AGENDAHoraris d'inter�s generalTel�fons d'inter�sVins i cavesArt�s xicFormaci�Animals dom�sticsButllet�Not�ciesArt�s: Olor de tradicionsInici Viure a Art�s Art�s xic Imprimir p�gina Enviar p�ginaArt�s xicA Artés creiem fermament en la participació activa dels infants, per aquest motiu hem reservat un espai per a ells.\nSi voleu que us publiquem alguna cosa, o si teniu algun suggeriment, ens ho podeu fer arribar per e-mail a: vilasi@artes.cat\nEsperem la col·laboració de tots/es per omplir de contingut aquest apartat.\nSabeu com en diu la gent d'Artés de les maquinetes de fer punxa? ...en diem rascadors\nBorregos del Sant Pare: fruit d'una equivocació\nLa pastisseria Quintana elabora des de l'any 1893 els típics Borregos del Sant Pare. Sabeu com van descobrir la fórmula magistral per a elaborar-los? Un pastisser de Cal Quintana es va equivocar en l'elaboració d'una pasta de bescuit i la va deixar en un lloc a part de l'obrador. Al cap d'uns quants dies es va adonar que aquella pasta no s'assecava i que el seu gust era boníssim: havien nascut els Borregos\n! Sabeu d'on ve el nom de Borregos del Sant Pare? En el moment de comercialitzar-los, la pastisseria Quintana era coneguda com "Cal Canonge\n" i a l'hora d'escollir un nom per als pastissets van pensar que més que "borregos del Canonge", dignament, es podien anomenar "del Sant Pare".\nPrimera notícia escrita sobre la recollida d'escombraries a Artés\nLa primera notícia data del 31 de març de 1932 quan l'encarregat d'aquest servei demana si té l'obligació de recollir la brossa que hi ha apilotada pel carrer. L'ajuntament li va contestar que només recollís la brossa dipositada en un envàs. El 1934 l'ajuntament va desestimar comprar un carro pel cost que suposava.\nEl forat de la pudor\nArtés té un passatge que uneix la plaça vella amb l'exterior. Sembla ser que el seu nom ve donat per l'existència d'un escorxador proper. Si algú coneix més dades sobre aquest forat, podeu fer-les arribar a l'e-mail: vilasi@artes.cat\nEl carrer Padró\nSabíeu que en tot Catalunya no hi ha gaires carrers d'escales com el C. Padró? Si compteu les escales veureu que n'hi ha un bon munt: 61 en total.\nDocuments i enlla�os relacionats3xl.net. Navega per 3xl.net a la Xarxa.Cavall Fort. Revista per a nois i noies.Club S�per 3. Segur que podr�s trobar tots els personatges del Club, fins i tot la Ru�nosa.Infants de la Paeria. L�Ajuntament de Lleida t� un espai per als infants, visita�l.Les tres bessones. La bruixa tamb� en voldr� fer de les seves, ...per� no li servir� de res!La cuina de Carlos Argui�ano per a infants (castell�). Receptes, dibuixos, v�deos i jocs per als m�s petits.Curioskid (castell�). Web per aprendre i jugar.


Un incendi en un pis de Girona obliga a desallotjar 80 veïns - El Gerió Digital\nUn incendi en un pis de Girona obliga a desallotjar 80 veïns\nEls Bombers han ventilat la zona\nDissabte, 25 d'octubre de 2014 19:48h\nUns 80 veïns del bloc de pisos del número 281 del carrer del Carme de Girona han hagut de ser desallotjats aquest migdia després de produir-se un incendi en el primer pis d'aquest edifici que té set plantes.\nFins al lloc dels fets s'han desplaçat vuit dotacions dels Bombers de la Generalitat amb una autoescala que han aconseguit apagar el foc en poc més de tres quarts d'hora. Els bombers han accedit a l'immoble afectat pel pati interior.\nL'avís d'alerta s'ha rebut a les tres del migdia i encara es desconeixen les causes de l'incendi. Els Bombers han ventilat tot l'edifici i preveuen que els veïns podran tornar a casa seva en les pròximes hores. En l'incendi hi ha hagut cap ferit.\nDos detinguts després de llançar des del cotxe 22 paquets de haixix i una bossa de marihuana a Empuriabrava


Nova vida després dels indults\nAvui fa un any de la sortida de la presó dels 9 líders de l’1-0, després de ser indultats; així han reprès la seva normalitat\nUn any.Rull i Romeva;Dolors Bassa, Oriol Junqueras iCarme Forcadell, iJoaquim ForniJordi Sànchez, ahir a Barcelona. No va ser possible fotografiar Turull i Cuixart\nAprendre a ser lliure és molt fàcil, constata l’exconseller Josep Rull, recordant els últims dotze mesos. Els indults aprovats pel Govern espanyol van tornar la llibertat als nou líders de l’1- O. Avui fa un any que van sortir de la presó, inhabilitats per exercir un càrrec públic, sense possibilitat de recuperar els gairebé quatre anys presos i en part desubicats davant la nova normalitat, la vida que havia seguit el seu curs sense ells. Però lliures i amb lliçons apreses sobre la gestió del temps i les coses que valen la pena.\n“Vaig pensar: ‘Quan surti, no em farà mandra res; sigui el que sigui el que em proposin’”, diu l’expresidenta del Parlament Carme Forcadell. Jubilada com a funcionària del Departament d’Educació, ara fa xerrades sobre feminisme i la realitat de les dones a les presons. “De la presó intento no recordar-me’n, però sí de les noies que hi vaig conèixer”, assenyala. Els primers dies a casa, es deixava aixetes obertes –“Allà es tanquen automàticament”–, i li ha quedat, com a molts d’altres, la propensió per tenir les finestres obertes, les persianes apujades. “A la presó feia esport cada dia i ioga, i ho he continuat fent”, assegura.\nL’obsessió comuna és recuperar el temps perdut, però centrats en el que realment val la pena\n“A la presó el ping-pong em va salvar la vida”, assenyala l’exconseller Rull, que s’ha apuntat a un club i hi va un dia a la setmana a jugar. Treballa a la Mútua de Terrassa i fa conferències. I ha recuperat temps per a la seva dona i els seus fills. “La presó és un record esporàdic”, assegura, però els primers dies a casa es despertava atabalat pensant que s’havia saltat el recompte.\nQuan va deixar la presó, l’exconseller Jordi Turull va exercir com a advocat. Quan sortia del despatx se n’anava a complir compromisos adquirits amb les persones que li enviaven cartes de suport: escoltar una coral d’Anglesola, fer una copa de cava a Figueres... La setmana passada va ser elegit secretari general de Junts, i la seva agenda treu fum. Però ara gaudeix de les caminades i dedica més temps a la família. I no s’atabala. “A la presó aprens a carregar-te de paciència, i ara, per exemple amb el trànsit, penso: ‘Quant temps vas somiar ser aquí, fent cua... Per tant, tranquil’”, diu rient. S’ha de fer unes ulleres noves; a la presó va deixar de portar-ne, i ha perdut visió.\n“Recordo la presó sovint. I no he pogut tornar a dormir amb la finestra tancada”, assegura l’exconsellera Dolors Bassa. Ja no pot treballar de mestra a l’escola concertada –les nòmines són diners públics– i espera als 65 anys per jubilar-se. Mentrestant, s’ocupa en una fundació i coordina de manera altruista un postgrau universitari de mediació laboral. “Vaig a molts actes, a parlar sobre repressió i el moviment independentista”, explica. Una de les primeres coses que va fer va ser anar amb barca i banyar-se a les Medes. I no ha deixat de fer ioga, a què es va aficionar, ara a la platja. Com els altres indultats, manté contacte amb algunes persones que va conèixer a la presó.\nL’allargada ombra de Puigdemont\n“La presó em queda molt lluny; deu ser un mecanisme de defensa”, apunta l’exconseller Joaquim Forn. Ja a les sortides de permís va començar a treballar al departament legal de Mediapro, i encara hi és. També és a la junta d’Òmnium Cultural. “A la presó no tens grans desitjos per quan surtis, no penses a fer la volta al món; enyores estar amb la gent que estimes. Pensava en totes les hores que havia dedicat a la vida a temes que m’hauria pogut estalviar i tot el que m’he perdut”, constata.\nJordi Sànchez tampoc no recorda gaire la presó. Secretari general de Junts fins a la setmana passada, s’encarrega del think tank que pensarà la nova estratègia d’aquest espai independentista. En l’àmbit personal, dona per tancat el procés d’adaptació personal i familiar. “A la presó tenia molt temps per llegir, i pensava que podria mantenir aquest hàbit, però se m’acumulen els llibres. Sí que continuo gaudint amb la fotografia, que ja m’agradava abans, experimentant i divertint-me”, detalla.\nEl president d’ERC, Oriol Junqueras, ha recuperat el temps amb la família\nProfessor universitari durant molts anys, no pot exercir per la inhabilitació, però ha tornat a les aules a fer conferències, malgrat que la seva activitat principal és el partit.\nTampoc no pot fer classes a la universitat l’exconseller Raül Romeva, però continua escrivint, ha defensat la seva tesi doctoral –escrita a la presó– i es dedica a fer pedagogia sobre el sistema penitenciari. També ha pogut recuperar temps per a la seva família, la seva prioritat.\nL’empresari i expresident d’Òmnium Jordi Cuixart està abocat a l’expansió internacional de la seva empresa. Avui torna de Suïssa. També ha pogut recuperar el temps perdut amb la seva dona i els seus dos fills petits. Continua fent meditació, que és part del seu tarannà vital, però, a més a més, s’ha aficionat a córrer.


L’empresa Irideon crea un sensor intel·ligent que identifica mosquits transmissors de malalties / IRTA-CReSA i Agència de Salut Pública de Barcelona – Lo Campus diari\nL’empresa Irideon crea un sensor intel·ligent que identifica mosquits transmissors de malalties / IRTA-CReSA i Agència de Salut Pública de Barcelona\nEl dispositiu es basa en una trampa que captura l’insecte, l’identifica de manera automàtica gràcies a un sensor òptic i tecnologia ‘cloud machine learning’ i envia les dades en temps real als tècnics especialistes en prevenció. L’empresa ha rebut el suport d’ACCIÓ com a líder a Catalunya de la xarxa internacional Europe Enterprise Network de la Comissió Europea. La tecnologia es troba en una fase de prova pilot en la qual participa el Centre de Recerca en Sanitat Animal (IRTA-CReSA) i l’Agència de Salut Pública de Barcelona, que ja ofereix una fiabilitat d’entre el 80 i el 90% en la identificació de mosquits que transmeten malalties com el mosquit tigre.\nL’empresa catalana Irideon, especialitzada en serveis d’Internet de les Coses (IoT), ha creat un sensor intel·ligent que automatitza la identificació de mosquits transmissors de malalties per tal de facilitar el desplegament de mesures de prevenció. Per aquest projecte, Irideon ha comptat amb el suport d’ACCIÓ –l’agència per a la competitivitat de l’empresa, depenent del departament d’Empresa i Coneixement- com a líder a Catalunya de la xarxa Enterprise Europe Network (EEN) de la Comissió Europea, que té\nl’objectiu d’impulsar les pimes i assessorar-les en termes d’innovació i internacionalització.\nEl sistema desenvolupat per l’empresa catalana s’instal·la en una trampa que captura aquests insectes. Posteriorment, un sensor que utilitza una tècnica òptica analitza diferents paràmetres com la manera de volar del mosquit, la forma del seu cos o la seva velocitat per poder identificar-lo. “El nostre sensor és capaç de comptar els mosquits que cauen en una trampa, n’identifica l’espècie i si és mascle o femella i n’elabora una espècie d’empremta dactilar que s’envia en temps reals als tècnics especialistes a través de connexió GPRS o WiFi”, explica João Encarnação, Chief Business Officer de l’empresa. Totes aquestes dades recopilades s’analitzen mitjançant algoritmes de machine learning que ofereixen una fiabilitat d’entre el 80 i el 90%, sense necessitat que el tècnic especialista realitzi una visita presencial a les trampes i una anàlisi manual de cada mosquit capturat, segons explica la companyia.\nL’empresa està desenvolupant la fase pilot del projecte en col·laboració amb diverses institucions, com l’Agència de Salut Pública de Barcelona i el Centre de Recerca en Sanitat Animal (IRTA-CReSA), per prevenir la transmissió de malalties a través dels mosquits. D’acord amb Encarnação, Irideon actualment “té identificades les espècies de mosquits més perilloses, com és el cas del mosquit tigre, que pot transmetre malalties, com per exemple la causada pel virus Zika”. “El nostre dispositiu funciona com una biblioteca ‘cloud’ on es recopilen totes les dades que identifiquen aquestes espècies i estem treballant per millorar-lo i incorporar més espècies de mosquits presents a tot el món”, assegura. Aquesta informació pot ser útil a totes les institucions implicades en la prevenció i l’actuació davant d’epidèmies propagades per mosquits, com ara institucions de protecció de salut pública que elaboren mapes de risc de transmissió o hospitals, encarregats del tractament de persones infectades per un d’aquests insectes i de l’aplicació de protocols per evitar-ne la transmissió a altres ciutadans.\nL’empresa Irideon, fundada l’any 2014 i amb cinc treballadors, està treballant amb possibles socis internacionals i en la incorporació d’altres sistemes de telecomunicacions que connectin el seu dispositiu amb les centrals dels organismes que en tractaran les dades.♦\nEl Sindicat Professors de Secundària de Catalunya fa una crida als mestres de primària a no demanar ...


Catedral, Alcázar i Arxiu de les Índies a Sevilla\n37° 23′ 02″ N, 5° 59′ 29″ O / 37.383888888889°N,5.9913888888889°O / 37.383888888889; -5.9913888888889\nLa fortificació original es va construir sobre un antic establiment romà i més tard visigòtic. Va començar a prendre el seu aspecte de fortificació palatina, després de la conquesta de Sevilla, el 712 pels àrabs; que ja des de l'any 720 utilitzarien el recinte com residència dels seus dirigents. L'any 884 la fortalesa va contribuir a evitar una invasió dels víkings de la ciutat.\nDesprés de la presa de la ciutat per Ferran III de Castella el 1248, es va convertir en allotjament reial, el seu fill Alfons X el Savi va portar a terme les primeres reformes després de la conquesta, ordenant el 1254 la construcció de tres grans salons en estil gòtic. Posteriorment el 1364, Pere I de Castella va decidir de construir el denominat Palau Mudèjar, que es va convertir en el primer palau d'un rei castellà que no estava protegit per murs i defenses d'un castell, i assolint l'aspecte mudèjar que avui conserva i que encara sorprèn per la seva riquesa i ornamentació. El 1366 quan va estar acabat el nou palau, va començar una guerra civil que va enfrontar a Pere I amb el seu germanastre Enric II de Castella, i que acabaria amb la mort del senyor Pere el 1369, pel que no sembla que el rei Pere, pogués gaudir del nou palau per molt de temps. El palau de Pere I és considerat el més complet exemple de l'arquitectura mudèjar a Espanya. Posteriorment es van aixecar també la Capella Gòtica, el baixador, el Pati de la Montería i els Grotescs dels jardins.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Reales_Alcázares_de_Sevilla&oldid=21142111»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 maig 2019 a les 09:50.


Un belga a Catalunya – Terres del Gaià\n8 de gener de 2018 7 de gener de 2018 Terres del Gaià Sobrevolant el Gaià\nEl 26 de novembre de 2015 el meu amic Hèctor em va enviar un whatsapp. Havien trobat un ocell mort en un carrer de La Riera de Gaià. Sembla ser que s’havia estavellat contra un cable. Era un mascle jove —només uns mesos d’edat— de tallarol de casquet (Sylvia atricapilla) i portava una anella. Vàrem enviar l’anella als companys de l’ICO (Institut Català d’Ornitologia) que aviat ens van informar de la procedència de l’ocell. Havia estat anellat el 14 d’agost a Nassogne, una localitat de Valonia, la zona francòfona de Bèlgica, exactament t a 1043 Km de distància de La Riera en línia recta.\nI es que ara, a l’hivern, els nostres camps s’omplen de tallarols de casquet provinents d’altres indrets més freds. Alguns s’han desplaçat només uns quants quilòmetres i venen de les zones més muntanyoses de Catalunya (s’anomenen migradors de curta distància), però molts altres arriben des del centre i nord d’Europa com Alemanya, Bèlgica i Suïssa. Es curiós, però si mirem el mapa de recuperacions a Catalunya de tallarols de casquet anellats (el veureu consultant al www.sioc.cat), veiem que el lloc de procedència més freqüent és precisament Bèlgica, com en el nostre cas.\nÉs un ocell molt freqüent, ara a l’hivern, tant a Catalunya en general (a on es calcula que la població hivernal ronda els 1,5-2 milions d’individus) com a tota la conca del Gaià en concret i el podem trobar una mica pertot. Ara bé, l’oliverar és, en aquesta època, l’hàbitat a on és més habitual. També li agraden els garroferars i en general qualsevol espai més o menys arbrat a on trobi fruits (sembla ser que li agraden molts els fruits de l’heura, el lledoner i el llentiscle).\nA més d’abundant, es tracta d’un animal bastant fàcil d’observar (no és tan tímid com altres tallarols) i d’identificar. Encara que bàsicament és d’un color grisenc , el casquet que te sobre l’ull —i que li dona nom a totes les llengües del món— és inconfusible. El color d’aquest casquet ens permet diferenciar fàcilment els sexe de l’ocell adult al camp: negre als mascles i marró ocre a les femelles. Diu Humbert Salvadó, al seu recull de noms populars d’ocells, que al Penedès se’l coneix també com “cap d’oli” (imagino que referint-se a les femelles).\nTambé el podrem detectar per l’oïda. Te un reclam molt audible, un “tec-tec-tec”, que podríem imitar com un espetec de llengua sec i sonor. Aquest reclam tan característic el va fer servir el poeta italià del segle XIX, Giovanni Pascoli, en un poema (molt famós a Italia, sembla ser que de lectura obligada als col·legis d’aquell país) que du el nom italià d’aquest ocell: la capinera. A la primera estrofa ens diu que el reclam de la capinera, els seu tec-tec, ens avisa d’un canvi de temps, de l’arribada d’una pluja que omplirà els rierols.\nIl tempo si cambia: stasera.\nvuo el l’acqua venire a ruscelli.\nA la primavera i l’estiu en canvi, el panorama canvia completament. La majoria dels tallarols de casquet marxen de les nostres contrades. Alguns al centre/nord d’Europa, altres a les zones de Catalunya amb ambients forestals eurosiberians (més frescos i humits). Podríem dir que a l’estiu és un ocell típic dels boscos de la muntanya mitjana humida. No obstant, a la Conca del Gaià continua present, encara que en un nombre menor. El podrem trobar els boscos –més a les obagues- de la Serralada Litoral/Prelitoral i a la terra baixa allà on hi hagi algun espai arbrat amb un microclima més humit (com boscos de ribera, fondalades de barrancs o jardins grans).\nLa seva tendència poblacional a Catalunya és d’augment progressiu, com reproductor i com hivernant, degut al procés de reforestació que ha viscut el país des dels anys seixanta-setanta.\nDoncs bé, durant aquets mesos mireu les branques dels arbres i pareu l’orella, segur que si sou una mica observadors detectareu el tallarol de casquet. Potser imaginareu d’on ve, si ha fet un viatge llarg o ha nascut aquí. És igual, potser podrem pensar que en cert sentit és afortunat, perquè és un ésser lliure i les fronteres (al menys les polítiques) no l’afecten.


Begur està treballant perquè els seus veïns no recorrin als contenidors d’escombraries si no és estrictament necessari i perquè facin ús del sistema de recollida selectiva porta a porta, que és el principal al municipi i, tot sigui dit, cada vegada més emprat per la ciutadania.\nPer això es tancaran els contenidors en àrees d’emergència en les que les famílies només hi podran accedir per mitjà d’una targeta pròpia.\nL’Ajuntament ja ha treballat al llarg de l’estiu amb tasques informatives per mitjà de retolació i educadors cívics per explicar les mesures que es prendran. El tancament de les àrees d’emergència es farà a partir del gener.\nEls particulars ja poden anar a adquirir les seves targetes a l’Àrea de Medi Ambient. A partir del 15 d’octubre serà el torn dels negocis i els veïns de Regencós.


Folgado proposa reintroduir la “subvenció RECICLA” a Torrent perquè els veïns que més reciclen, menys paguen – RiberaTV\nFolgado proposa reintroduir la “subvenció RECICLA” a Torrent perquè els veïns que més reciclen, menys paguen\nFolgado “volem que Torrent fomente la conducta activa en el reciclatge, fent partícips als veïns, dels beneficis que obté l’Ajuntament per reciclar i minorant el rebut de l’aigua on es cobra la TAMER”.\n“Ara que moltes ciutats es plantegen que els veïns que més reciclen paguen menys, cal recordar que Torrent va ser una ciutat pionera en 2009 subvencionant les bones pràctiques mediambientals i el compromís de reciclatge dels seus veïns”.\nLa portaveu del PP, Amparo Folgado ha registrat una moció a l’Ajuntament de Torrent per a la reintroducció de la subvenció RECICLA, eliminada pels socialistes en 2017.\nFolgado ha afirmat que “Ara que moltes ciutats es plantegen que els veïns que més reciclen paguen menys, cal recordar que Torrent va ser una ciutat pionera en 2009 subvencionant les bones pràctiques mediambientals i el compromís de reciclatge dels seus veïns”. Per això, des del Partit Popular, plantegen a la resta de grups polítics la reintroducció d’aquesta subvenció, “per a fomentar la conducta activa en el reciclatge, fent partícips als veïns de Torrent, dels beneficis que obté l’Ajuntament per reciclar i minorant el rebut de l’aigua on es cobra la TAMER”.\nEls populars de Torrent citen les nova experiència aplicada pels 93 municipis de la Safor, Vall d’Albaida, la Costanera, Canal de Navarrés i la Vall de Cofrents-Aiora, que conformen el Consorci de Residus V5 – COR. Aquests municipis han aprovat bonificar la taxa del servei de transferència, transport, valorització eliminació de residus i dels ecoparcs, premiant als 11.330 veïns que més reciclen. Mitjançant un sistema de punts que se sumen al Compte Ambiental de cada veí, que compta amb una APP on s’acumulen els punts, canviables per una bonificació de 15 i 10 euros, als veïns que més reciclen en els ecoparcs.\nD’igual forma, els populars citen l’experiència de municipis com La Nucia a Alacant, que compta amb dues subvencions per a reduir la taxa de fems, així com també, el Acord Metropolità per al Residu Zero que han aprovat 36 municipis de l’àrea metropolitana de Barcelona, que premiarà als veïns que més reciclen.\nDes del PP de Torrent també se cita les declaracions del regidor de l’Ajuntament de València, Sergi Campillo en les quals afirma que estan estudiant premiar als veïns que més reciclen.\nFolgado ha afirmat que “esperem que tots els grups municipals se sumen a la nostra iniciativa i torne la subvenció RECICLA per a fomentar el reciclatge actiu dels veïns de Torrent, així com una reducció en el rebut de l’aigua”.\nEls populars estan disposats a negociar amb la resta de grups municipals, ja que el govern socialista que va eliminar aquesta subvenció, no compta amb la majoria absoluta i un de les objeccions que va posar Compromis, quan va donar suport a l’eliminació d’aquesta ajuda, era que s’aplicava a tots els veïns sense distinció. Per això ara, els populars confien que puga tirar avant la seua proposta.\nDes del PP, es torna a llançar en 2019 la proposta de reintroducció d’aquesta subvenció, ara que sí que hi ha tecnologia per a poder comprovar quan un veí practica el reciclatge o acudeix a un dels dos ecoparcs de la ciutat a reciclar, i poder-se beneficiar d’una rebaixa en la taxa TAMER.\nFolgado proposa reintroduir la “subvenció RECICLA” a Torrent perquè els veïns que més reciclen, menys paguen added by Ribera Televisió on 6 Setembre, 2019


Arias Advocats - Cada vegada són més les Sentències que declaren la nul·litat de les hipoteques amb multidivisa.\nCada vegada són més les Sentències que declaren la nul·litat de les hipoteques amb multidivisa.\nCada vegada són més les Sentències que declaren la nul·litat de les hipoteques amb clàusula multidivisa. Aquesta setmana hem sapigut que l’Audiència Provincial de Madrid ha declarat nul·la una hipoteca amb clàusula multidivisa contractada amb Caixa Catalunya, ara Catalunya Banc.\nPerò, què és el que es demana? Principalment el que es demana és l’anul·lació dels pactes multidivisa i que es recalculi la hipoteca amb euros. D’aquesta manera es fa que se’ns retorni el pagat de més i, el que encara és més important, el capital que es fixi sigui el resultant del càlcul de la hipoteca amb euros des del principi. Així l’amortització que s’ha efectuat serà real i s’eliminarà l’increment de capital que s’ha patit quan el càlcul s’ha fet amb moneda extranjera, majoritàriament amb yens.\nAlgunes han sigut les discussions si ens trobem davant d’un derivat financer o no, però el que ens estem trobant és que la nul·litat apareix quan la informació que la entitat financera no ha sigut la idònia, cosa que en moltes ocasions succeïx. Així ho recull la Sentència de l’Audiència Provincial de Barcelona, número 507/15: “la viabilidad de la acción de nulidad gira en torno a la demostración de que el cliente bancario recibió toda la información que le era necesaria para conformar un juicio cabal y completo de la operación a realizar, y esta obligación de informar reacae sobre la entidad financiera por ser la que la conoce y debe transmitir tales conocimientos a la otra parte contratante de acuerdo con el principio de buena fe y de honradez en lots tratos”


Inici Època històrica Història contemporània Guerra civil i franquisme I un be negre amb potes rosses!\nAcudit de Miquel Ferreres on Tarradellas castiga Pujol (15 de març de 1979)\nEl setembre de 1977 es derogava el decret franquista que eliminava les institucions catalanes, i es recuperava la Generalitat. Tarradellas va tornar de l'exili amb aquell cèlebre "ja sóc aquí" formant un govern de concentració per gestionar el restabliment de l'autogovern.\nLa fi del franquisme també va permetre recuperar un clàssic de la premsa satírica catalana, la revista 'El Be Negre' –que va haver de canviar de títol i dir-se 'Amb potes rosses'–, on Miquel Ferreres, que aleshores firmava "Fritz", dibuixava el President castigant Pujol, conseller sense cartera del seu govern. Un cop aprovat l'Estatut, i amb l'horitzó de les eleccions a prop, era fàcil satiritzar les desavinences d'aquell govern d'unitat tan poc unit.


Imagina’t que estàs gaudint del teu esport preferit i has de superar un obstacle, evitar una caiguda, interceptar un objecte, tocar una pilota... No creus que la visió juga aquí un paper molt important?\nA l’hora de fer esport es calcula que el 80-90% de la informació que rebem (i que és necessària perquè els nostres músculs actuïn en conseqüència) prové del sistema visual. Per això, el rendiment i la seguretat de la nostra pràctica esportiva també depenen del nostre rendiment visual.\nA ViSPORT La Creu Blanca som especialistes en visió esportiva i posem al teu abast la nostra experiència en òptica perquè gaudeixis d’una pràctica esportiva òptima i més segura.\nEntrena les teves habilitats visuals i millora el teu rendiment amb proves específiques i personalitzades. T’oferim estudis acurats de rendiment visual esportiu amb tècniques i instruments exclusius al nostre país.\nProtegeix els teus ulls i millora el rendiment visual amb les ulleres esportives que necessites. T’oferim un ampli ventall de producte i marques amb dissenys i filtres específics per a l’esport o esports que practiques.\nNo deixis que una mala visió o una correcció inadequada afectin els teus resultats esportius. T’oferim possibilitats de graduació i t’assessorem perquè les teves ulleres, lents de contacte o tractaments d’ortoqueratologia s’adaptin pefectament a les teves necessitats.


II Seminari de Teatre | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nII Seminari de Teatre\nDilluns 6 de juliol es va celebrar el segon seminari dedicat al teatre, que organitza l'Associació amb l'Institut del Teatre. La trobada enguany va estar dedicada a l'escriptura teatral després del confinament, la van seguir una seixantena de persones i es pot recuperar en vídeo.\nCom podria canviar el món del teatre tal com l'hem conegut fins avui la crisi de la covid-19? Quines adaptacions i noves formes de treball han de buscar dramaturgs, actors o espais teatrals? Les obres que s'escriguin ara tindran aspectes i temes en comú sorgits d'aquesta situació d'emergència? Aquestes són algunes de les preguntes que es van intentar respondre durant el seminari. Coordinat per Sebastià Portell i Carles Batlle, hi van participar Sergi Belbel, Txell Bonet, Jordi Casanovas, Toni Casares, Josep Ramon Cerdà, Aina de Cos, Lara Díez Quintanilla, Oriol Puig Taulé, Victoria Szpunberg i Núria Vizcarro Boix. Mira'l aquí:\n16 h — Escriptura dramàtica postconfinament\nConversa entre els dramaturgs Sergi Belbel i Victoria Szpunberg moderada per Oriol Puig Taulé\n17.15 h — Mesures institucionals: I ara, què?\nConversa entre Josep Ramon Cerdà, director del Teatre Principal de Palma i Toni Casares, director de la Sala Beckett, moderada per Aída Pallarès\n18.30 h —Taula rodona d’autors teatrals\nAmb Jordi Casanovas, Aina de Cos, Lara Díez i Núria Vizcarro moderada per Txell Bonet\nSi ho prefereixes, pots veure aquí el programa en PDF.\nLa primera edició del seminari va celebrar-se a l'Institut del Teatre sota el títol «El teatre, literatura?» el 8 de juliol de 2019 i hi van assistir una cinquantena de persones. En aquest enllaç es pot llegir la crònica de l'activitat.


David Vega i Robert Vilà ens expliquen la nova proposta per Sant Martí Vell - SIESTV\n24 abr. 2018 David Vega i Robert Vilà ens expliquen la nova proposta per Sant Martí Vell\nLa població de Sant Martí Vell ofereix diverses visites guiades d'interès cultural\nPosted at 08:07h in Turisme\tby\tsiestv\nDavid Vega i Robert Vilà ens parlen de la nova proposta turística per Sant Martí Vell, un petit municipi català. Un dels seus objectius es que la població deixi de ser un camí de pas. Tot i així, no volen cridar una gran massa de turistes ja que volen respectar el veïnat i l’entorn del petit poble. Un poble, el qual, la Fundació d’Elsa Peretti va ajudar a reviure.\ncultura, David Vega, història, municipi català, Robert Vilà, Sant Martí Vell


Construir un discurs de valor excel·lent: el model de les 25 palanques\nSoci director d'ActitudPro i col·laborador acadèmic d'ESADE.\n19 de d’octubre del 2021. 22:49\nEns trobem en un mercat amb cada vegada més competència, tant en el panorama ‘online’ com en el físic, on les empreses o aconsegueixen diferenciar la seva cartera de productes o serveis, o desapareixeran. El venedor d’avui ha de portar a terme un important esforç per descobrir i anticipar-se a les necessitats dels seus clients, explicar bé el producte en funció d’aquestes i justificar un possible diferencial de preu. I no és tasca fàcil. Les necessitats del comprador són molt diverses i depenen també de factors com el seu estat d’ànim, les seves aspiracions personals o el del moment en què l’oferta es presenta.\nAmb tot, no és, ni de bon tros, impossible. L’experiència en vendes demostra que les necessitats se satisfan quan el valor és percebut. Facilitar la tasca del venedor per construir un discurs de valor és fonamental i factible amb el model de les 25 palanques de valor de la venda. El model conceptual, desenvolupat per ActitudPro i inspirat en la coneguda piràmide de Maslow, serveix tant per a entorns empresarials com de client final (B2B o B2C). El punt de partida és que existeixen sis tipus de necessitats que qualsevol venedor ha de saber interpretar: des de les més bàsiques – situades en la base de la piràmide– a les més elaborades i sofisticades, que ocupen la part més alta.\nLes necessitats bàsiques són les condicions sine qua non. Tenen a veure amb el que s’espera que el producte faci, a un preu raonable, en un termini de temps acceptable i amb un impacte positiu en l’economia empresarial (B2B) o familiar/particular (B2C). Sense aquestes el producte o servei no té sentit. El gran error és que la major part dels venedors es queden en aquesta part inicial de la piràmide i res els empeny a anar més enllà, i queden moltes possibilitats sense explotar.\nLes necessitats organitzatives són habituals en el cas de venda de productes o serveis d’empresa a empresa, ja que té a veure amb l’impacte de la solució en la mateixa organització, en la manera de facilitar la tasca, aportar flexibilitat, simplicitat o integració; aspectes valorats per determinats rols en les companyies com, per exemple, comandaments intermedis, l’alta direcció, els directors corporatius o els de Recursos Humans, entre d’altres.\nTambé pertanyen al camp corporatiu les denominades necessitats estratègiques, que es refereixen a l’efecte de la solució o producte ofert cap a l’orientació de l’empresa, a mitjà i llarg termini. Aquí la reflexió de valor gravita entorn d’aspectes com la gestió de riscos, el compromís i l’encaix a llarg termini de les persones, o de la visió. La direcció de l’empresa serà, evidentment, qui valori aquesta necessitat.\nLes necessitats referides al coneixement que aporta el producte o servei a una organització són aplicables a l’àmbit personal i al corporatiu. Elements com la innovació, el saber, la qualitat o l’expertise són valors amb els quals el venedor haurà de jugar si vol explotar aquest univers de necessitats. Són els directors de qualitat, producció, innovació d’una empresa els que valoraran més aquests elements.\nTampoc s’han de desdenyar les necessitats individuals del comprador. Basades en l’individu, la seva personalitat, les seves preferències, valors i estat d’ànim. Aquest tipus de necessitats donaran al venedor una brúixola sobre com preparar la seva presentació o justificar el preu de la solució què li està oferint el comprador.\nFinalment, també cal estudiar de prop les denominades necessitats de transcendència, que han anat adoptant importància en els últims anys en la nostra societat i que estan vinculades amb les necessitats espirituals d’aportar una cosa bona a les persones, a l’organització o, fins i tot, al món.\nPer portar a terme la construcció d’un discurs basat en el valor, és indispensable que tot l’equip de venedors es bolqui a identificar els seus 25 elements de més valor amb els quals establir una ‘piràmide adaptada’ a la peculiaritat de la seva oferta de valor. Per a això, hauran de contestar, com a mínim a preguntes com: ¿quines són les necessitats més habituals dels seus principals segments de client?, ¿quin conjunt de preguntes ens permetran identificar-les? O, dins de cada necessitat, ¿quines de les 25 palanques són aplicables?\nEl resultat final serà la construcció d’un argumentari de vendes en forma de T que inclourà totes les característiques i beneficis que donen resposta a cada palanca. I és precisament això el que els venedors hauran d’interioritzar.\nJuguem en un terreny en què la competència fa que els productes i serveis s’assemblin. Una necessitat s’origina perquè el client té el desig d’aconseguir alguna cosa o el temor de perdre alguna cosa. Saber identificar, classificar i analitzar les necessitats existents no és ni de bon tros evident. És feina conjunta de l’equip de vendes i també de l’equip de màrqueting i la seva relació és moltes vegades una baula feble en les organitzacions. El compte de resultats està en joc. Construir un discurs de valor excel·lent, que porti a la diferenciació, ajudarà a aconseguir més vendes, vendre més car i aconseguir el creixement.


...NIMFA DE ROCA I GLAÇ...TEMPLE DE VENERACIÓ: d’agost 2011\nClàssiques al Pedraforca: Estasen i HOMEDES\nHOMEDES, 10 d'Agost\nAmb el bon regust de la Estasen, accepto de molt bon grat repetir aquesta via, feta fa un temps amb l'Oriol.\nRepetim maniobres logístiques i ben d'hora som a peu de via.\nLa Sílvia ataca el primer llarg i a partir d'aquí anem alternant tirades; el pas de la Z és clarament un A0, no veig la manera de fer-lo en lliure.\nArribats al planell de Diables, no fem la reunió que queda elevada a l'esquerra i fem la sortida cap al Collet, doncs la que puja al Gat ja l'havia fet, però abans d'arribar a aquest, se m'acudeix d'escalar cap al ràpel directament. La presència d'un pitó indica que ja han pujat per allà.\nLa paret és força vertical; flanquejo a l'esquerra fins una fisura on hi ha un bloc encastat que desploma; descanso penjat d'un tascó i m'ho miro. Les preses son bones i l'únic entrebanc és la por, o sigui que amunt. Quan el terreny tomba faig reunió d'un parell de friends i de dos tascons.\nDes d'aquí continua la Sílvia fins fer reunió a les bagues del ràpel i ens acostem al cim.\nAmb l'avantatge de liurar-nos de la major part de la misèrrima tartera central, baixem i retornem al refugi i al cotxe.\nAixí doncs, una vegada més el Pedraforca ens ha ofert noves aventures en una via ja coneguda, i molta satisfacció en permetre'ns explorar passos relativament complicats en terreny desequipat.\nEtiquetes de comentaris: alta muntanya, Berguedà, escalada, Prepirineu\nESTASEN, 24 de Juliol\nLa via Estasen és in itinerari, com la majoria de clàssics de la cara nord del Pedraforca, on l'escalada és el mitjà per a accedir al cim, amb llargs trams de grimpada i de caminada sobre pendents herbosos i predregosos.\nLocalitzar l'inici ha estat una mica complicat, doncs flanquejavem la cara nord per una feixa massa baixa. Tot i així, la permanent visió de la paret fa fàcil d'identificar la via, i trobant-nos a la deva vertical, tirem amunt, ajudats per unes cordes fixes que trobem al torrent quan aquest es redreça. Potser ja anavem bé?\nEnsopeguem de ple, doncs, la característica placa tombada i la fisura que forma amb la roca veïna. La Sílvia enceta la via; relliscós inici per a aquesta placa rentada durant mil·lenis per la neu i l'aigua, es tracta d'un llarg aïllat, doncs després camiarem en flanqueig a la recerca del millor pas per a superar el següent ressalt vertical, rera el dit del Riambau.\nPrimer llarg. Dit Riambau, amb la feixa herbosa que hi porta.\nAl coll que forma el dit amb la paret comencen els llargs més sostinguits, en principi tres que fem en dues tirades, fins a l'inici del flanqueig cap a l'est.\nDesprés d'aquestes 2 (o 3) tirades, flanquegem a l'esquerra per una repisa còmode, aèria i ben assegurada amb pitons, al final de la qual ja podem fer reunió d'un pitó i un pont de roca.\nLes ressenyes indiquen un pas de IV en aquest flanqueig, però per dificultat no hi trobo aquest grau; potser la impresió que fa l'abisme sota els peus ho justifica.\nDesprés del flanqueig continuem acendint caminant, fins una canal on fem un nou llarg. Un pitó indica recte amunt per la fisura; uns altres pitons indiquen per la placa. Comencem per la fisura i acabem per la placa, complicant-nos d'aquesta manera un llarg que havia de ser senzill i curt.\nLa sensació de cim ja es respira a aquestes alçades de la via, i després d'un altre tram d'ensamble mig caminant, apareix l'últim llarg propiament d'escalada.\nDe ple nord passarem a ponent, pujant sobre l'aresta per un diedre fisurat, bonic d'escalar i fàcil de protegir.\nSom, ara si, al cim del Calderer, amb arribada gairebé directa. Les boires que a estones han allunyat l'estiu de nosaltres queden retingudes a la cara nord i pentinen les crestes que ens separen del Cim Nord del Pollegó Superior.\nCaminem una estona cap a l'oest fins s trobar els ràpels de les cadenes que configuren la via normal d'accés al Calderer, i descendim a trobar la tartera de l'Enforcadura cap al refugi.\nPublicat per Sergi 3 comentaris


Nou Moviment Ciutadà per Cambrils: Retall de premsa del 27-02-13: La Generalitat retalla de 1.800 a 1.300 euros la subvenció per alumne de les llars d'infants municipals.\nRetall de premsa del 27-02-13: La Generalitat retalla de 1.800 a 1.300 euros la subvenció per alumne de les llars d'infants municipals.\nLa Generalitat retalla de 1.800 a 1.300 euros la subvenció per alumne de les llars d'infants municipals.\nAhir al matí va tenir lloc a la sala de plens la sessió ordinària corresponent al mes de febrer. A diferència dels darrers plens, aquest va ser ràpid i es van aprovar tots els punts que constaven a l'ordre del dia, alguns d'ells, de manera unànime. Un cop es va iniciar el ple, l'alcaldessa de Cambrils –Mercè Dalmau– va disculpar l'absència del regidor del PSC Joan Mas. Un dels punts més importants que es va aprovar va ser el conveni d'acceptació de la subvenció per les dues llars d'infants municipals pel curs 2011-2012. Tal com va explicar l'alcaldessa, el conveni ha passat de 1.800 euros per alumne a 1.300, el que suposa una subvenció de 228.800 euros de manera global.\nEl portaveu del grup del PSC –Robert Benaiges– va avançar que el seu grup s'abstindria a la votació i va lamentar el descens de l'import. Per la seva banda, el portaveu del Nou Moviment Ciutadà –Oliver Klein– també va lamentar la rebaixa de l'aportació i va apuntar que el grup votaria a favor com ha fet amb les altres subvencions de la Generalitat. Dalmau va afirmar que, "a l'Ajuntament tampoc ens agrada aquesta rebaixa però l'hem d'acceptar perquè és vital pel funcionament de les llars d'infants".\nEl deute que té actualment la Generalitat amb l'Ajuntament és de 2,6 milions d'euros.\nL'alcaldessa va aprofitar aquest punt per explicar que "la Generalitat fa front als compromisos que té amb Cambrils" i va apuntar que, "a data d'avui, el deute que té la Generalitat amb l'Ajuntament de Cambrils és de 2,6 milions d'euros". D'aquests, 1,4 milions d'euros pertany al Pla de Barris. El punt va ser aprovat amb els vots a favor de l'equip de govern i del NMC i les cinc abstencions del PSC. Un altre punt important va ser l'aprovació del Pla d'Actuació per a episodis de contaminació accidental del riu Ebre. El regidor de Governació– Dani Milan– va explicar que s'havia d'aprovar aquest pla de protecció degut a la contaminació que hi ha a Flix i va apuntar que el 80% de l'aigua de Cambrils prové de l'Ebre. Aquest punt va ser aprovat de manera unànime. D'altra banda, també es va aprovar la modificació puntual del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal de Cambrils sobre les condicions d'habitabilitat adequant la normativa a les noves condicions establertes per la Generalitat.\nEls altres dos punts del ple que es van aprovar va ser la comptabilitat d'un treballador municipal amb una feina independent a l'Ajuntament, que va comptar amb l'abstenció del PSC, i declarar deserta la licitació convocada per a l'alineació de bens patrimonials, ja que l'únic interessat en el terreny va presentar la seva renúncia el passat 18 de gener.\nEl regidor d'Urbanisme afirma que la nova ordenança de promoció econòmica estarà enllestida en un mes\nEn el torn de precs i preguntes, el grup del NMC va formular tot un seguit de qüestions a l'equip de govern. Klein es va interessar sobre la promoció econòmica i de quina manera s'està treballant per a reactivar l'economia. La regidora de Promoció Econòmica –Carme Cros– va explicar que, "la nostra intenció és crear el viver d'empreses i espero que sigui efectiu a final del mandat". Cros va apuntar que ara s'estan fent els estudis inicials i que un cop es tingui tot calculat s'haurà de tenir en compte la demanda de les empreses. "No podem posar en marxa un edifici i condicionar-lo fins que no veiem el cost real amb les empreses que vulguin participar", va manifestar.\nPer la seva banda, el regidor d'Urbanisme –David Chatelain– va afirmar que la nova ordenança de promoció econòmica estarà enllestida en un mes. "Al principi de mandat ens vam trobar amb dificultats pressupostàries per donar les subvencions a les empreses i això ens va impedir tirar endavant l'ordenança. Ara hem trobat una fórmula que ens permet seguir amb l'ordenança", va explicar.\nAltres preguntes que va fer el NMC van ser els motius de la suspensió del FEC o les subvencions a les ONG de Cambrils. El regidor de Cultura –Francesc Garriga– va explicar, com va recollir Revista Cambrils en l’edició d’ahir, que la decisió “no ha estat nostra. Vam posar tot l’esforç perquè continués però no ha estat possible. Et quedes parat però, insisteixo, no som els organitzadors del festival”. Respecte les subvencions a les ONG, la regidora de Relacions Cíviques –Laura Mellau– va apuntar que s’han pagat totes les subvencions de l’any passat.


Carnet A2 a Ullà - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet A2 a Ullà\nDescobreix que facil és treure't el Carnet A2 a Ullà amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet A2 a Ullà\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet A2 a Ullà? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


ᐅ Posicionament web Olvan - Posicionament Google SEO Olvan\nLi oferim un servei de posicionament web Olvan potent i eficaç, que garanteix els millors resultats de posicionament a Google.\nExperts en posicionament web Olvan\nEl nostre posicionament web Olvan va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional a Olvan analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament web Olvan amb màximes garanties\nEls nostres resultats en posicionament web Olvan els podem demostrar amb els nostres casos d’èxit reals i vigents, gràcies a la nostra gran experiència en aquest sector i gran quantitat de clients que confien en el nostre posicionament web Olvan.\nEstratègies SEO Google de Gestinet. El millor posicionament web Olvan\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia SEO Olvan és aconseguir els millors resultats en la generació de trànsit potencial i sa des dels cercadors, sobretot el posicionament Google, cap a la pàgina web del client. La conversió d’aquest trànsit nou potencial en client nou aconseguit, és l’estratègia On-page que també cal abordar per assegurar-nos l’èxit i tancar el procés consolidant l’estratègia dissenyada.\nA l’igual que el Manteniment informàtic és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO de posicionament web Olvan també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nMetodologia pròpia en posicionament web Olvan\nEl nostre secret és tractar el posicionament web Olvan com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN i plasmar-ho a l’hora de crear i optimitzar les pàgines web que realitzem. Utilitzem en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius marcats.\nAixí doncs, el posicionament web Olvan és una forma de fer les coses, una metodologia constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web, optimització web i projecte en aquest sentit. Aquesta metodologia i filosofia de treball és el resultat de tants anys d’experiència en el servei de posicionament web Olvan, i només es pot assolir entenent i transpirant durant tant de temps els paràmetres, motius i estratègies de posicionament web Olvan òptimes i exitoses que Google contempla en el seu posicionament natural, en evolució constant.\nMetodologia de posicionament web Olvan pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades.\nEls millors resultats en la generació de trànsit potencial mitjançant el posicionament web Olvan.\nPropostes de posicionament web Olvan a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page.\nBones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies posicionament web SEO Olvan.\nOlvan i el seu posicionament web\nCada ubicació i zona geogràfica te un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web Olvan que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament web Olvan de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web Olvan esperats.\nGestinet ❤ Posicionament web Olvan\nSi, ho reconeixem, som addictes i ens apassiona el cercador Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a Olvan comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé la única captació de client potencial és via posicionament Google, amb l’exigència i pressió que això comporta.


Surgrimpi: de maig 2021\nEtiquetes de comentaris: Escalada, Escalada 2021, Projectes factibles\nAvui amb en Pep volíem anar lluny però el radar ens ha fet adonar que l'objectiu estava sota la pluja. Tot això malgrat les previsions optimistes dels amics de TV3 que semblen més orientades a garantir que la gent surti a fer gasto que no pas orientades a orientar... Total, que ens n'hem anat a La Facu.\nHem començat amb Anna (V). Un esperó tombat però fi al principi i una mica més vertical i amb bon canto a dalt.\nDesprés ens hem posat a Variant Secre (6a+). Una zona bastant tècnica a la part de baix i una zona desplomada a la part de dalt. Aquí m'ha calgut força atenció per poder-ho treure a vista... A la sortida de les dificultats cal anar a buscar algun canto terrós, en un lloc on fa poc s'ha arrencat alguna cosa.\nFent la Variant Secre. Aquí s'ha de tibar...\nD'aquí ens n'hem anat a la de l'esquerra, Xavier Rabat (6a+). A l'app Climb Around està marcada com una variant de l'anterior. Però jo he aprofitat una línia de xapes que sembla que passa per allà i que acaba per la Xavier Rabat. La part inferior és similar i a dalt no és tan desplomat com la Variant Secre. A canvi hi ha un pas llarg força fi que se les porta.\nFent quelcom similar a la Xavier Rabat.\nDesprés, la Cesca (V+), molt guapa! Bon canto i anar gaudint, sense massa dificultats. Aquí hem tingut la sort de gaudir de la companyia d'una família que, a més, ens han fet unes fotos guapíssimes. (Les bones d'aquest post són seves, gràcies!)\nA continuació, ens posem a Rosa Mari (V+). De l'estil de l'anterior, però m'ha semblat més difícil.\nI per acabar la matinal, la Pilar (6a+), a l'esquerra de tot. Pensava que no l'havia feta mai, però fa 10 anys ja la vaig fer! Hi ha uns passos de tibar-li al principi. Després, una certa desorientació: la següent xapa no es veu (està a can pixa) i en canvi se'n veuen algunes a la dreta. (Pertanyen a una via no acabada: li falten les primeres xapes). Vaig a la dreta i al final veig la xapa de la meva via. Torno cap a la línia i hi poso el valor necessari per fer l'excursió (les excursions, hauríem de dir). Hi ha bon canto a la zona més vertical. Després toca anar cap a la dreta en un pas delicat de placa i finalment torna a tocar tibar amb bon canto.\nAcabant de tibar a Pilar.\nA l'esquerra de Pilar encara hi ha una altra línia... Haurem d'investigar una mica. Com també s'haurà de veure si algú acaba la línia de la dreta, que es veu ben guapa!\nMatinal ben aprofitada, al final. Durant tot el matí ha anat plovisquejant, sortint el sol... Hem escalat prou bé, però.\nAmb en Josep hem fet una sortida de tarda cap al Berguedà. No està clar el temps que farà, al matí ha estat força ennuvolat. Però a la zona estem prou bé amb algun moment de sol i tot.\nDesprés d'insistir-li una mica, el company accedeix a començar escalfant amb l'Esquellot (6a) en comptes d'anar a sac amb Educa'm Berguedà (6b). El 6a es va fent, sense cap zona molla com l'altre dia, però cal escalar-hi una mica. Moltes cintes és el que cal!\nEn Josep, a l'Esquellot.\nA continuació, ara sí, és el torn de Educa'm Berguedà (6b). S'hi posa el company sense massa dificultats i a continuació vaig jo. La primera part és molt arrampada. Després es redreça però es va fent bé, buscant aquí i allà el moviment més còmode. Més amunt hi ha una apretada per superar un tram lleugerament desplomat i torna a tombar-se una mica abans de l'apretada final, on cal sortir al buit, cap a l'esquerra. Aquests darrers moviments es fan estranys perquè no és evident quin és el millor moment per moure's a l'esquerra. Ha sortit a vista també.\nEn Josep, a Educa'm Berguedà i jo a la reunió d'aquesta via.\nPosem cintes a Buenos Aires (6c+) i en Josep s'hi posa des de sota. Baixant se l'ha estat mirant i entre això i la informació que ell ja portava d'un altre dia es sent prou valent per tibar-li de primer. En algun punt s'ha de penjar, però. El meu pegue el faig en top-rope per estudiar es passos. Hi ha alguns llocs a la part de baix que s'han de conèixer per no tibar més del compte i això és el que intento. Després entrem a la zona de bona ganda i s'arriba al relleix: jo hi vaig per la dreta i el company per l'esquerra. Però després queda el tram final, dur de pebrots. Toca anar pujant aprofitant alguns roms laterals fins pillar algun bon canto viu. Aleshores toca controlar peus: jo poso el dret en un bonyet mentre la mà esquerra pilla un pla lateral fins poder pillar un cantet des d'on es podria xapar la darrera. La sortida d'aquí me la miro per l'esquerra i hi trobo la forma: estirada de mà esquerra en diagonal esquerra, dreta a la vora, pujar peus, esquerra a un canto bo i dreta a un canto a pillar la R.\nAl segon pegue, el company tira en top-rope. El meu segon pegue, però, el faig des de baix. M'embolico una mica al primer ressalt fi de la part de baix, cosa que m'infla innecessàriament. Resolc bé el segon ressalt fi: pinça roma de dreta i anar a pillar un fissura arrodonida però suficient per la dreta i pillar bon canto. Després, la zona de gandes i remades llargues, cap problema. Em recupero una mica abans del tram final. Faig els passos de laterals romos, pillo el cantet bo i intento reposar per al darrer esforç, però tinc la mà esquerra bastant tocada. Peu dret sobre el bec, rom d'esquerra i pillo el canto per xapar. Ho faig però aquí intento improvisar segons el mètode del company: L'esquerra tal com feia jo, però aleshores anar a buscar una dreta prou bona a la banda dreta. Ho aconsegueixo, però no tinc forces per pujar peus i em deixo anar! Quina llàstima! Potser, si hagués seguit el meu mètode ho hauria tret, tot i que anava baldat a més no poder. De fet, m'ha costat arribar a la R fins i tot havent reposat!\nEl meu pegue fanàtic, que acabarà fallit, a Buenos Aires.\nTocarà tornar-hi algun altre dia, però diria que Buenos Aires és més difícil que Dan Petri, com a mínim hi ha més trams on s'ha de donar la talla i això passa factura. També és cert que, tenint ben controlat el primer tram, hagués arribat en millors condicions a la part final... Hi tornaré!\nEtiquetes de comentaris: Berga - L'Esquellot, Escalada, Escalada 2021\nAvui ens n'hem anat cap al Berguedà, al Mercadal Inferior, amb en Pep. Hem optat per començar per la dreta de tot.\nEngeguem amb una via suposadament senzilla, Patum (V), però on s'ha de treballar una miqueta. Hi ha uns moviments d'anar fent al principi, però els darrers metres són bastant romos...\nA la Patum, més delicada del que semblaria.\nAprofitem per posar cintes a una via nova, que no està a la guia, però que està ressenyada aquí i que es diu Mina de Xampinyons (V). La proposta de grau està realment malament, aquí hi ha feina de veritat! S'acosta més al 6a que no pas al cinquè.\nA la Mina de Xampinyons s'ha d'apretar. En Pep en plena acció.\nA continuació em poso a El Sextogradista (6a+). L'Ernest m'havia comentat que ell s'hi havia posat fa un temps i que li havia costat més el primer llarg (6a+) que no pas el segon (6c). Jo ho havia oblidat... Realment m'ha costat bastant! Uns primers metres verticals i tensos, amb algun canto bo (algun només!), però alguns moviments força exigents. Després la via se'n va a l'esquerra i torna a haver-hi passos interessants. L'arribada a la reunió ha estat anant a pillar la cadena en plan goril·la, cosa que normalment no faig -sóc més d'arribar-hi finament.\nFent El Sextogradista fins la reunió.\nDesprés ens n'hem anat més a l'esquerra i m'he posat a Futurs T.E.B (6b). Aqui hi ha moviments de finura molt guapos a la part de baix. Després la cosa es suavitza i es redreça per entrar a la reunió. Aquí m'ho he hagut de mirar bastant perquè no és gens evident... Al final ha sortit, però amb una remada una mica llarga per anar a buscar un bony granellut a la dreta. I arribada a la R també en plan goril·la...\nAprofito la corda per provar Pluja d'Erugues (6c). Baixant m'ho miro. Després en Pep ha fet el 6b i se n'ha sortit prou bé excepte l'entrada a la reunió. A continuació li he fet un tiento en top-rope, però no ha sortit pas. M'he mirat com fer el pas de la panxeta de diverses formes. Hi ha una (una vol dir una) gota d'aigua, però demana una tibada molt bèstia. Després encara he trobat una forma diferent, a la dreta de la gota d'aigua, sense tocar-la. Diria que ha de ser més suau, però ja estava amb les gemes adolorides: la roca aquí és molt abrasiva.\nAquestes dues vies són molt guapes!\nPer acabar el matí en Pep s'ha posat a Bath (L1) (V) i jo també, al seu darrera.\nAcabant la sessió en plan suau al primer llarg de la Bath.\nUn bon matí també! Les vies de la dreta ens han semblat bastant collades. Guapes, però collades. A El Sextogradista el flanqueig sota el desplom resulta estrany, semblaria que hi hauria sortida directa recte amunt, però és el que hi ha. La continuació d'aquesta via ni l'he mirada, però he vist un espàrrec sense xapa...\nEtiquetes de comentaris: Berga - Mercadals, Escalada, Escalada 2021\nDesprés de molts dies passats per aigua avui hi havia ganes boges de tocar roca. Amb en Pep ens hem mirat la meteo i el radar i ens ha semblat que, malgrat les previsions, al Berguedà hi podríem estar prou bé malgrat que ahir hi havia plogut a bots i barrals.\nEns hem acostat al Cerro Torre, a la zona anomenada l'Esquellot, prop de la Font Negra i semblava que hi hauria alguna línia practicable.\nHem començat fent el primer llarg de Dan Petri (V) per explorar com estava la cosa i per estrenar gats, tant en Pep com jo mateix. La roca tenia algun punt moll, però es podia escalar. Els gats, van justos i tocarà donar-los a poc a poc -avui escalaré amb els vells, però!\nEn Pep, a la primera del dia, esquivant la mullena.\nA continuació em poso a l'Esquellot (6a). La primera part és tombada i és qüestió d'anar fent. Després, es redreça i cal controlar una mica. Hi ha alguns llocs on la roca està molla i m'entretinc a buscar el millor camí per no mullar ni peus ni mans i gairebé ho aconsegueixo. La roca està molt freda, però, i toca anar escalfant els dits de tant en tant. Porto una quinzena de cintes i això faci que n'hagi d'anar traient una bona colla per no arribar escurat a la reunió. L'equipament generós fa que això no sigui un problema especial.\nJo mateix, al díedre de l'Esquellot.\nEn Pep, a la mateixa via. Surt el sol i comença a treballar!\nMentre em despenjo em miro una mica la part superior de Dan Petri (6c+). Em sembla que la part difícil ha de ser sortint de la reunió intermitja i m'ho miro una mica.\nEn Pep fa l'Esquellot i, baixant, passa la corda per algunes xapes de Dan Petri, per intentar fer-li un tast en top-rope. En aquesta modalitat m'hi poso. Per sortir de la reunió hi ha certament un passet bastant cabró. Però trobo la forma de fer-lo, això sí, aguantant d'alguna nyapa. Més amunt va sortint una mica més de canto i aviat estic a un lloc còmode abans d'atacar l'esperó final. Aquí toca anar una mica a l'esquerra i faig filigranes per no tocar res moll. Poc a poc vaig fent fins la darrera xapa que tinc en top-rope. En A0 i amb una tramposa acabo de muntar-lo (la corda em ve en lateral) i faig una apretada en "lateral-rope" fins la reunió i munto un top-rope digne. Anant en top-rope com toca hauria sortit prou bé, penso.\nEn Pep la prova però s'encalla i se li resisteix el pas difícil. Després d'aquí ell va fent, inflant-se, però va fent. A continuació jo m'hi poso des de baix, a veure...\nEl crux em surt ben bé. Per sortir de la reunió vaig a buscar una nyapa amb la dreta i pujo peus a una mena de bec. Després una lateral/hombro de dretes i canvi de mà fins posar-hi l'esquerra. Una tibada pujant peus en algun bonyet i amb la dreta es pilla una nyapa. Pujo peus i aconsegueixo arribat en estàtic a la llastra evident amb l'esquerra (abans he fet una mica de llançament). A partir d'aquí alguns moviments amb cura, però controlats. Arribo a sota l'esperó final, reposo i em concentro. Pillo una lateral, uns cantos i vaig pujant fins la darrera xapa. Aquí s'ha de tibar d'alguna cosa més xica. Vaig inflat i no veig cap canto digne però m'agafo allà on puc fins que m'estiro i pillo els laterals des dels que puc pillar la reunió! Encadenada, però ben inflat!\nAcabant Dan Petri.\nEn Pep ha agafat fred mentre m'assegurava (abans jo també he començat bastant glaçat). En algun moment ha sortit el sol, però s'ha tornat a tapar i bufar airet fresc, cosa que no ha estat gens agradable. Per tant, decidim plegar trastos, ben contents. He acabat fent 4 pegues i m'he emportat Dan Petri, cosa que no hagués imaginat a priori. Sort que la graduació és benèvola -normalment no faig 6c+ ni que sigui en top-rope al primer pegue...\nPer cert, baixant de Dan Petri m'he mirat la veïna de la dreta, Buenos Aires (6c+). M'ha semblat que hi havia tomàquet a la part de dalt. De fet, he pujat levitant, tibant (és un dir) de romos laterals... Més avall m'ha semblat que hi havia canto, tot i que no ho he provat... Queda pendent per un altre dia!\nAquí cal portar corda de 80 metres o assegurar des d'uns metres més amunt o despenjar-se de la reunió intermitja, al gust del consumidor! El lloc, una meravella! Moltes gràcies als equipadors per aquests regals.He de dir que hem pogut escalar, malgrat que la cosa no pintava gaire bé... I sumant-ho tot, han acabat sortint força metres de bones vies


El testament fílmic de Hu Bo tracta de quatre personatges desolats al nord de la Xina\nCap endolciment en les gairebé quatre hores de metratge, més aviat un fred gris que envolta la desolació de quatre personatges. Les seves històries s’entrellacen al llarg d’un dia en una petita ciutat sense nom al nord de la Xina, on es pot sentir la depressió econòmica en tot moment. Wei Bu, maltractat pel seu pare, intenta escapar després d’haver ferit l’abusananos que l'assetja a classe. El seu company, Huang Ling, viu amb una mare alcohòlica que té una relació tèrbola. També hi ha el delinqüent Yu Cheng, que presencia el suïcidi del seu amic, i el jubilat Wang Jin, que es veu tancat en una residència per al que li falta de vida. Només el dolor, la mort o la misèria semblen trencar la rutina de les seves vides.\nAmb tràvelings, primers plans i diàlegs mínims, el director Hu Bo pinta un retrat desolador, reforçat per interpretacions subtils i matisades. De vegades, la lentitud provoca el tedi, però quan saps que el director es va suïcidar just després de completar la pel·lícula, veure-la tal com ell pretenia t’acaba per commoure, i paga la pena.\nPer Hanna Flint


ENQUESTA | Vols que Dembélé renovi amb el Barça?\nAubameyang ha obert la porta a aquesta possibilitat en una entrevista\nPierre-Emerick Aubameyang ha obert la porta a una possible renovació d’Ousmane Dembélé. El flamant fitxatge del Futbol Club Barcelona ha explicat que ha demanat al seu bon amic que s’ho repensi i que accepti l’oferta de l’entitat blaugrana per allargar el seu contracte. Després de tot el show que es va viure el Nadal passat, t’agradaria que Dembélé acabés renovant amb el Barça?\nOusmane Dembélé és un jugador del Futbol Club Barcelona que més aviat cau malament als seus aficionats. És el segon fitxatge més car de la història de l’entitat blaugrana i ha percebut un salari surrealista durant els darrers cinc anys. Tanmateix, ara que el club està passant per moments econòmics molt difícils, Dembélé no ha acceptat una oferta de renovació a la baixa i tampoc no va voler marxar al mercat d’hivern perquè el Barça s’estalviés mig any del seu sou. D’aquesta manera, marxarà de forma gratuïta quan acabi aquesta temporada. En primera instància, Joan Laporta i altres membres importants del club van decidir que no jugués més com a càstig, però el tècnic egarenc Xavi Hernández ha demanat poder-lo tornar a utilitzar perquè el Barça tampoc no va sobrat de davanters amb qualitat. Això ha fet que torni a disputar alguns minuts com a blaugrana i el cert és que l’entrenador català està aconseguint que encaixi millor que mai, com a mínim en les darreres estones que ha disputat.\nEl barcelonisme s’està adonant que perdrà un jugador encara jove i amb molt potencial, però això podria no acabar sent així. En aquest mercat d’hivern s’ha donat un fet que ho podria canviar tot, que és l’arribada al club de Pierre Emerick-Aubameyang, gran amic de Dembélé per l’etapa que van compartir al Borussia Dortmund. El davanter gabonès ha concedit entrevistes als diaris Sport, Mundo Deportivo i L’Esportiu i ha explicat que ha demanat al seu amic que es quedi: “És un dels millors amb la pilota als peus. Estic molt content que estigui i quan vaig arribar li vaig dir que s’havia de quedar”. Ara bé, l’oferta de renovació del Barça ja no és sobre la taula i s’hauria d’obrir una nova negociació.\nD’altra banda, Aubameyang també s’ha mostrat molt feliç de poder tenir una darrera oportunitat de triomfar en un equip gran d’Europa i ha expressat el seu desig de continuar-hi durant uns quants anys. A més a més, considera que un possible fitxatge d’Erling Haaland aquest estiu no el faria canviar d’opinió i voler marxar: “Estic preparat per a la competència sana amb un company d’equip. A més a més, és un jugador increïble, perquè amb l’edat que té ja ha demostrat ser un dels millors del món”.\nEnquesta Futbol Ousmane Dembélé Pierre-Emerick Aubameyang Renovació


Detingut al Japó el president de Renault i Nissan per frau fiscal\nBarcelona. Dilluns, 19 de novembre de 2018. 12:44\nActualitzat Dilluns, 19 de novembre de 2018. 12:44\nEl president i conseller delegat de l'aliança automobilística Renault-Nissan-Mitsubishi i el també considerat l'empresari més influent del Japó, Carlos Ghosn, ha estat detingut al Japó per evasió fiscal, segons informa el diari nipó Asahi i ha confirmat Nissan en un comunicat.\nEl diari destacava que Ghosn és sospitós d'haver "subestimat" els seus propis ingressos al Japó en els estats financers i destaca que el directiu havia acceptat de forma voluntària parlar amb la fiscalia sobre aquest assumpte. Ghosn, de 64 anys d'edat, ha estat interrogat per la Fiscalia japonesa després d'una denúncia de la pròpia empresa, i tot seguit ha estat arrestat.\nEl cas també implica un altre alt càrrec de l'empresa, Greg Kelly, qui també ha estat detingut. Nissan explica en el seu comunicat que aquestes detencions formen part d'una investigació interna feta a partir del testimoni de diversos empleats.\nLa borsa ja se'n ressent: Renault cau en picat\nEl fabricant d'automòbils Renault cau amb força avui a la Borsa de París davant les informacions difoses per la premsa japonesa que apunten que el president de la companyia, Carlos Ghosn, és arrestat en aquest país per suposada evasió fiscal.\nA les 10.52 hora local (09.52 GMT), les accions de Renault, que cotitza en el selectiu índex Cac-40, reculaven un 11,33% del seu valor, per baixar fins als 57,190 euros per títol. L'empresari franco-brasiler (president de l'aliança que conformen Nissan, Renault i Mitsubishi Motors) està considerat l'home de negocis estranger més influent al país asiàtic.\nestafa Destapen un frau a la seguretat social de prop de 30 milions d’euros El Nacional\nAutomóbiles Nissan revela el falsejament de dades d'emissions en les plantes japoneses El Nacional / EFE


Normativa d'accés al segon cicle d'Administració i Direcció d'Empreses\nEnsenyament: ADMINISTRACIÓ I DIRECCIÓ D'EMPRESES\nLa proposta de Normativa va ser aprovada per Junta de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials el 14 de maig de 2004 i modificada el 6 d'octubre de 2005.\nLa Normativa va ser aprovada per la Comissió d'Ordenació Acadèmica i Científica, delegada del Consell de Govern, el 8 de juliol de 2004 i la seva modificació es va aprovar el 24 d'odctubre de 2005.\nN. places: El nombre de places ofertes és de 60.\nPer Ordre Ministerial d’ 11 de setembre de 1991 (BOE 26-9-1991) i de 10 de desembre de 1993 (BOE 27-12-1993) s'estableixen les titulacions i estudis previs de primer cicle amb els que es pot accedir als ensenyaments de segon cicle, conduents a l'obtenció del títol oficial de Llicenciat en Administració i Direcció d’Empreses. Concretament, podrà accedir al segon cicle de la Llicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses, a més a més qui cursi el primer cicle d’aquest ensenyament, qui hagi finalitzat algun dels estudis següents:\nDiplomatura en Ciències Empresarials\nPrimer cicle de la Llicenciatura en Economia\nL'òrgan encarregat de la gestió del procés serà la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials a través de la secretaria del centre.\nEl termini per presentar sol·licituds per part de les persones interessades és del 15 al 30 de juny.\nEn el cas que no es cobreixi la totalitat de les places, s’obrirà un altre termini del 1 al 15 de setembre.\nSi passats aquests dos períodes encara quedessin places vacants, el degà podrà fixar un nou termini del 15 al 31 de gener.\nUna vegada formalitzada la sol·licitud de preinscripció, els estudiants procedents d'altres universitats han de presentar a la secretaria de la Facultat la documentació següent:\nOriginal i fotocòpia o fotocòpia compulsada del DNI.\nCertificació acadèmica personal, original i fotocòpia o fotocòpia compulsada, dels estudis realitzats que permetin l'accés al 2n cicle, en la qual constin les qualificacions obtingudes en cada assignatura, la mitjana ponderada i la superació del primer cicle, si s'escau.\nCòpia compulsada del títol acadèmic al·legat per accedir al segon cicle, o bé el comprovant d'haver-ne pagat els drets d'expedició.\nCòpia del pla d'estudis de procedència publicat al BOE.\nProgrames de les assignatures superades en l'ensenyament de procedència.\nLa sol·licitud s'haurà d’emplenar i enviar a través del formulari de preinscripció per internet, a l’adreça que s’indiqui a la web de la URV o del centre, o bé presentar-la a la Secretaria de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials:\nAdreça: Av. Universitat, 1 43204 Reus\nTelèfon: 977 75 98 03/ 977 75 98 04\nCorreu electrònic: secemp@fcee.urv.es\nLa selecció dels preinscrits es realitzarà tenint en compte els criteris següents:\nLa nota mitjana de l'expedient acadèmic de la titulació al·legada per accedir al segon cicle. La puntuació de cada assignatura serà valorada amb la taula d'equivalències següent:\nAprovat=1 (qualificació entre 5 i 6,9)\nNotable=2 (qualificació entre 7 i 8,9)\nExcel·lent=3 (qualificació entre 9 i 9,9)\nMatrícula d'Honor=4 (qualificació 10)\nles assignatures convalidades tindran el valor de la qualificació obtinguda en els estudis prèviament cursats.\nSi la comissió ho creu convenient, es podrà realitzar una entrevista.\nLa selecció estarà a càrrec d'una Comissió d'Accés específica, la qual estarà formada pels membres següents:\nEl/la degà/ana de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials, o persona en qui delegui, que presidirà la comissió.\nEl/la responsable de l'ensenyament d'Administració i Direcció d'Empreses\nUn/a professor/a ordinari/ària de l'ensenyament d'Administració i Direcció d'Empreses, membre de la Junta de Facultat.\nUn cop realitzada la selecció, i en el termini màxim d'un mes de la finalització del primer termini de sol·licitud, es farà públic al tauler d'avisos de la secretaria del centre el llistat d'admesos i no admesos a l'ensenyament de segon cicle i, si s'escau una llista d'espera. Sempre que sigui possible també es publicarà a la pàgina web del centre.\nLa relació d'admesos i no admesos corresponents al segon i tercer termini de preinscripció es farà pública al tauler d'avisos de la secretaria del centre en el termini màxim de 15 dies després de la finalització de la preinscripció.\nEn el mateix llistat s'indicarà la documentació que caldrà presentar a l'hora de formalitzar la matrícula.\nEn el cas que sigui necessari que l'estudiant realitzi complements de formació, continguts formatius, o mecanismes de substitució se li comunicarà individualment.\nCas de quedar places sense cobrir, s'obrirà un segon període de preinscripció, amb el mateix procediment esmentat anteriorment.\nLes Ordres Ministerials d’11 de setembre de 1991 (BOE 26-9-1991) i de 10 de desembre de 1993 (BOE 27-12-1993) preveuen l’establiment dels complements de formació següents:\nEls diplomats en Ciències Empresarials, de no haver-ho fet, han de cursar 4 crèdits en Macroeconomia i 4 crèdits en Microeconomia.\nEls alumnes amb el primer cicle de la Llicenciatura en Economia, de no haver-ho fet, han de cursar 9 crèdits en Economia de l’Empresa.\nEls alumnes que han superat la Diplomatura en Ciències Empresarials (Pla 2002) de la URV, o el primer cicle de la Llicenciatura en Economia (Pla 2001) de la URV, no hauran de cursar cap complement de formació, atès que aquestes matèries ja les tenen superades.\nEn el cas dels diplomats en Ciències Empresarials procedents d’altres universitats, de no haver-ho cursat anteriorment, hauran de superar les assignatures següents:\nEn el cas dels estudiants amb el primer cicle de la Llicenciatura en Economia procedents d’altres universitats, de no haver-ho cursat anteriorment, hauran de superar les assignatures següents:\nPrimer cicle de la LLicenciatura d'Economia\nAteses les característiques dels ensenyaments de procedència de la URV, no cal establir continguts formatius pels estudiants d'aquesta procedència.\nPer a altres situacions, cas de no arribar a l'esmentada xifra de 300 crèdits, s'han d'establir continguts formatius. En aquests casos, l'alumne haurà de cursar i superar els crèdits restants fins arribar als 300 crèdits, segons l'ordre consecutiu següent:\nAssignatures optatives de l'ensenyament d'Administració i Direcció d'Empreses.\nAssignatures de lliure elecció, en casos excepcionals i a criteri del centre.\nEn el supòsit d'accés des d'un primer cicle a segons cicles en els quals es comprenen matèries troncals o obligatòries que ja han estat superades en el pla d'estudis de la titulació de procedència, es considera pertinents que el Centre estableixi el mecanisme de substitució dels crèdits cursats prèviament per altres matèries, a fi d'obtenir els crèdits necessaris per a l'obtenció del títol.\nEn la notifiació d'admissió que el Centre ha de lliurar als alumnes afectats, es faran constar explicítament els mecanimesmes de substitució.\nSi com a resultat de la valoració de l'expedient es computa un escreix de crèdits respecte dels 300 totals exigibles, i aquest correspon a assignatures completes, es podran utilitzar per a substituir les assignatures coincidents.\nNo obstant, si l'escreix de crèdits totals obtinguts en el primer cicle i segon cicle per damunt dels 300 exigibles, és superior a les assignatures a substituir no caldrà efectuar cap mecanisme de substitució ja que l'esmentat escreix podrà utilitzar-se per substituir totes les assignatures coincidents.\nEn aquest sentit, i en el cas d'alumnes que han superat la Diplomatura en Ciències Empresarials (pla 2002) de la URV o el primer cicle de la Llicenciatura en Economia (pla 2001) de la URV, les assignatures coincidents que ja poden haver estat superades són les que es detallen en les taules següents:\na) Assignatures troncals o obligatòries del 2n cicle de la Llicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses conincidents amb les de la Diplomatura en Ciències Empresarials (pla 2002):\nAdministració i Direcció d'Empreses (pla 2002) Ciències Empresarials (pla 2002)\nDirecció Financera: Finançament\nb) Assignatura troncal del 2n cicle de la Llicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses (pla 2002) coincident amb la del 1r cicle de la Llicenciatura en Economia (pla 2001):\nAdministració i Direcció d'Empreses (pla 2002) Economia (pla 2001)\nA més si com a resultat de la valoració de l'expedient es computa un escreix de crèdits respecte dels 300 totals exigibles, i aquest correspon a assignatures optatives del primer cicle de procedència que també són ofertes com a optatives en el 2n cicle d'Administració i Direcció d'Empreses, aquestes podran ser convalidades.\nLes assignatures optatives de la Diplomatura en Ciències Empresarials (2002) i del primer cicle de la Llicenciatura en Economia (pla 2001) de la URV, coincidents amb assignatures optatives del 2n cicle de la LLicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses (pla 2002) són les que es detallen en les taules següents:\na) Assignatures optatives del 2n cicle de la LLicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses coincidents amb les de la Diplomatura en Ciències Empresarials (pla 2002):\nMercats i Instruments Financers\nb) Assignatura optativa del 2n cicle de la LLicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses (pla 2002) coincident amb la del 1r cicle de la LLicenciatura d'Economia (pla 2001):\nSi després d'aquest procés, encara es continua computant un escreix de crèdits respecte dels 300 totals exigibles, i aquest correspon a assignatures completes, podran ser reconeguts com a crèdits de lliure elecció a l'ensenyament de segon cicle.\nEn els casos que no hi hagi prou escreix per convalidar assignatures optatives del 2n cicle de la llicenciatura en Administració i Direcció d'Empreses, l'alumnat no podrà tornar a cursar aquelles assignatures de contingut coincident.


Com cuinar al vapor | Faros HSJBCN\nLa cocció al vapor es tracta d'una tècnica molt senzilla de realitzar, pràctica i que a més preserva bastant el contingut nutricional dels aliments enfront d'altres coccions. Aquesta consisteix en coure els aliments utilitzant el vapor que genera un líquid en ebullició. Com que és una cocció molt ràpida i no entra en contacte el producte amb el líquid, es conserven la majoria dels seus aromes naturals i colors.\nExisteixen moltíssims estris específics per coure al vapor, encara que la forma més senzilla és tenir a casa un pot, un colador i una tapa o plat. A continuació, es mostren algunes de les vaporeres o estris per coure al vapor que podem trobar al mercat:\nQuin és el millor procediment per a aquesta tècnica de cocció?\nEn general per utilitzar la cocció al vapor s'han de seguir els següents passos:\nNetejar i tallar els ingredients a utilitzar (en general verdures, hortalisses i peixos). Com més petits els tallem menor serà el temps de cocció.\nPosar a bullir un pot amb dos o tres dits d'aigua. Pot ser aigua sola, aromatitzada amb espècies o herbes aromàtiques, brou (de carn, peix, verdures...) etc.\nCol·locar un colador del mateix diàmetre de la cassola o inferior, o qualsevol dels estris existents per coure al vapor (vaporera).\nProcurar sempre que l'aigua o el líquid del recipient inferior no toqui la base del colador o de la vaporera.\nIntroduir el producte que es vulgui cuinar dins el colador o vaporera.\nTapar amb una tapa per evitar que s'escapi el vapor i perquè el producte es cogui correctament. Si no es disposa d'una tapa de la mida del pot, es pot utilitzar un plat o qualsevol altre estri que impedeixi que s'escapi el vapor.\nCoure durant el temps que necessiti cada producte segons grandària i quantitat. Intentant no sobrecoure els aliments per mantenir al màxim les seves propietats.\nTenir cura de no cremar-se amb la sortida del vapor de cocció en retirar la tapa o el plat.\nA continuació es mostren algunes receptes exemple bàsiques de cocció al vapor:\nSalmó al vapor amb fonoll\nCondimentar els lloms de salmó amb pebre, sal i algunes gotes de suc de llimona.\nPreparar la vaporera o el pot omplint amb dos o tres dits d'aigua. Assegurar-se que l'aigua no arribi el salmó una vegada que s'introdueixi a la vaporera o colador.\nTallar les llimones a rodanxes fines i col·locar-es al costat el salmó i també el fonoll, amb cura de no cobrir tots els orificis per on surt el vapor.\nTapar i cuinar per un temps aproximat de 10 minuts depenent de la mida del tall, revisant periòdicament.\nArribat al punt de cocció desitjat retirar i servir.\n1/2 coliflor en ramells\n250 g mongetes tendres\nPelar les carxofes i tallar el cor a quarts.\nPelar i tallar la pastanaga a rodanxes d'1 cm aproximadament.\nPelar la patata i tallar-la a daus.\nPreparar la vaporera o el pot omplint-lo amb dos o tres dits d'aigua.\nDisposar sobre la vaporera o colador les carxofes, la pastanaga, les patates i la coliflor a ramells.\nTapar i deixar coure 15 minuts i després afegir les mongetes i els pèsols. Deixar coure 5 minuts més.\nServir amb una mica oli d'oliva verge per sobre o vinagreta al gust.\nVeure també altres receptes al vapor com:\nEspaguetis de verdures\nMusclos al vapor amb llimona\nArtícle y receptes elaborades per:\nDurant el confinament: poseu-vos el davantal, i a cuinar!


octubre, 2019 | Alternativa - Part 5\nMés places al cursos de formació FaD\n2 d'octubre de 2019 GeneralFaD, Formació docentadmin\nUna vegada més, podem veure les llargues llistes d’espera dels cursos de Formació a distància de la Conselleria.\nDes del sindicat Alternativa valoram molt positivament l’aposta per la formació a centres però pensam que cal reduir la llista d’espera dels cursos FaD ja que els docents mostren interès per aquest tipus de formació.\nEls cursos que més llista d’espera tenen són els de competències cognitivo emocionals, el d’aprenentatge cooperatiu i el d’aprenentatge per projectes. Els dos darrers solen aparèixer com a perfil i no tots els docents tenen l’oportunitat d’accedir a aquest tipus de formació.\nDes d’Alternativa demanam que la Conselleria cree més places per fer les formacions FaD.\nPer una escola laica!\n1 d'octubre de 2019 Generalescola laicaadmin\nArrel de la notícia que va aparèixer ahir a premsa sobre l’ensenyament de la religió islàmica als centres educatius sostinguts amb fons públics de les Illes Balears, volem recordar que Alternativa s’oposa a l’ensenyament de qualsevol religió a l’escola pública.\nVivim a un estat aconfessional, per tant defensam l’escola laica. La religió contravé els principis científics i filosòfics que haurien de prevaler en els nostres centres escolars i, per tant, ha de quedar-se en l’àmbit privat.\nAlternativa Sindicat Docent proposa que s’augmentin les hores de classe de les disciplines de les Ciències Socials, que són aspectes del seu currículum: La influència de la religió als altres àmbits de la societat.\nVolem recordar que ens trobarem una altra vegada davant la dubtosa forma de contractar el professorat. Igual que passa amb la Religió Catòlica, l’autoritat religiosa és qui tria el professorat, que aprofitarà aquest avantatge per incrementar la seva puntuació a la borsa d’interins sense respectar la igualtat d’oportunitat de la resta d’aspirants. Recordam que el nostre sindicat sempre defensa una escola pública, laica i inclusiva.


Escuts de Cap Verd a Dinars serbis - Gràfic de 30 dies - Taxes de canvi\nEscuts de Cap Verd (CVE) a Dinars serbis (RSD)\nEl gràfic de sota mostra les taxes de canvi històriques entre el Dinar serbi (RSD) i el Escut de Cap Verd (CVE) entre 26/3/2019 i 25/4/2019.\nVeure 30 dies de l'historial de taxes de canvi del Escut de Cap Verd en comparació amb el Escut de Cap Verd.\nVeure 90 dies de l'historial de taxes de canvi del Escut de Cap Verd en comparació amb el Escut de Cap Verd.\nVeure 180 dies de l'historial de taxes de canvi del Escut de Cap Verd en comparació amb el Escut de Cap Verd.\nVeure mitjana mensual de taxes de canvi històriques del Dinar serbi en comparació amb el Escut de Cap Verd.\nEn aquest moment, la taula està mostrant les taxes de canvi històriques del Dinar serbi per 1 Escut de Cap Verd. Inverteix la taula per veure les taxes de canvi del Escut de Cap Verd per 1 Dinar serbi.\nVeure taxes de canvi històriques del Dinar serbi en comparació amb el Escut de Cap Verd en forma de taula.\nmínim = 1,0638 (8 d’abril) mitjana = 1,0670 màxim = 1,0706 (24 d’abril)\nEl gràfic anterior mostra les taxes de canvi històriques entre el Dinar serbi i el Escut de Cap Verd. Si vols veure les taxes de canvi històriques entre el Escut de Cap Verd i una altra divisa, si us plau, selecciona una divisa de la llista a continuació:


Finançament: ERC no ha de caure a la trampa - Antoni Soy\nA l’octubre de 2006 hi havia una gran pressió sobre ERC perquè es definís sobre amb qui pactaria després de les eleccions. Aleshores vaig defensar – “Qui ha de dir amb qui pactarà???” – que ERC no havia de cedir a aquestes pressions perquè, evidentment, el lògic era que primer es definissin CiU i PSC com a previsibles primer i segon partit després de les eleccions.\nAra, estem en una situació en que ERC no hauria de deixar-se pressionar en relació al finançament (o respecte a la sentència del Tribunal Constitucional sobre l’Estatut). Els altres partits, molts mitjans de comunicació i molts opinadors insisteixen en que ERC “torna a tenir la clau”, i a que haurà d’utilitzar-la segons quin sigui el model de finançament (o segons quina sigui la sentència del Tribunal Constitucional).\nCrec que des d’ERC no hauriem de caure en aquesta trampa. Nosaltres varem votar que no a l’Estatut de la retallada Mas-Zapatero i del Congreso de los Diputados perquè varem votar que si entusiàsticament a l’Estatut del 30 de setembre de 2005. Els que varen demanar votar que si en el referèndum per l’actual Estatut de Catalunya varen ser CiU i el PSC. Són ells, doncs, els que han de donar comptes molt principalment de com quedi el model de finançament. Són ells els que en tenen la principal responsabilitat.\nMolt més tenint en compte que des d’ERC s’ha defensat sempre que, tot i que no ens agrada, el poble de Catalunya va referendà l’Estatut de les Cortes i que aquest és el “camp de joc” en el que es juga el partit. No es pot anar més enllà d’aquest “camp de joc”. No es pot aconseguir el que no és possible avui. Volem un bon finançament. I avui això vol dir el millor finançament possible en el marc de l’Estatut de 2006. Per tant, coneixent el “camp de joc” i les seves limitacions, el criteri bàsic de valoració de qualsevol proposta de finançament ha de ser que el model compleixi estrictament l’Estatut de 2006. Així podrem tenir un bon model, el millor possible avui. I uns bons resultats, els millors possibles avui.\nPerò la pressió no la té ERC. La pressió la tenen, d’una banda ZP i el govern del PSOE i, de l’altra, CiU i el PSC que són els que varen demanar el vot afirmatiu a l’Estatut de les Cortes de 2006. No hem de caure a la trampa.


Premis Ciutat de Barcelona 2015 | Barcelona Cultura\n‘Corazón idiota’ inaugura el Festival... El certamen, que té lloc del 28 de juny al 28 de juliol, programarà tres espectacles més Visites nocturnes a El Born Centre de... Es faran cada dimecres i dijous entre el 29 de juny i l’1 de setembre Darrera projecció del DOCfield>16 La plaça Major de Nou Barris acollirà la vetllada el 30 de juny a les 10 de la nit Les veus de les dones: guerra civil,... L'Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona ofereix aquesta exposició fins al 31 d'octubre Una exposició mostra de la col·lecció Joan... La Biblioteca Arús oferirà aquesta mostra fins el dia 24 de setembre Torna Endorfines, el cicle d'humor d... La Farinera del Clot acull la sisena edició d'aquest cicle d'espectacles a la fresca Veure tot el contingut Inèdits ReEugenio Arts escèniques - Luz de gas\nAconsegueix una entrada doble... CosmoNits: concert + pel·lícula Cinema – CosmoCaixaAconsegueix una entrada doble gratuïta per al... Preestrena de “Todos queremos algo” Cinema – Cinemes Verdi Park\nAconsegueix una entrada doble... Making Africa al CCCB Art - CCCBAconsegueix una entrada doble gratuïta per al 2 de... Nit inaugural de Sala Montjuïc Arts escèniques – Castell de MontjuïcAconsegueix una entrada... Estació Tèrminus Teatre – Mercat de les FlorsAconsegueix una entrada doble... Veure tot el contingut Diàlegs de Pedralbes: "Noves formes de... Dimecres dia 15 de juny, a les 19.30 h.Hi intervenen Mar Griera, directora d'ISOR (... Festa de la Ciència La Festa de la Ciència arriba a la desena edició i per celebrar-ho, el 18 i 19 de juny, grans i... Castell de Torre Baró Convertit en un dels símbols més emblemàtics de Nou Barris, el castell de Torre Baró està situat... Diàlegs de Pedralbes: Tenir cura dels altres 30 de maig de 2016. Reial Monestir de Santa Maria de Pedralbes. Hi intervenen Anna Pagès,... La Nit dels Museus 2016 A més de visitar les exposicions amb una llum diferent de l’habitual, més de 190.000 persones van... Presentació del programa del Grec Festival... 20 de maig de 2016. Espai 4 del Palau de la Virreina Veure tot el contingut Ciències Arts Santa Mònica***Barcelona Neurociència***Cosmocaixa Barcelona***Novum. Festival Ciència Tecnologia Innovació Lletres i biblioteques Any Sales, Calders, Tísner 1912/2012***Arxiu Joan Maragall***Ateneu Barcelonès***BCNegra Innovació BCN Apps & Cultura ***Barcelona Lab***BCN Innovació***CCCB, Centre de Cultura Contemporània de Barcelona Arts Escèniques Fabra i Coats Fàbrica de Creació de Barcelona***Fàbriques de creació***Fundació Romea***Fundació Teatre Lliure Ciutat i cultura Agenda 21 de la cultura***Apps&Cultura***Barcelona Dades Cultura***Barcelona, darrera mirada Festes i tradicions Centre Artesà Tradicionarius***Colles castelleres de la ciutat de Barcelona***Coordinadora de Geganters de Barcelona***Cultura Popular Veures tots els Webs Culturals Yacine & The Oriental Groove: el... Amb el bon temps, els terrats s'han convertit en una competència seriosa als locals tancats,... "El espacio invisible"... Piramidón, l'espai d'art contemporani del barri de La Pau (a la foto), tanca el cicle d'exposicions... "La nit més llarga" o com... Al Centre Cívic del Parc-Sandaru proposen als joves d'entre 18 i 25 anys una aventura... "Actuar para nadie", un... La Vilella, l'espai teatral del passeig de l'Exposició, porta al seu escenari l'artista argentina... Teatre curtet i molts amics a... Al Microteatro Barcelona, un espai dedicat específicament a les mostres més breus de la creació... Street Art Walking Tours: una... On podeu trobar el grafiti de la imatge? Segur que ho descobriu si feu alguna de les passejades que... Veure tot el contingut Voluntariat ambiental Camp de treball d'estiu al Jardí Botànic de Barcelona. Vaixells de joguina 1870-1939 Una exposició marítima per descobrir amb nens Brunch-In the park Música i diversió als Jardins de Joan Brossa Divertim-nos en un palau del segle XIX Visites familiars al Palau Güell MiniGrec Espectacles per a tota la família a tota la ciutat Dia de la Música en Família Minimúsica als Jardins de Pedralbes Veure tot el contingut Art, Arquitectura i Disseny\nCerca dins d'aquest lloc web: Premis Ciutat de Barcelona 2015\nAvui s’han donat a conèixer els noms dels 20 guardonats, que rebran el premi el proper 15 de febrer al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona.\nDc, 03/02/2016 - 13:26\nCiutat i cultura\tAvui s’han donat a conèixer els guanyadors dels Premis Ciutat de Barcelona. Aquests premis, convocats anualment per l’Ajuntament de Barcelona, reconeixen la creació, la investigació i la producció de qualitat realitzades a la ciutat per creadors o col·lectius que hi treballen o per institucions i organitzacions barcelonines que les promouen o les produeixen.\nEls premis atorguen distincions en 20 categories que inclouen camps com l’arquitectura i l’urbanisme, la dansa, la literatura en llengua catalana i castellana, el teatre o els audiovisuals. En cadascuna de les categories, un jurat és l’encarregat d’escollir els guanyadors. Aquest any, a més, hi ha 5 mencions especials.\nLa cerimònia de lliurament dels guardons tindrà lloc el 15 de febrer a les 19.00h al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona i serà presentada per Txe Arana i Bruno Sokolowicz. A l’acte hi actuaran la cantant “Dolo” Beltrán, la companyia de dansa Brodas Bros i la poetessa Dolors Miquel.\nLlista dels guanyadors dels Premis Ciutat de Barcelona 2015:\n-Premi Agustí Duran i Sanpere d'Història de Barcelona al llibre Barris, veïns i democràcia. El moviment ciutadà i la reconstrucció de Barcelona (1968-1986) de l’autor Marc Andreu Acebal.\n-Arquitectura i urbanisme: la iniciativa Arquitectes de capçalera, impulsada al barri del Raval per l'Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB-UPC).\n-Arts visuals: associació A Bao A Qu.\nEl jurat considera adient fer una menció especial als espais independents autogestionats Espai Colona, Fireplace, The Green Parrot, Halfhouse, Homesession, El Palomar i Passatge Studio.\n-Assaig, ciències socials i humanitats: l'obra La resistència íntima: assaig d’una filosofia de la proximitat, de Josep Maria Esquirol.\n-Audiovisuals: Edmond Roch, productor d’Ikiru Films, per Atrapa la bandera.\nEl Jurat també acorda fer una menció especial a la pel·lícula Game Over, d’Alba Sotorra.\n-Ciències de la vida: Maria Pia Cosma, investigadora de l'ICREA a la Universitat Pompeu Fabra. Menció especial a Paloma Mas, pel seu treball a la revista Cell.\n-Ciències experimentals i tecnologia: Teresa Puig i Xavier Obradors.\n-Circ: la companyia Animal Religion per l’espectacle Sifonòfor.\n-Cultura popular i tradicional: l’entitat Castellers del Poble Sec pel projecte Castelloscopi.\nEl jurat considera pertinent fer una menció especial a l’entitat Associació de Festes de la Plaça Nova i el seu projecte 425 anys de les Festes de Sant Roc a Barcelona.\n-Dansa: Bea Fernández i Mònica Muntaner, al capdavant de La Poderosa.\n-Disseny: l’exposició Disseny per a viure. 99 projectes per al món real comissariada per Òscar Guayabero i presentada en el Museu del Disseny de Barcelona.\n-Educació: escola Miquel Bleach del barri d’Hostafrancs.\n-Gastronomia: Joan Bayen, Juanito del Pinotxo.\n-Literatura en llengua catalana: l’obra La filla estrangera, de Najat El Hachmi.\n-Literatura en llengua castellana: l’obra Los diarios de Emilio Renzi. Años de formación, de Ricardo Piglia.\n-Mitjans de comunicació: Carles Capdevila.\n-Música: Za!, pel treball Loloísmo.\n-Projecció internacional de la ciutat de Barcelona: Paul Preston.\n-Teatre: Pol López.\n-Traducció en llengua catalana: Ramon Monton i Lara, per la traducció de l’obra Els quaranta dies del Musa Dagh, de Franz Werfel.\nEl jurat vol fer menció especial a Josep Maria Jaumà, per la traducció al català de l’antologia Irlanda indòmita 150 poemes, de William Butler Yeats.\nEn el següent enllaç trobareu més informació dels Premis Ciutat de Barcelona\nculturaPremis Ciutat de Barcelona Comentaris\nTambé pots fer-nos les teves consultes personalitzades o deixar-nos els teus suggeriments Enviat per Alberto (no verificat) el Dc, 03/02/2016 - 21:14. Enhorabuena a todos, en especial al apartado de Danza por el gran trabajo realizado a lo largo de muchos años, un abrazo para las dos y vuestros compañeros.\nTambé et pot interessar\tCultSurfing 2016 LicenseEls continguts d'aquest web estan subjectes a una llicència de Creative Commons si no s'indica el contrari


El Cirque du Soleil és sens dubte el circ, hores d'ara, més famós al món sencer. Dada molt curiosa. Perquè és un espectacle circense que trenca amb el costum de molts anys. La qual cosa ens diu molt. Molt. La gent d'aquest circ ha pogut trencar amb un costum molt arrelat entre la societat, el costum de maltractar els animals. I ho ha fet amb una gràcia i serietat antològica. Cap ni una persona parla malament d'aquesta companyia d'artistes.\nAquest Nadal passat, la meua filla, ma mare i jo vam anar a un espectable molt proper, a la sala Rambleta, emblemàtica i molt cuca, al ínclit barri de Sant Marcel·lí de València. Allí feien una obra per a tots els públics, de circ. De circ de debò. “El Tren”.\nLa companyia de circ-teatre valenciana, nostra, “El Circ Gran Fele” feia aquesta actuació amb una il·lusió meravellosa. No sé si seguint l'estela de Frankenheimer o la de Soleil. El cert és que la funció va ser del tot exitosa i amable. També plena de respecte cap la vida. Un espectacle que cap valenciana o valencià es pot perdre.\nFa unes setmanes va eixir a la palestra una notícia tan interessant com polèmica. La Sra. Carmena, Madrid, i l'assemblea de Madrid havien aprovat, gairebé per unanimitat (només va quedar a soles el Partit Popular, què estrany), prohibir els circs sense animals. A València, aquesta mesura ja és efectiva des de fa més d'un any, i a Barcelona encara més.\nA Barcelona la gent continua divertint-se amb els circs. A València també. I a Madrid passarà el mateix. No tenint en dolentes condicions a animals que solen viure a uns altres hàbitats. La selva, la sabana, prop dels rius, veient arbres. Vivint en llibertat. Sent lliures i feliços.\nAra queda que les institucions siguen coherents i es posen les piles, seguint el bon camí, aquest camí.\nMembre d'Iniciativa Animalista @IA_animalista\nVist 3217 vegades


Pis de 2 dormitoris en venda a Gràcia, Barcelona\nExcel·lent oportunitat d'inversió en aquest habitatge de 2 dormitoris amb llicència turística, en venda en una finca règia a Gràcia Nova.\nPis molt acollidor situat en una finca règia situada en un carrer molt tranquil, al barri de Gràcia Nova de Barcelona, molt a prop de la Sagrada Família i el passeig de Sant Joan. Actualment la finca no disposa d'ascensor, però està pressupostat i correrà per compte dels propietaris actuals.\nL'habitatge es presenta en molt bones condicions i ofereix una distribució molt funcional, que consisteix en un dormitori doble interior, un bany i una cuina independent amb una petita estada a manera de magatzem. Finalment, compta amb un ampli saló-menjador amb sortida a un bonic balcó amb espai per a una taula i cadires, així com el dormitori principal també amb sortida al balcó.\nEl pis disposa de llicència turística, per la qual cosa resulta una magnífica oportunitat d'inversió. A més, gràcies a la seva ubicació es podria obtenir una bona rendibilitat. Poseu-vos en contacte amb nosaltres per a més informació o per concertar una visita.\nCuina independent amb magatzem\nEs troba en un carrer tranquil situada al barri de Gràcia Nova, a Barcelona. Està molt a prop de la Sagrada Família i el passeig de Sant Joan, així com la parada de metro Joanic.\nPis de 105m² en venda a Gràcia, Barcelona