Espanya ( 1982-1986) i Europeu ( 1986-1994). En totes elles destacà com a expert fins al punt que les institucions europees encara el cridaven com a «sage» un cop jubilat i retornat a Barcelona.\nEls joves que ens vàrem incorporar els darrers anys de la dictadura al compromís social, cultural i polític no trobàrem gaires referents a prop. I eren imprescindibles. Havien passat molts anys, massa gent havia desaparegut o s’havia exiliat. Per això al Camp de Tarragona figures com Josep Maria Recasens, Carles Martí, Josep Anton Baixeras, Xavier Amorós, Pep Jai, Josep Solé Barberà. Leandre Saún o el propi Josep Subirats –entre altres i pocs altres– adquirien més relleu perquè feien de pont amb les noves generacions. Però a banda de la continuïtat de la mateixa lluita del catalanisme d’esquerres, van contribuir a refer el teixit social d’una Catalunya que viva amputada, a que recuperéssim l’imaginari col·lectiu que mai no hauríem d’haver perdut.\nEn l’acte del seu comiat dissabte passat a Barcelona, Montserrat Giné, Presidenta de l’Associació de Víctimes de la repressió Franquista a Tarragona, recordava com el primer cop que va veure en una publicació el nom del seu avi afusellat a la muntanya de l’Oliva, fou en el llibre Pilats, presó de Tarragona 1939-1941 de Josep Subirats.\nD’ell, doncs, podem dir que veritablement ha contribuït a salvar-nos els mots i a retornar-nos el nom de cada cosa.\nEn aquests moments tan difícils per al nostre país, figures com la seva són dignes de ser estudiades i imitades. Perquè necessitem com mai, persones amb visió de govern, amb capacitat de diàleg i amb vocació de sacrifici en benefici de les generacions actuals i futures.


Tarragona, 'cine de barrio'\nMembre CUP Tarragona\nActualizada 22/05/2018 a las 19:27\nEl règim franquista va exercir una severa repressió contra aquell qui pensés diferent: judicis sumaríssims amb tribunals d’excepció, depuració de mestres, censura als mitjans de comunicació, càrregues policials contra gent pacífica... Això va derivar en una llarga llista de represaliats. Així i tot, el règim franquista va voler fer veure que existia una situació de normalitat i va intentar mostrar una cara més amable: apropant el seu cos militar a la població amb concerts de la banda militar, amb exhibicions aèries, demostracions de paracaigudistes, desfilades militars... I, sobretot, amb una indústria cinematogràfica que ensenyava els valors nacional catòlics i mostrava aquesta «normalitat». Pel·lícules de nostàlgia i naftalina es van poder veure durant una bona pila d’anys a les tardes de dissabtes a TVE.\nEren films on els arguments no s’allunyaven d’històries reals i properes a la ciutat. Gairebé com les d’avui dia. Amb l’aprovació dels pressupostos municipals per part del bloc del 155 i les últimes enquestes CEO és inevitable pensar en la pel·lícula Botón de ancla del 1960 on tres guarda marins, estudiants de l’Escola Naval Militar, formen una colla i decideixen mantenir el compromís d’ajudar-se mútuament, tot i que aquesta amistat es posa en perill per un malentès.\nQuan falta un mes per a la inauguració dels Jocs del Mediterrani sembla que tinguem el remake de la pel·lícula interpretada per Paco Martínez Soria El turismo es un gran invento (1968) on un alcalde decideix convertir el seu poble de l’Aragó en un gran centre turístic per així promoure el seu desenvolupament on el reclam turístic serà la fruita i un castell. L’alcalde decideix marxar amb el seu secretari a la Costa del Sol a documentar-se per veure com s’ho han fet, però les coses no surten com volen i acaben gastant més diners tot aprofitant l’oferta d’oci i festes de la zona.\nCuando los niños vienen de Marsella, protagonitzada per Manolo Escobar explica el frau que realitzen a la Seguretat Social una parella falsificant documentació per així quedar-se les ajudes dels fills de refugiats i immigrants. I En un lugar de la manga, del 1970, tracta sobre una empresa constructora d’apartaments que es troba amb el problema que un dels propietaris no vol vendre el seu terreny. És en aquesta zona prop del mar on la immobiliària vol construir més edificacions.\nDarrerament, quan vèiem desfilar a tots els ministres del PP per la ciutat i surten publicats els pressupostos generals de l’Estat és inevitable pensar en la pel·lícula Bienvenido Mr. Marshall.\nPer sort, el 1975 uns mesos abans que morís el feixista Franco van estrenar La noche de las gaviotas.\nComenta el contenido : Tarragona, 'cine de barrio'