L’Espanyol inaugurarà dues acadèmies a la Xina\nEl director general corporatiu, Roger Guasch amb Weimei Ye Zhan, responsable de l?RCDE Academy Yunnan\nUna serà a Hunan, i l'altra, a Yunnan\nL’Espanyol ha anunciat que tindrà dues acadèmies a la Xina. L’entitat blanc-i-blava ha arribat a dos acords profitosos que li permetran tenir dos centres formatius al gegant asiàtic. El primer, amb Hunan RuiDong Sport, que serà l’única i exclusiva col·laboradora de l’entitat a Hunan, província meridional de destacada importància al país asiàtic.\nRui Dong Sport és una entitat amb dilatada experiència en el desenvolupament del futbol base a la Xina i a l’educació acadèmica dels jugadors. Disposa d’un gran equip logístic i operatiu i de suport sòlid del govern. A més a més, col·labora amb 30 escoles que compten amb més de 3.000 alumnes.\nL’RCDE Academy Hunan s’inaugurarà els propers mesos. El club mostra la seva plena satisfacció per l’obertura del primer centre de formació en un territori tan estratègic i important a nivell de posicionament per a l’entitat com és la Xina.\nLa segona acadèmia serà a la província de Yunnan, al sud-oest del país. Serà l’onzè centre de formació blanc-i-blau. Aquest divendres, a l’RCDE Stadium, Roger Guasch, director general corporatiu de l’entitat i Weimei Ye Zhan, responsable de l’RCDE Academy Yunnan i de l’RCDE Academy HLK, han signat un acord per als pròxims cinc anys, que començarà a funcionar a partir del setembre.\nD’aquesta manera, a nivell estratègic, el club es posicionarà en dos importants punts de la geografia xinesa, ampliant així la marca al territori asiàtic. La institució segueix fermament per expandir el reconegut know-how del futbol base perico per tots els punts del globus terraqüi.El RCD Espanyol ja disposa d’acadèmies a Ajman, Bagdad, Alger, Blida, Barcelona, Saitama, Los Angeles, Miami, Nova Jersey, Hunan i Yunnan.


Holiday home Eresfjord 28 Øverås Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Øverås, Øverås, Noruega - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Eresfjord 28 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Øverås. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Eresfjord 28 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, renta vaixelles per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com pesca, parc infantil. Holiday home Eresfjord 28 és una elecció inteligents per a viatgers a Øverås, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Els candidats de Tortellà proposen diferents solucions per donar ús a l'equipament de la llar d'infants - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a Els candidats de Tortellà proposen diferents solucions per donar ús a l’equipament de la llar d’infants\nA Tortellà, els candidats de Junts per Catalunya, Som Tortellà – Esquerra i l’agrupació d’electors Fem Tortellà van dedicar bona part de les seves intervencions a parlar de les propostes per a la reconstrucció de la pedrera dels Comuns, sobre la qual tenen dubtes.\nNúria Orri, candidata de Fem Tortellà: “Cal veure si, realment, les mesures que es van acordar\nJosep Reig, candidat de Som Tortellà, ERC – AM: “El tema de la seguretat no està contemplat amb el rigor que hauria de ser. Al final d’obra d’aquesta restauració, s’haurà de vigilar que es faci bé”\nEduard Serra, candidat de JxCat Tortellà: “Que la gent hi pugui passejar tranquil·la per aquella zona. Hem de buscar-hi la part positiva, no deixa de tenir el seu encant. Nosaltres el que proposem és fer un concurs fotogràfic del forat que ha quedat allà”.\nEls candidats de Tortellà també van parlar de l’equipament de la Llar d’Infants, ara per ara, tancat, i per al qual tenen diferents propostes.\nNúria Orri, candidata de Fem Tortellà: “Volem fer una presentació extensa, tant històricament com de la situació actual, per tal que tot el poble decidim què fer d’aquest edifici”.\nJosep Reig, candidat de Som Tortellà, ERC – AM: “Cal estudiar la viabilitat. […] Serà una llar d’infants o com a mínim serà un centre educatiu que és pel que estava pensat. Si aconseguim fer això, és igual que tardem més o menys”.\nEduard Serra, candidat de JxCat Tortellà: “En aquest sentit no hi estic d’acord. Només hi ha algunes solucions; una és liquidar el deute pendent que hi ha amb el departament d’Educació per poder-li donar un altre ús com, per exemple, un local de joves, que ens convé, una escola de música… Podríem trobar moltes coses”.\nPrimera part preocupant d’un Olot que no es trobava còmode. Durant la primera mitja hora de partit pràcticament no hi va haver ocasions clares. Bigas, va ser el que més a prop va estar del gol, en aquesta rematada a la sortida d’un córner. Just abans dels…


La Diverbeach ho torna a aconseguir amb 5.000 persones a Sant Antoni\nEs defineixen com el pitjor grup de versions de la història, però pel poder de convocatòria que tenen ningú no ho diria. L'Orquestra Di-Versiones va tornar a triomfar amb la presència d'unes 5.000 persones a una nova edició del que és per molts el seu concert més esperat de l'any: la Diverbeach de Sant Antoni de Calonge.\nTota la setmana pendents del temps, però ells, arrauxats com sempre, van decidir tirar el concert endavant. Va ploure al migdia i a la nit, però al vespre es va fer el miracle i tots els assistents, caracteritzats amb la temàtica "guiri" d'enguany, van gaudir de la banda amb les versions menys serioses i més corejades de totes les comarques gironines.\nEls Di-Versiones no s'estan de res i ho demostren amb cada un dels macroesdeveniments que monten, a part de les multituds que arrosseguen a les festes majors. Aquest any ha estat un dels de més activitat pels de Calonge amb la gravació del Diverdiscu a la Mirona, la segona Diverclandestina i una altra exitosa Diverbeach. Aquesta vegada fins i tot es van permetre acabar-la amb focs artificials per posar un fi de festa de somni a l'estiu a la Costa Brava.


Reus homenatjarà el ballarí Màrius Petipa en el Dia Internacional de la Dansa\nImatge de l'anterior edició de la gala del Dia Internacional de la Dansa.\nLa gala tindrà lloc el dissabte 28, a les 21 hores\nActualitzada 26/04/2018 a les 18:40\nLa localitat de Reus homenatjarà el ballarí Màrius Petipa el dia Internacional de la Dansa, que se celebrarà aquest dissabte al teatre Fortuny de ciutat.\nLa tradicional gala del Dia Internacional de la Dansa es dedicarà aquest any a Màrius Petipa (1818-1910), ballarí i coreògraf, en la commemoració dels 200 anys del seu naixement.\nLa gala l'organitza l'Associació de Professors de Dansa de les Comarques de Tarragona, amb la col·laboració de l'Institut Municipal Reus Cultura, i el patrocini de l'empresa @Learcorporation.\nHi participaran 300 alumnes de diferents escoles de dansa, que interpretaran dues coreografies de Màrius Petipa, autor de peces tan cèlebres com El llac dels cignes, El Trencanous, La Bella Dorment o Don Quixot.\nLa commemoració del Dia Internacional de la Dansa començarà al migdia a la plaça del Mercadal, amb una degustació de cultures que conviuen actualment al país.\nEs farà dansa africana, a càrrec i Cécile Xavier; dansa romanesa, a càrrec de l'Associació sociocultural romana de Tarragona Eminescu; dansa cubana, amb Pedro Portuondo, conegut artísticament com Ataca Pelly i rumba catalana, amb la col·laboració del cantant i guitarrista Xavi Ciurans (Gertrudis, La Colònia) i Jordi Salvadó.\nTambé es llegirà un manifest que es fa cada any des de 1892 la Unesco va establir el dia 29 d'abril com Dia Internacional de la Dansa, un dia escollit per ser l'aniversari de Jean-Georges Noverre, innovador i estudiós de la dansa, mestre i creador del ballet modern.\nComenta el contingut : Reus homenatjarà el ballarí Màrius Petipa en el Dia Internacional de la Dansa


Ràdio Balaguer - L'IPC puja cinc dècimes al novembre a les comarques de Lleida fins al 0,7% La taxa se situa dues dècimes per sobre de la mitjana catalana, del 0,5%\nL'IPC puja cinc dècimes al novembre a les comarques de Lleida fins al 0,7% La taxa se situa dues dècimes per sobre de la mitjana catalana, del 0,5%\nL'Índex de Preus al Consum (IPC) interanual va pujar cinc dècimes a les comarques de Lleida al novembre i es va situar en el 0,7%, el creixement més pronunciat en aquest mes a Catalunya, segons ha informat aquest divendres l'Institut Nacional d'Estadística (INE).\nD'aquesta manera, registra una taxa dues dècimes per sobre de la mitjana catalana en aquest mes, del 0,5%. L'IPC registra dos mesos consecutius de pujades a Lleida, després que al setembre l'índex baixés set dècimes respecte a l'agost fins al 0,1%. Per grups de productes, destaca l'augment del 2,7% dels preus de restaurants i hotels, d'un 2,6% dels mobles i articles de la llar i d'un 2,5% dels d'aliments i begudes no alcohòliques. Per contra, baixen un 4,1% els relacionats amb l'habitatge, l'aigua, l'electricitat, el gas i altres combustibles.\nA Catalunya va pujar dues dècimes al novembre a Catalunya i es va situar en el 0,5%, segons ha informat aquest divendres l'Institut Nacional d'Estadística (INE). Així, és la sisena vegada que la taxa se situa per sota de l'1% aquest any, després que al juny fos del 0,7%, al juliol del 0,8%, a l'agost del 0,6%, al setembre i a l'octubre del 0,3%. El valor de l'IPC d'aquest mes és el tercer més baix del 2019. Com a Catalunya, la taxa també es va incrementar a l'Estat al novembre fins a situar-se en un 0,4%, tres dècimes més que en el mes anterior. Això ha estat així principalment per l'alça del preu dels aliments i l'estabilitat dels preus dels carburants, en comparació amb la davallada del novembre del 2018. En canvi, l'electricitat i el gasoil han registrat descensos de preu més pronunciats que fa un any.\nA Catalunya els augments més destacats en la variació anual s'han donat en restaurants i hotels ( 2,3%), en aliments i begudes no alcohòliques ( 2,2%) mobles i articles de la llar ( 1,3%), ensenyament ( 1,2%) i roba i calçat ( 1%). En canvi, els preus relacionats amb l'habitatge, l'aigua, l'electricitat, el gas i altres combustibles baixen un 3,5% i el transport ho fa un 0,2%.\nSi es pren com a referència la variació mensual, la major pujada es dona en roba i calçat ( 5,4%) i aliments i begudes alcohòliques ( 0,3%). Per contra, restaurants i hotels baixen un 1%, l'oci i la cultura ho fa un 0,7% i habitatge, aigua, electricitat, gas i altres combustibles un altre 0,4%.\nD'entre els aliments, destaquen els increments de les patates ( 7,5%), la fruita fresca ( 6,3%), el peix ( 5,2%) i la carn de porc ( 5%) i altres carns (3,8%). En canvi cauen els olis i els greixos (-10,1%) i els fruits secs (-4,1%). En la variació mensual, destaca l'augment del 2,9% del sucre i del 2,8% dels llegums i hortalisses i de la carn d'ovella i de cabra i la baixada de l'1,4% de la fruita fresca.\nPer demarcacions, a Barcelona la inflació es va situar en el 0,6%, a Girona va enfilar-se al 0,4%, a Lleida va pujar fins al 0,7% i a Tarragona es va registrar en el -0,1%.\nPel que fa al conjunt de l'Estat, la taxa anual de l'IPC va augmentar en totes les comunitats menys les Canàries, on es manté. El major increment es va produir a Múrcia, amb una pujada de cinc dècimes fins al 0,4%. Per contra, Catalunya, Aragó, Astúries i Extremadura són els territoris on s'ha notat menys el descens de la taxa, amb baixades de dues dècimes.\nPer grups, els preus relacionats amb els carburants van pujar un 0,4% interanual i els aliments i begudes van augmentar fins a un 1,7%. En canvi, l'habitatge va registrar un descens fins al -4,1%, sobretot marcat per la caiguda de pres de l'electricitat.\nD'altra banda la compravenda d'habitatges a Catalunya va baixar un 5,6% a l'octubre respecte al mateix mes del 2018. En total, es van fer 6.907 compravendes de pisos, mentre a l'octubre de l'any anterior es van registrar 7.313 operacions. Segons aquestes xifres publicades per l'Institut Nacional d'Estadística (INE), Catalunya va ser una de les comunitats on més va baixar la compravenda a l'Estat. Del conjunt d'operacions fetes en territori català, 6.263 eren habitatges lliures i 644 de protecció oficial. A més, 5.866 eren de segona mà i 1.041, nous. El nombre total de compravendes als registres de la propietat a Catalunya per cada 100.000 habitants van ser de 117. Al conjunt de l'Estat, es van registrar 42.825 compravendes d'habitatges, un 1,5% menys que en el mateix període del 2018.\nPer demarcacions, la que va registrar una davalla més destacada va ser Lleida, amb 289 compravendes, una xifra inferior a les 315 operacions de l'octubre del 2018. Del total, 49 eren habitatges nous i 240 de segona mà. A més, 249 eren lliures i 40 protegits.\nA les comarques de Barcelona la compravenda d'habitatges va baixar respecte al mateix mes del 2018 fins a les 4.641. Del total, 687 eren habitatges nous i 3.954 de segona mà. A més, 4.111 eren habitatges lliures i 530 de protecció oficial.\nA Tarragona i Ebre les compravendes van ser 997 a l'octubre, lleugerament inferior que les 1.004 registrades un any abans. D'aquestes, 99 eren d'habitatges nous i 898 de segona mà. Del total, 959 eren lliures i 38 de protecció oficial.


Ple total per a la Jornada de Nanotoxicitat - Institute for Bioengineering of Catalonia Ple total per a la Jornada de Nanotoxicitat - Institute for Bioengineering of Catalonia\nPle total per a la Jornada de Nanotoxicitat\nmaig 25, 2018 maig 28, 2018 Notícies IBEC\nAhir la Jornada sobre Nanotoxicitat organitzada per Nanomed Spain va acollir a gairebé 100 assistents de tota Espanya.\nLa jornada va girar entorn d’una nova disciplina, l’estudi de la toxicitat produïda per l’efecte de nanopartícules i nanomaterials. La nanotoxicitat està relacionada amb les propietats i efectes que exhibeixen els nanomaterials i nanopartícules, que s’allunyen de les propietats convencionals dels mateixos materials en altres escales. En particular, aquests materials poden tenir les mateixes dimensions que certes molècules biològiques i interactuar amb elles, la qual cosa planteja nous riscos per a la salut.\nLa jornada va ser inaugurada pel Josep Samitier, director de l’IBEC i coordinador de Nanomed Spain; Jaume Veciana, coordinador de Nanbiosis, una de les 29 infraestructures científiques i tècniques d’Espanya (ICTS); i Miguel Ángel Rodiel, coordinador de MATERPLAT, la Plataforma Tecnològica Espanyola de Materials Avançats i Nanomaterials.\nEls ponents van incloure representants d’empreses com GrapheneTech, Gaiker i Tecnalia, i investigadors de ICN2, Biopraxis Research, projectes del CIBER-BBN i universitats, i van cobrir temes com la toxicitat del grafè, consideracions regulatòries per al desenvolupament òptim de les nanomedicines i les diverses eines i mètodes disponibles per monitorar-los.


Per què es produeixen les malalties neurodegeneratives\nBarcelona. Diumenge, 1 de Novembre 2020. 11:00\nLes malalties neurodegeneratives tenen lloc a causa d'un dany progressiu a les neurones que va deteriorant les funcions cognitives i motrius de les persones que les pateixen. Les més freqüents són les de l'Alzheimer i el Parkinson. La primera, sol afectar fins i tot el 5% de la població menor de 79 anys i pot superar el 30% de la prevalença en els majors de 85. El Parkinson té una prevalença d'entre l'1 i el 3%, encara que es calcula que fins a un 29% dels casos estan sense diagnosticar. Altres patologies neurodegeneratives més comunes són les malalties de les neurones motrius, la malaltia d'Huntington, l'Atàxia espinocerebelosa i l'Atròfia muscular espinal (ESTIMI).\nEl gran problema és que no existeix encara cura per a aquestes malalties i hi ha encara molt desconeixement sobre el seu origen, el seu desenvolupament i el possible tractament. L'edat és un factor de risc important, però existeixen altres factors com l'estil de vida general i el maneig inadequat de diverses condicions de salut, en particular malalties cardiovasculars i metabòliques, i traumatismes cranioencefàlics.\nEncara no existeix cura per a les malalties neurodegeneratives\nFa escassos dies s'ha publicat un estudi a la revista Redox Biology, en el qual s'apunta una possible causa comuna de les malalties neurodegeneratives. Els experts que hi han participat han analitzat el sistema nerviós central dels primats i han descobert un procés que podria haver de veure amb el desenvolupament d'aquestes patologies.\nEn ell expliquen, per dur a terme les complexes tasques mentals, el cervell consumi molt oxigen, que provoca una alta producció d'espècies reactives d'oxigen (ROS), unes molècules implicades en l'activitat cel·lular que poden tenir efectes nocius en aquestes, com a danys a l'ADN, oxidació d'àcids grassos poliinsaturats o oxidació dels aminoàcids a les proteïnes. Si a més, durant el procés, no s'eliminen del cos, comencen a acumular-se i alterar el funcionament de les neurones.\nSegons l'estudi, els primats han desenvolupat una sèrie de mecanismes de defensa per combatre les espècies reactives d'oxigen, però aquesta funció pot veure's interferida per determinades circumstàncies, com l'edat. Segons l'opinió dels experts, vivim molt més temps que abans i tot sembla indicar que l'esperança de vida continua augmentant en els pròxims anys, encara que sobre això no es poden fer prediccions cent per cent segures. El cas és que quan passen els anys, o quan es pateix un trauma físic, provoca que aquests mecanismes davant les espècies falli i aquestes s'acumulin al cervell.\nUna de les raons per les quals s'han multiplicat aquestes malalties és la que vivim molt més temps que abans\n"Aquest descobriment indica que la predisposició del cervell humà a la neurodegeneració està gravada als nostres gens, per la qual cosa els tractaments per a les malalties neurodegeneratives seran difícils. Això sí, tenint en compte aquest aspecte i les conclusions a les quals ha arribat l'estudi, es podria ajudar a establir les bases per a futurs tractaments", asseguren els experts que han participat en la investigació.\nSALUT Per què les dones amb Alzheimer viuen més que els homes? El Nacional\nSALUT Nou bri d'esperança per als malalts d'Alzheimer: el làser d'infrarojos El Nacional\nSalut Els pensaments negatius repetitius podrien estar vinculats amb l'Alzheimer El Nacional


Taras Bulba Kamenets Podolskiy Ucraïna - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Great location, clean, cozy, beautiful building, pleasant an..."\nStarobulvarna Street 6, Polski Folwark, Kamenets Podolskiy, Ucraïna - Veure al mapa\nMés informació sobre Taras Bulba\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Kamenets Podolskiy, no busqui més enllà de Taras Bulba. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Taras Bulba és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, restaurant.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Taras Bulba és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Kamenets Podolskiy.


Llistat de gegants del Vallès Occidental | GegantCat\nLlistat de gegants del Vallès Occidental\nMunicipi Badia del VallèsBarberà del VallèsCastellar del VallèsCastellbisbalCerdanyola del VallèsGallifaMatadeperaMontcada i ReixacPalau-solità i PlegamansPolinyàRellinarsRipolletRubíSabadellSant Cugat del VallèsSant Llorenç SavallSant Quirze del VallèsSanta Perpètua de MogodaSentmenatTerrassaUllastrellVacarissesViladecavalls\nGegants de la Concòrdia (Sabadell)Sabadell\nLa colla de Gegants de la Concòrdia va ser fundada l’any 1981 pel grup de Joves de la Llar del Vent. Aquests van construir la seva pròpia parella de gegants: en Quimet i la Laieta. En Quimet i la Laieta van tenir descendents, els nous Gegants de la Concòrdia: en Barrac&oac...\nGegants del Barri de Gràcia de SabadellSabadell\nAquets dos gegants representen al sector tèxtil de la zona. Amb els nous medis de transport de finals del segle XIX i l'augment de tecnologies en maquinaries va fer que la població de Sabadell, com d'altres moltes, notes un progrès en la seva industrialització tèxt...\nGegants del Rodal de SabadellSabadell\nEl nom de Gegants del Rodal fa referència als camps i boscos que envolten Sabadell, molt apreciats per anar d’excursió, a peu o en bici. Són un conjunt de gegants excursionistes, vestits i abillats amb la roba clàssica dels aficionats a aquesta activitat, i amb els...\nEl 27 d’abril de 1987 es va crear la Colla de Geganters de Sant Cugat del Vallès. Aquell mateix any es van estrenar la parella de Gegants que representarien aquesta vila, en Joan i na Marieta, amb els Gegants de Rubí i els Gegants de la Ciutat de Barcelona com a padrins. Els Gega...\nGegants Nous de ValldoreixSant Cugat del Vallès\nCebrià i Assumpta gegants nous de Valldoreix neixen per substituir els gegants vells, molt incòmodes i matussers, foren estrenats a l'estiu del 2021.\nGegants manotes de Sant Llorenç SavallSant Llorenç Savall\nRepresenten dos bandolers, que atracaven pel concorregut camí de Terrassa a Mura, i que passava per la vila de Sant Llorenç Savall.\nEl Gegantó Albert és la imatge del fundador dels Gegants de Sant Quirze del Vallès que ens va deixar l'any 2016. L'Albert era la 4a generació de Geganters de la família Beltran (actualment continuada pels seus fills i nets).\nGegantons Mussols Sant Quirze del VallèsSant Quirze del Vallès\nMussol Feliu i l'òliva Obdulia representen el símbol del poble de Sant Quirze del Vallès\nGegants de Sant Quirze del VallèsSant Quirze del Vallès\nEn Quirze i Julita representen dos romans, mare i fill, que van ser sacrificats per les seves creencies religioses.\nEl Bernat rep el nom d'en Bernat de Mogoda, cavaller que participar a la conquesta de Mallorca amb Jaume I el Conqueridor. La Perpètua rep el nom de la nostra patrona que fou màrtir. La Santiga deu el seu nom per una ermita de la localitat i en Pipa per el barri de la Plana d'en Pipa.\nGegant moro i gegantona de SentmenatSentmenat\nAlí és el gegant més vell de Sentmenat, el propietari d'aquest gegant és la Família Parellada. La família Parellada van cedir l'Alí moro de Can Baixeres a la Colla de Geganters de Sentmenat. La Laia es va estrenar per la Festa Major de Sentmenat del 1...\nGegants de SentmenatSentmenat\nL'any 1987 l'escultor Antoni Marquès va construir la parella de gegants de Sentmenat. Els seus noms són Menna, patró de Sentmenat i Caterina per la capella de Santa Caterina. Els gegants van ser batejats per la Festa Major del 1991. Els padrins del bateig van ser els gegants de...


El Pebrasset: Una treballadora aconsegueix la invalidesa per al·lèrgia als excrements de colomes.\nUna treballadora aconsegueix la invalidesa per al·lèrgia als excrements de colomes.\nA Barcelona el jutjat ha reconegut la invalidesa a una treballadora de turisme que patix al·lèrgia als excrements de colomes.\nCom aquests li provoquen problemes respiratòris, dificultany aixi el seu treball, el jutjat li ha donat la raó a la treballadora. Ja que treballa per la zona de la plaça on quasi sempre esta ple de colomes i ocells, els excrements dels quals al inhalar-los afectaben a la seua al·lèrgia.\nSegons la sentència, la alveolitis al·lèrgica extrínseca que pateix la dona ha estat contreta amb motiu de la seva activitat laboral en contra del que sostenia l'Institut Nacional de la Seguretat Social, que estimava que la patología derivava de malaltia comuna i no professional.\nInclus després d’estar de baixa la dona continuaba empijorant, amb tractament mèdic, amb la qual cosa no pot exercir el seu treball ja que esta en contacte amb els excrements de colomes.\n-Vacuna contra la pols\nPublicado por guarnerferrie en 9:22\nEtiquetas: alergia, bh, guarnerferrie\nRosanaTormoCalvo 18 de mayo de 2012, 11:25\nAquesta noticia solament llegint el títol ma sentit la curiositat i l`intriga de llegar-la per saber ben be que li ocorria en realitat a aquesta dona per que es ben curiós. Hui en dia trobem moltes persones que tenen al•lèrgia a moltes coses estranyes, i també a altres que han estat tota la vida com per exemple als xops o a les oliveres , en aquesta època del anys es quant més cases de al•lèrgia es registren.


Trasplantament de Medul·la Òssia | Hospital Clínic Barcelona\nTrasplantament de Medul·la Òssia Què es?\nEl trasplantament de medul·la òssia, avui dia denominat trasplantament de progenitors hematopoètics, és un procediment que consisteix a substituir les cèl·lules mare de la medul·la òssia malalta per les sanes d'un donant. El donant pot ser el mateix pacient (trasplantament autòleg o autogènic) o una altra persona (trasplantament al·logènic).\nPerò, què origina el fet de necessitar un trasplantament de medul·la òssia? Malalties com la leucèmia, un limfoma o una immunodeficiència poden fer emmalaltir la medul·la òssia. Per a molts pacients aquest és l'únic tractament curatiu i, per aquest motiu, l'activitat de trasplantaments al món no para de créixer.


Tabac - Ensayos - 2161 Palabras\nPágina principal Ensayos Tabac\nPáginas: 9 (2161 palabras) Publicado: 15 de febrero de 2013\nEl tabac és una planta de la família de les solancees, que es cultiva en climes càlids. A les seves fulles hi ha un alcaloide (substàncies que tenen les drogues ó estupefaents),que és la nicotina que influeix de manera desfavorable sobre el sistema nerviós i fins i tot en dosis molt elevades pot produir una paràlisis respiratòria.\nQuan Colón va arribar a les Antilles va observar que nombrososindis aspiraven el fum que produïen unes fulles que anomenaven tabac; uns ho feien mitjançant pipes, altres enrotllant les fulles, també el mastegaven o l’aspiraven en pols pel nas.\nSembla ser que els natius utilitzaven el tabac des de temps molt antic amb fins religiosos, medicinals o tòxics.\nEls espanyols van importar el tabac a Europa a principis del segle XVI i ben aviat és van establirplantacions i el van utilitzar a l’estil dels indis americans: fumant amb pipa o en forma de cigars, mastegant-lo o aspirant-lo pel nas (rapé).\nL’origen dels cigarrets és de Turquia i fins el segle XIX no es va generalitzar el seu consum per Europa i America.\nUna novetat molt important a Espanya és la aprovació d’una nova llei Antitabac que va començar la seva aplicació l’1 de gener de2006. Els fumadors ho tenen molt més difícil per consumir tabac fora de casa. I és que es prohibeix fumar en els centres de treball i també en gairebé tots els llocs públics tancats.\nDe fet, la llei preveu que només es pot fumar en restaurants i bars de més de 100 m2 que tinguin una zona especialment preparada per fer-ho, pel que fa als que tenen una superfície inferior, tenien que decidir sipermetien o no fumar en el seu interior i anunciar-ho a la porta de l’establiment. La llei preveia que tots els establiments de restauració (menjar) tenien vuit mesos per adaptar les seves instal·lacions a la nova llei, al final són molt pocs els que han fet les noves instal·lacions i quasi tots admeten fumadors.\nLes drogues sempre han estat lligades a la humanitat. En un principinomés s'utilitzaven amb fins curatius o com a part de rituals religiosos, però la seva capacitat d'actuar sobre el sistema nerviós, (constituït per l'encèfal i la medul·la espinal que ens controla l'activitat general i regula el funcionament dels diversos òrgans i aparells del cos), pot provocar canvis, tant a nivell físic com psicològic, per això les ha convertit en el "remei màgic" per aquellsque volen d'una manera ràpida i puntual fer del seu cos una màquina d'alt rendiment o per aquells que, no estan satisfets amb la seva realitat i busquen noves experiències, però el preu que han de pagar tant uns com els altres pot arribar a ser la pròpia vida.\nEl segle XX no tan sols ha aportat molts avenços tecnològics, sinó que també serà recordat com el segle de l'aparició d'un dels problemesmés greus de la societat occidental: la drogaaddicció i el doping esportiu.\nDurant aquest segle s'ha fet habitual en alguns sectors de la societat el consum de certes substàncies considerades drogues, doncs tenen com a única finalitat alterar l'estat físic o psíquic de les persones produint un fals i momentani benestar.\nSegons l'OMS (Organització Mundial de la Salut): "Droga" és totasubstància que, introduïda a l'organisme per qualsevol via d'administració, produeix una alteració, d'alguna manera, del natural funcionament del sistema nerviós central de l'individu i és, a més, susceptible de crear dependència, ja sigui psicològica, física o ambdues.\nAmb el consum repetit d'aquestes substàncies es poden arribar a confondre les prioritats: La família, el treball i els estudispassen a un segon terme i la substància passa a ser el més important, convertint a l'individu en un addicte, però de vegades l'addició pot arribar molt més enllà, la necessitat psicològica pot anar acompanyada de trastorns físics i psíquics quan el subjecte deixa de prendre la droga.\nEs considera que una de les millors maneres de tractar les drogues és conèixer-les, cosa que ens ajudarà a entendre...\nControl Estadistico En Empresa Camacho S.A


Què és la recaptació tributària?\nLa recaptació tributària consisteix en l’exercici de les funcions administratives per cobrar els deutes tributaris, i es pot realitzar en període voluntari, amb el pagament en els terminis previstos en l’article 62 de la Llei 58/2003, general tributària, o en període executiu, amb el pagament o través del procediment de constrenyiment.\nLa recaptació tributària està regulada per la Llei 58/2003, general tributària, i pel Reglament general de recaptació, aprovat pel Reial decret legislatiu 939/2005, de 29 de juliol.\nQuan s’inicia el període executiu?\nEn el cas de deutes liquidats per l’Administració tributària, el període executiu s’inicia l’endemà del venciment del termini establert per a l’ingrés en via voluntària, tal com preveu l’article 62 de la Llei 58/2003, general tributària.\nEn el cas dels deutes a ingressar mitjançant autoliquidació presentada sense fer l’ingrés, el període executiu s’inicia l’endemà que finalitzi el termini establert per a la normativa de cada tribut, i si aquest s’hagués acabat, l’endemà de la presentació de l’autoliquidació.\nIniciat el període executiu, l’Administració tributària durà a terme la recaptació dels deutes liquidats o autoliquidats pel procediment de constrenyiment sobre el patrimoni de l’obligat al pagament.\nQuè és la provisió de constrenyiment?\nLa provisió de constrenyiment és el títol suficient per iniciar el procediment de constrenyiment i té la mateixa força executiva que la sentència judicial per a actuar contra els béns i drets dels obligats tributaris.\nCom s’inicia el procediment de constrenyiment?\nEl procediment de constrenyiment s’inicia mitjançant la provisió de constrenyiment notificada a l’obligat tributari, en què s’identifica el deute pendent, es liquiden els recàrrecs i se li requereix que n’efectuï el pagament. També determina l’exigència dels interessos de demora i, si n’hi ha, de les costes del procediment de constrenyiment.\nEn la provisió s’adverteix l’obligat tributari que, si no fa l’ingrés de l’import total del deute pendent en el termini esmentat, inclòs el recàrrec de constrenyiment reduït del 10%, se li embargaran els seus béns o s’executaran les garanties existents, a fi de cobrar el deute, amb el recàrrec de constrenyiment del 20% i dels interessos de demora que es meritin fins a la data de cancel•lació del deute.\nQuins són els terminis de pagament del període executiu?\nUn cop iniciat el període executiu i notificada la provisió de constrenyiment, el pagament del deute tributari s’ha d’efectuar en els terminis següents:\nSi la notificació de la provisió de constrenyiment es fa entre el dia 1 i el 15, el termini de pagament és entre el dia en què s’ha fet la notificació i el dia 20 d’aquest mes i, si aquest no és hàbil, fins al dia hàbil següent.\nSi la notificació de la provisió de constrenyiment es fa el dia 16 i l’últim del mes, el termini de pagament és entre el dia en què s’ha fet la notificació i el dia 5 del mes següent i, si aquest no és hàbil, fins al dia hàbil següent.\nQuins són els recàrrecs del període executiu?\nRecàrrec executiu (5%): S’aplica quan es satisfà el deute no liquidat en període voluntari abans de la notificació de la provisió de constrenyiment.\nRecàrrec de constrenyiment reduït (10%): S’aplica quan es satisfà el deute i el mateix recàrrec abans que finalitzin els terminis de pagament previstos en el període executiu.\nRecàrrec de constrenyiment ordinari (20%): S’aplica quan es satisfà el deute un cop finalitzats els terminis de pagament previstos en el període executiu.\nQuins són els motius d’oposició a la provisió de constrenyiment?\nContra la provisió de constrenyiment només són admissibles els motius següents:\nSol•licitud d’ajornament, fraccionament o compensació en període voluntari i d’altres causes de suspensió del procediment de recaptació.\nManca de notificació de la liquidació.\nAnul•lació de la liquidació.\nError o omissió en el contingut de la provisió de constrenyiment, que impedeix la identificació del deutor o del deute constrenyit.\nQuan se suspèn el procediment de constrenyiment?\nQuan la persona interessada demostra que hi ha hagut un error material, aritmètic o de fet, en la determinació del deute; que el deute s’ha ingressat, condonat, compensat, ajornat o suspès, o que ha prescrit el dret a exigir-ne el pagament. En aquests casos, s’ha de notificar la suspensió de les actuacions del procediment de constrenyiment, fins que no es dicti l’acord corresponent.\nQuan l’apreciació d’aquestes circumstàncies no sigui competència de l’òrgan de recaptació que hagi rebut la sol•licitud de suspensió, aquest pot suspendre les actuacions i l’ha de traslladar a l’òrgan competent. Aquest últim ha d’informar l’òrgan de recaptació que tramitava el procediment de constrenyiment sobre la concurrència d’alguna de les circumstàncies assenyalades.\nLa resolució que s’adopti s’ha de notificar a la persona interessada i se li ha de comunicar, si escau, la continuació del procediment de constrenyiment.\nUna vegada s’ha iniciat el procediment de constrenyiment, si el deute està garantit i resulta impagat, se n’ha d’executar la garantia.\nSi la garantia consisteix en aval, fiança, certificat d’assegurança de caució o una altra garantia personal, s’ha de requerir al garant que ingressi el deute, inclosos els recàrrecs i interessos que corresponguin, fins al límit de l’import garantit. Si no ho fa, s’ha d’actuar contra els seus béns, en virtut de la provisió de constrenyiment dictada en relació amb l’obligat al pagament, sense necessitat d’una nova notificació.\nSi la garantia consisteix en hipoteca, penyora o una altra de caràcter real, constituïda per béns o drets o sobre béns o drets de l’obligat al pagament susceptibles d’alienació forçosa, s’ha d’actuar segons el procediment establert per a l’alienació de béns embargats de naturalesa igual o similar.\nSi la garantia està constituïda per béns o drets, o sobre béns o drets d’una persona o entitat diferent de l’obligat al pagament, s’ha de comunicar a aquesta persona o entitat l’impagament de l’import garantit i se l’ha de requerir perquè posi els béns o drets esmentats a disposició de l’òrgan de recaptació competent, llevat que pagui la quantitat deguda.\nSi la garantia consisteix en un dipòsit en efectiu, s’ha de requerir al dipositari que ingressi el deute, inclosos els recàrrecs i interessos que corresponguin, fins al límit del dipòsit constituït.\nEs pot continuar el procediment de constrenyiment quan la garantia hagi esdevingut manifestament insuficient, jurídicament o econòmicament, des de la data en què es va constituir, sense necessitat d’esperar-ne l’execució, mitjançant un acord motivat que ha de constar en l’expedient.


Ràdio Sarrià 87.6 F.M.: Aquesta tarda s'han lliurat els Premis del Concurs Literari infantil del Concurs de Punts de Llibre\nAquesta tarda s'han lliurat els Premis del Concurs Literari infantil del Concurs de Punts de Llibre\nLa Biblioteca Emília Xargay, ha acollit aquesta tarda, el lliurament dels Premis Literaris infantils de Sant Jordi, que convoca l'àrea de Cultura de l'Ajuntament de Sarrià de Ter i també dels Premis del IV concurs de Punts de Llibre que organitza la Biblioteca Emília Xargay.\nReunits el passat dia 8 d'abril, el jurat va decidir els guanyadors de cada categoria d'entre 319 treballs presentats.\nEn la categoria de Petits (cicle Inicial ) el primer premi ha estat per "El forat" de la Laia Vilanova; el segon premi per "La solució de l'avi Joan" de l'Alba García; el tercer premi per "l'hort imaginari" de la Carla Segura i un accèssit per "El tomàquet i l'espàrrec" de Miguel Àngel Manrique.\nEn la categoriua de mitjans (cicle mitjà) el primer premi ha sigut per "El bosc de les fruites i verdures" de Maria Olivares; el segon premi "El follet i l'hort màgic" de l'Alba Taulé; el tercer premi "Un món negre" de la Queralt Farroni; i s'ha concedit un accèssit a "El tresor del pagès" de Paula Chuan Aymerich.\nEn la categoria de grans (cicle superior), el primer premi per "Els continguts de les fruites" de Cora Jordán; el segon per "L'Avi del garrot" de l'Arnau Ripoll; ell tercer per "Jo tinc un hort" de Martí Nieto i s'ha concedit un accèssit a "La masia" de Núria Danés.\nPel que fa als punts premiats del IV Concurs de Punts de llibre, els guanyadors han estat Maria Solé (6 anys), Mireia Turró (7anys) i Clara Aguilera (10 anys).


Carnet AM a Cornellà del Terri - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet AM a Cornellà del Terri\nDescobreix que facil és treure't el Carnet AM a Cornellà del Terri amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet AM a Cornellà del Terri\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet AM a Cornellà del Terri? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


Mediació i proximitat – Finques i serveis\nInformació i/o advertiment puntual als veïns quan calgui.\nEntre comunitats i veïns, per a mantenir l’ordre i la convivència.\nEnte comunitat i tercers, comunitats col·lindants o veïnes i mancomunitats.\nEntre comunitat i entitats públiques, per tramitació de demandes o requeriments.\nCentres o punts de serveis:\nCalafell, c/ Montserrat, 22 pral.\nHorari d’atenció al públic: Tots els dies no festius, de dilluns a dissabte.\nInformació puntual al president de la situació de la finca.\nAccés a la Oficina Virtual – finquesiserveis.com\nInformació sobre la ubicació geogràfica dels centres, productes, serveis, etc.\nSol·licitud de pressupost per als interessats.\nÀrea de Client – TuComunidad\nTítols i documents rellevants de la comunitat.\nActes ordinàries i extraordinàries.\nLiquidació anual de comptes i pressupostos aprovats.\nSituació dels rebuts de cada propietari (en construcció).\nInterface de pagament, per poder liquidar els rebuts pendents des del seu domicili (en construcció).


Juny 2020 | Trampolí Tecnològic de la Universitat de Lleida\n› Juny 2020\nA les startups seleccionades se'ls ofereix:\n- Mentoring: assessorament de professionals de primer nivell.\n- Aliances Estratègiques: connexions amb grans empreses i entitats amb la finalitat d'impulsar el seu creixement, tenir accés a clients i realitzar els primers pilots.\n- Finançament: possibilitat de rebre una inversió inicial de fins a 40.000 euros en els primers mesos i optar a un total de 400.000 euros en rondes posteriors.\n- Impact Business: ajut per a maximitzar l'impacte a través d'una eina pròpia de medició i gestió.\nPresentació de l'Informe GEM España 2019-2020\nEl Observatorio del Emprendimiento de España (conegut també com a RED GEM España), el Centro Internacional Santander Emprendimiento (CISE), Banco Santander, a través de Santander Universidades, i Enisa (Empresa Nacional de Innovación) han presentat l'Informe Global Entrepreneurship Monitor (GEM) Espanya 2019-20 amb l'última informació sobre l'ecosistema emprenedor espanyol.\nElaborat per més de 180 investigadors de tot el país amb dades obtingudes a partir de 23.100 enquestes a la població d'entre 18 i 64 anys i entrevistes a experts nacionals, aquest informe recull les principals característiques de la dinàmica emprenedora a Espanya.\nEls resultats que llança el present informe guarden relació amb les percepcions que la societat espanyola té sobre l'emprenedoria i la seva rellevància per al desenvolupament personal del país. Solament el 36% de la població espanyola considera que hi ha bones oportunitats de negoci, una dada molt per sota de la mitjana dels països veïns d'Espanya, que se situa en un 52%. Igualment, pel que fa a la por al fracàs empresarial, més de la meitat de la població espanyola el percep com un important obstacle per a emprendre (concretament un 55%), xifra superior a la mitjana europea que no supera el 43%.\nEls experts consultats sobre les condicions de l'entorn per a emprendre a Espanya coincideixen en les principals recomanacions per a millorar l'ecosistema emprenedor: (I) dissenyar polítiques governamentals que redueixin les traves administratives i revisin la legislació fiscal que incentivi l'activitat emprenedora; (II) apostar per fórmules públiques/privades de finançament en les diverses etapes del procés emprenedor; i (III) enfortir els valors/competències dels emprenedors en els programes formatius impartits en els diversos nivells educatius.\nA la presentació de l'Informe GEM España 2019–2020, també es va debatre sobre els resultats del recent informe elaborat per l'Observatori sobre la situació de l'emprenedoria davant la crisi de la COVID-19. Aquest informe, com els 15 informes regionals que han sortit posteriorment, està basat en l'enquesta realitzada a més de 4.300 emprenedors durant el mes d'abril i posa de manifest la paralització soferta durant els primers 50 dies de l'estat d'alarma i l'enorme incertesa que la situació en l'àmbit econòmic. L'informe conclou amb un decàleg de recomanacions basades en la reactivació i transformació de l'ecosistema emprenedor.\nConsulteu l'Informe GEM España 2019-2020\nL'Institut de la Dona i per a la Igualtat d'Oportunitats i la Universidade de Santiago de Compostel·la, en el marc del projecte Innovatia 8.3, convoquen la III Edició del Concurs "Innovatia 8.3, premis a les empreses creades amb el suport de les universitats o Organismes Públics d'Investigació (OPIs) i liderades per dones", cofinançat pel Fons Social Europeu.\n- Premi projecte empresarial de Base Tecnològica: 10.000 €.\n- Premi projecte empresarial Startup: 7.000 €.\nLes candidatures hauran de presentar-se a través del següent formulari d'inscripció.\nEn el següent enllaç es poden consultar les bases del III Concurs Innovatia 8.3.\nEl termini de presentació estarà obert fins al 8 de setembre de 2020. Ampliació de termini fins al 15 de setembre de 2020!\nVII Edició del Programa de Premis a l'Emprenedoria Iberus - CLH 'Emprèn’\nEl Campus d'Excel·lència Internacional de la Vall de l'Ebre, ‘Campus Iberus’, i CLH convoquen la VII Edició del Programa de Premis a l'Emprenedoria Iberus-CLH 'Emprèn’, que està dotat amb 13.000 euros en premis. Aquest certamen és fruit del conveni subscrit entre totes dues entitats per a impulsar l'emprenedoria a la Vall de l'Ebre, a partir del coneixement generat per les universitats de Saragossa, Lleida, La Rioja i Pública de Navarra.\nEn aquesta setena edició, el certamen manté com en edicions anteriors els premis a les idees de negoci basades en el coneixement i a l'empresa innovadora, a més d'un guardó addicional per premiar al projecte amb millor difusió online:\n- Premi empresa innovadora: aquesta modalitat pretén fomentar l'esperit emprenedor, contribuint al reconeixement i a l'esforç de projectes empresarials que hagin estat posats en marxa per part d'alumnes, titulats/des, personal d’administració i serveis, o personal docent i investigador de les Universitats pertanyents al Campus Iberus, a les regions en les quals aquestes es troben situades. Està dotada amb un premi de 7.000 euros.\n- Premi a la difusió: aquesta categoria, dotada amb 1.000 euros, vol premiar al Projecte amb Major Impacte Online en què es valorarà la capacitat de comunicació d'un projecte i la seva “viralització” en les xarxes, fonamental avui dia per al seu èxit. En aquesta modalitat, competiran els finalistes de totes dues modalitats una vegada finalitzada la gala final per a demostrar quin projecte té una major capacitat de difusió online.\n48,66 milions d'euros de cofinançament FEDER per impulsar la valorització, la transferència i les infraestructures d'R+D a Catalunya\nLa Secretaria d’Universitats i Recerca de la Generalitat de Catalunya ha publicat les dues resolucions de concessió de subvencions FEDER per fomentar la valorització i transferència, així com per millorar les infraestructures d’R+D. En total, s’han concedit 48,66 milions d’euros de cofinançament europeu en el marc del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020.\nL’objectiu del FEDER és contribuir al finançament d’actuacions orientades a impulsar la cohesió econòmica, social i territorial corregint els principals desequilibris regionals de la Unió Europea (UE). Una de les prioritats d’inversió és la destinada a potenciar la recerca, el desenvolupament tecnològic i la innovació.\nEn relació amb la concessió de subvencions FEDER per fomentar la valorització i transferència, inclouen dues modalitats:\n– Projectes d’unitats de valorització i transferència de coneixement de les universitats de Catalunya i adreçats a millorar sensiblement la interacció amb el sector productiu. La quantitat total d’ajut FEDER concedit ha sigut d’11,99 milions d’euros, que s’han destinat a 7 intervencions individuals (6 universitats) i 5 coordinades (11 universitats i fundacions universitàries).\n– Subvencions a agrupacions de tecnologies emergents per a la realització de projectes de valorització i transferència de resultats de recerca. Les agrupacions han d’actuar com a plataformes pilot de demostració de noves tecnologies adreçades al teixit productiu i amb orientació de mercat, en els àmbits següents: cervell humà; dades massives en ciències de la vida; energia de fusió; grafè; indústria 4.0; internet de les coses; manufactures additives (3D); tecnologia de processadors de baix consum; i tecnologies quàntiques. En total, la quantitat d’ajut FEDER concedit ha sigut de 17,29 milions d’euros, els quals s’han destinat a 9 agrupacions, on intervenen 18 centres CERCA, 8 universitats, 5 centres tecnològics, 3 altres, 2 instituts del CSIC i 1 gran infraestructura.\nPel que fa a les subvencions FEDER per millorar les infraestructures d’R+D, la seva finalitat és potenciar l’excel·lència científica i tecnològica mitjançant el suport a les activitats d’R+D+I. També s’han de facilitar els processos de valorització i transferència de coneixement, en especial l’activitat científica relacionada amb les tecnologies facilitadores transversals de l’Estratègia per a l’especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT): tecnologies de la informació i la comunicació; nanotecnologia; materials avançats; fotònica; biotecnologia; i manufactura avançada. Aquestes subvencions inclouen dues modalitats:\n– Projectes singulars institucionals de construcció, adquisició, habilitació i/o ampliació substancial d’edificacions per infraestructures d’R+D. La quantitat total d’ajut FEDER concedit ha sigut de 18,63 milions d’euros per a 13 operacions on intervenen 5 universitats, 4 centres CERCA i 4 fundacions de ciències de la salut.\n– Projectes cooperatius entre diferents institucions de recerca. S’ha finançat una operació amb 740.000 euros d’ajuts FEDER.\nPrograma Acceleradora d'Start-ups de Salut StartHealth\nStartHealth és un programa d'acceleració per a start-ups de nova creació, vinculades al sector salut amb una proposta de valor diferenciada i amb potencial de creixement. El programa està finançat per ACCIÓ, l’agència per la competitivitat de l’empresa de la Generalitat de Catalunya i forma part dels diferents serveis de suport a les startups d’ACCIÓ.\nLes característiques del programa són les següents:\n- Programa d'acceleració de cinc mesos i 25 hores de mentoring, centrat en projectes amb un alt potencial de creixement en el sector de la salut: D-Health, Medical Devices i Biotech.\n- Rebràs suport per a definir i validar el teu model de negoci, llançar el teu producte al mercat i accedir a finançament, amb el suport de professionals i mentors experts en el sector.\n- Espai de treball al coworking de la Incubadora de TecnoCampus.\n- Programa gratuït amb places limitades.\nEl termini per a inscriure's finalitza el 15 de juny de 2020.\nFira de Barcelona ha decidit posposar al proper mes de setembre la celebració de Bizbarcelona by Barcelona Activa, programat inicialment del 27 al 28 de maig. D'aquesta manera, les noves dates previstes són els dies 8 i 9 de setembre al recinte de Montjuïc. La decisió s'ha pres davant l'actual situació generada pel COVID-19 i amb l'objectiu de poder celebrar-ho en un entorn que s'espera sigui més favorable.


Caminar al mar: la marxa aquàtica treu el cap a Catalunya | Fosbury\nFosbury » Fosbudiary » Caminar al mar: la marxa aquàtica treu el cap a Catalunya Aquesta modalitat esportiva comptarà amb el seu primer Campionat de Catalunya\nAquest diumenge s’estrena una competició oficial d’aquesta disciplina al nostre país.\nSi sou dels que responeu mar a la tradicional dicotomia “mar o muntanya?” i alhora us agrada l’excursionisme, potser és el moment de descobrir una disciplina esportiva que trenca esquemes. La marxa aquàtica va sorgir a Dunkerque l’any 2005 i es va estendre a Normandia i a Bretanya en una nova manera de fer esport a la platja per afavorir la fortalesa muscular i cardiovascular dels seus practicants així com el treball en equip.\nLa dinàmica és ben simple: es tracta de caminar pel litoral, però amb bona part del cos ja enfonsada a l’aigua. De fet, l’aigua ha de superar la cintura i enfilar-se com a màxim fins el diafragma. Vaja, que les cames queden submergides en tot moment. Els participants avancen en un grup enfilat i poden fer ús d’un rem per equilibrar-se i impulsar-se endavant més fàcilment. Més enllà de l’esforç físic l’exercici també serveix per millorar la coordinació i la postura corporal.\nLes rutes de la marxa aquàtica es fan en itineraris definits prèviament en platges de poca fondària i en què es vetlla que no hi hagi risc de causar un impacte ambiental rellevant.\nEl primer Circuit de Catalunya, el primer Campionat de Catalunya\nL’any 2019 la marxa aquàtica va irrompre a Catalunya amb la celebració d’una prova de l’Aqua Walking Tour a Roses. Aquest circuit internacional aplega proves a diferents països mediterranis: Catalunya, França, Algèria, Tunísia i Itàlia i va brillar amb força a l’Empordà en el seu debut català fins al punt que la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya ha optat per apostar per la marxa aquàtica i incloure-la com una disciplina més en el seu ampli ventall de modalitats esportives. Amb l’Aqua Walking Tour d’enguany suspès per la Covid-19, inclosa la prova que s’havia de disputar el maig a Salou, la FEEC tira endavant des d’aquest diumenge 30 d’agost la primera edició del Circuit Català de Marxa Aquàtica.\nLa cita comptarà amb cinc proves i conclourà a Cambrils el 4 d’octubre amb la disputa del primer Campionat de Catalunya de Marxa Aquàtica.\nSalou, Creixell, Castelldefels, Roses i Cambrils seran les platges pioneres de la marxa aquàtica al nostre país. Segons indica el reglament del Circuit elaborat per la FEEC, els recorreguts de les proves s’hauran de disputar en un 95% en un medi aquàtica, tenir una distància d’entre dos i quatre quilòmetres i una durada d’entre 45 minuts i 2 hores. Tot és a punt, doncs, perquè comenci una cita que de ben segur serà vista amb certa incredulitat inicial per als banyistes però que promet arrelat ben aviat a Catalunya.


Depressió de Turan\nMapa de la zona de la Mar Càspia i la Mar d'Aral; en groc es mostra la conva de drenatge del Caspi\nLa depressió de Turan, plana turànica o conca turànica és una depressió de clima desèrtic que s'estén des del sud del Turkmenistan a través de l'Uzbekistan i el Kazakhstan, des de la serralada de Kopet Dag fins a la depressió del riu Turgai, al Kazakhstan.\nRep el nom del país del Turan. El seu límit oest és la Mar Càspia, i el del sud-est és la Mar d'Aral dins la vasta depressió aralocaspiana, però també té parts per sobre del nivell del mar. És una de les grans extensions de sorra del món. De mitjana, la regió rep menys de 381 mm de pluviometria anual. El desert de Karakum es troba a la part sud.\nTres de les principals ciutats de la depressió turànica són Daşoguz al Turkmenistan, Nukus a l'Uzbekistan, i Urgendj, també a l'Uzbekistan. Vpadina Aktxànaia, al Turkmenistan, es troba a 81 metres per sota del nivell del mar. Hi discorren els rius Amudarià i Sirdarià.\nالعربية: منخفض طوران\nasturianu: Depresión del Turán\nazərbaycanca: Turan ovalığı\nбашҡортса: Туран уйһыулығы\nбеларуская: Туранская нізіна\nбългарски: Туранска низина\nčeština: Turanská nížina\nDeutsch: Tiefland von Turan\nEnglish: Turan Depression\nespañol: Depresión del Turán\neesti: Turaani madalik\nfrançais: Dépression de Touran\nհայերեն: Թուրանի դաշտավայր\nitaliano: Bassopiano turanico\nქართული: თურანის დაბლობი\nқазақша: Тұран ойпаты\n한국어: 투란 저지\nlietuvių: Turano žemuma\nnorsk nynorsk: Det turanske låglandet\npolski: Nizina Turańska\nрусский: Туранская низменность\nslovenčina: Turanská nížina\nукраїнська: Туранська низовина\noʻzbekcha/ўзбекча: Turon tekisligi


El Barça no contempla la marxa de Neymar i fixa la seva millora en 15 milions - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Barça no contempla la marxa de Neymar i fixa la seva millora en 15 milions\nEl club català negocia la renovació del brasiler mentre que el PSG li ofereix un contracte molt més suculent\nefe 22.06.2016 | 08:17\nNeymar en una imatge d´arxiu. SOCCER-CLUB/\nEl FC Barcelona no contempla la sortida del brasiler Neymar Jr aquest estiu, a pesar de l'interès que suposadament mostren alguns clubs per aconseguir els seus serveis, cosa que reportaria a l'equip català en cas d'anar-se'n 190 milions, que és la clàusula que la directiva de Bartomeu no pretén rebaixar.\nAquest migdia, la vicepresidenta d'economia del Barça, Susana Monje, ha subratllat que l'entitat catalana no contempla la sortida de Neymar, mentre que una font del club ha assenyalat a Efe que el límit màxim que està disposat a pagar el club per la millora de contracte del brasiler no superarà els 15 milions d'euros nets per temporada.\nAquesta és l'oferta que tenen a la taula Neymar i el seu pare, a la qual encara no han respost, mentre que als últims dies alguns mitjans de comunicació s'han començat a fer ressò dels dubtes sobre la falta de concreció del jugador respecte a la millora presentada pel Barcelona.\nAquesta font blaugrana ha assenyalat que ara és el moment en què Neymar "ha de fer el pas endavant", doncs entenen al club que el brasiler no cobrarà mai més que Messi mentre l'argentí segueixi sent jugador blaugrana, però sí que ho farà quan el 10 cedeixi el seu 'tron' al club.\nEl Barcelona entén que una sèrie d'actors potents al continent podrien fer saltar la banca amb el fitxatge de Neymar, però el club no cedirà ni un centímetre en la negociació de la clàusula de sortida, que està fixada en 190 milions.\nEn la seva compareixença avui en una conferència sobre l'impacte econòmic del FC Barcelona a la Ciutat Comtal, la vicepresidenta econòmica del club, Susana Monje, ha dit que no volia desvirtuar la ponència opinant sobre la qüestió Neymar, tot i que sí que ha assenyalat que al club blaugrana no es contempla l'adéu del jugador.\n"Aquest estudi sobre l'impacte del Barça a la ciutat (906 milions d'euros; un 1,5% del PIB) va més enllà de la situació d'un jugador, de si hi és o no", ha assenyalat la directiva, quan se li ha preguntat si una hipotètica marxa de Neymar reduiria l'impacte econòmic del club.\nLa responsable d'economia ha dit que el Barcelona "es pot permetre" pagar els sous que està abonant per tenir una de les millors plantilla del món.\nSi bé la ràtio de sous va ascendir a un 73%, Monje considera que la massa salarial s'ha de concentrar entre els marges del 55 i el 70%.\n"El Barcelona té una de les masses salarials més altes. Però ens ho podem permetre per mantenir la millor plantilla", ha afegit Monje.\nLa vicepresidenta ha insistit que el Barcelona és un club "sostenible" i que a l'entitat "no hi ha risc" perquè cada "any és més sostenible, i cada temporada reduïm el deute", encara que la temporada passada aquest indicador va augmentar de 287 a 328 milions.


Humana explica a BioCultura Barcelona el seu compromís amb el medi ambient | Recollida de roba a Catalunya\nMai 5, 2014 Mai 12, 2014 / Humana Spain\nBioCultura Barcelona ha comptat amb més de 700 expositors i ha rebut la visita d’uns 70.000 assistents que hi podien trobar més de 16.000 referències de productes del sector del “bio”: alimentació ecològica, productes de cosmètica, tèxtil orgànic, ecomaterials, mobles i decoració, energies renovables, teràpies i medicines complementàries, turisme rural… i també reciclatge.\nEls assistents es van interessar pel destí de la roba usada, els països on Humana duu a terme els programes de cooperació, la ubicació dels contenidors de recollida de roba i calçat o el tipus de les peces second hand que es poden comprar a les 13 botigues Humana de Barcelona i l’àrea metropolitana.\nLa Fundació hi va distribuir l’“Humana Notícies”, una publicació que té la vocació de ser un mitjà per interactuar i comunicar amb la els ciutadans i donants de tèxtil i amb els nostres col·laboradors públics i privats.\nTambé hi vam ser presents a l’espai d’activitats infantils MamaTerra, amb uns tallers de titelles dirigit a nens i nenes de 4 a 12 anys, una manera divertida d’aprendre els valors del reciclatge tèxtil, la protecció del medi ambient i el canvi climàtic.\nClicant aquí pots veure una galeria de fotos de la nostra presència a BioCultura Barcelona.\nBiocultura, BioCultura Barcelona, Humana\n← Cultius ecològics per a una pasta de primera\nLes 3R i estilismes creatius a BAU, Centre Universitari de Disseny →


A què es dedica un tècnic d'emergències sanitàries o TES? | EOC\nA què es dedica un tècnic d’emergències sanitàries o TES?\n28/11/2018 | Tècnic en emergències sanitàries\nEl tècnic d’emergències sanitàries o TES és un professional indispensable a l’àmbit sanitari. No en va, ha de tenir una relació fluida amb diversos perfils presents a les plantilles hospitalàries. Des dels infermers i doctors, als paramèdics, passant pels que controlen les ambulàncies. Així mateix, la seva feina el porta a forjar contactes habituals, per exemple, amb cossos de policies i bombers.\nI és que aquest empleat del sector mèdic s’encarrega de traslladar els ferits als hospitals. L’àmbit prehospitalari, en sentit ampli, és el lloc de treball. Des de l’escenari d’una catàstrofe a l’ambulància que condueix. Consegüentment, s’ocupa de la prestació de les assistències sanitàries bàsiques o suport vital bàsic. Es tracta d’unes cures tant estrictament mèdiques com també psicològiques. I són claus perquè els ferits arribin en les millors condicions als hospitals.\nCom imaginaràs, els que es dedicaran a aquestes tasques requereixen una formació específica. Una formació que inclou aspectes diversos. Per exemple, els primers auxilis, l’assistència psicològica o la prevenció de riscos laborals. La perícia dels TES, doncs, és fonamental perquè l’atenció mèdica pugui donar bons resultats.\nTingues en compte el context següent. És prioritari com sigui tractat el malalt o ferit, en la primera atenció pels tècnics d’emergències sanitàries. D’aquesta circumstància dependrà, en bona mesura, l’èxit de la intervenció mèdica posterior.\nQuines funcions tenen un tècnic d’emergències sanitàries?\nA continuació, desgranem les tasques principals que ha de fer un professional d’emergències sanitàries. Pren-ne nota!\nLes principals i generals, que es resumeixen en l’atenció sanitària bàsica, se subdivideixen en diferents tasques. Per exemple, s’aprenen a gestionar qüestions de logística relacionades amb la teleassistència. Com les trucades telefòniques. Però també amb la preparació de les instal·lacions i els materials necessaris per actuar amb eficàcia. Aquestes maneres d’actuar donen forma a protocols que se seguiran davant de les diferents incidències mèdiques.\nL’evacuació del malalt és una tasca molt sensible i s’ha de fer amb la màxima precaució i seguretat. Treballar en ambulàncies amb els coneixements oportuns en tècniques de suport vital també és una tasca qualificada. Els sistemes circulatoris i respiratoris de la víctima no han d’arribar al col·lapse. Aquest és l’objectiu fonamental en treballar a les ambulàncies. Que el ferit arribi a l’hospital en les millors condicions possibles.\nLa finalitat de mantenir les vitals constants del malalt implica el maneig hàbil d’instruments sofisticats. Ens referim a màquines com els desfibril·ladors o els equips de drenatge i aspiració. Així mateix, cal un ampli coneixement dels medicaments que es poden administrar en aquests contextos d’urgències. Aquests fàrmacs han de ser reposats i inventariats per part del tècnic d’emergències sanitàries. D’aquesta manera, en treballar a les ambulàncies, sempre es podrà recórrer als materials que es necessitin.\nPer acabar, el professional d’emergències sanitàries ha d’estar especialitzat en tècniques de suport psicològic. Tant pel principal afectat per la incidència com pels seus familiars i amics. Calmar els ànims exaltats serà clau per abordar amb més possibilitats d’èxit aquestes intervencions.\nLes característiques d’un bon professional d’emergències sanitàries\nJa t’hem comentat que el tècnic d’emergències sanitàries és un empleat imprescindible a l’organigrama clínic. Per tant, la seva posició central en el dia a dia dels centres mèdics requereix unes virtuts considerables. Algunes s’adquireixen mitjançant els cursos i mòduls de formació específics. Però altres maneres de procedir depenen de la vocació i del caràcter de cada TES.\nA més de les seves especialitzacions, com la dels primers auxilis, els TES han de destacar perquè són bons comunicadors. Han de quallar relacions cordials amb la resta de professionals. Però, sobretot, els han de saber coordinar. Per això, han d’informar regularment els seus companys.\nUna altra característica indispensable que han de demostrar, a més de ser organitzats, és ser resolutius. És una qualitat associada al seu aprenentatge professional, però també a habilitats de destresa pràctica. El seu maneig de les noves tecnologies, per exemple, també marcaran la diferència. No debades, han de dur a terme registres digitals de les incidències que es produeixen. Sense anar més lluny, la classificació tècnica de les classes d’afectats als accidents.\nCom que aquests professionals s’hauran d’enfrontar a contextos de gravetat extrema, és bàsic que no siguin aprensius. Hauran d’afrontar situacions límit, en què no podran perdre ni un segon dubtant. Aquest és un requisit fonamental que han de complir aquests treballadors.\nFinalment, a banda de comunicatives, aquestes persones han de ser sensibles. L’empatia amb els sentiments dels afectats és una premissa imprescindible. Ho és perquè la connexió que s’estableixi entre aquest tècnic i els accidentats resulti beneficiosa per als darrers.\nEn definitiva, és un professional clau als hospitals. Barreja de capacitació i compromís. Si voleu saber més sobre la professió d’un tècnic d’emergències sanitàries, no dubteu a visitar la nostra entrevista a Jorge García C.


Automobile Barcelona 2021, la gran cita de l'automoció, ja és aquí\nAutomobile Barcelona 2021, la gran cita de l’automoció, ja és aquí\nInici > Automobile Barcelona 2021, la gran cita de l’automoció, ja és aquí\nDesprés de la llarga espera, l’Automobile Barcelona 2021, el Saló Internacional de l’Automòbil, ja és aquí. Aquest esdeveniment, un dels més importants del sector de l’automoció a l’àmbit mundial, s’està celebrant enguany de manera presencial. L’Automobile Barcelona 2021 va obrir les portes als mitjans de comunicació el passat 30 de setembre. Dos dies més tard, el 2 d’octubre, va inaugurar-se oficialment pel gran públic. Des del dissabte, doncs, i fins al diumenge 10 d’octubre, tothom qui ho desitgi podrà visitar l’exposició que està tenint lloc a Fira de Montjuïc. En aquest espai, els visitants podran veure de primera mà les grans novetats dels principals fabricants d’automoció. A més, es mostraran les solucions als grans reptes que planteja la nova mobilitat i el vehicle elèctric. Si encara no tens una entrada, pots comprar-la en aquest enllaç.\nLa present edició del Saló Internacional de l’Automòbil s’ha pogut celebrar després de no poques dificultats. En un principi, l’Automobile Barcelona 2021 estava previst per l’estiu. Tanmateix, Fira de Barcelona va decidir ajornar-lo «amb l’objectiu d’afavorir la participació del màxim nombre de firmes automobilístiques».\nQuè ofereix l’Automobile Barcelona 2021?\nL’Automobile Barcelona és un dels principals aparadors automobilístics internacionals. En total, divuit marques de gran renom mostraran a la fira els seus nous vehicles. Entre d’altres, hi seran presents Seat, Cupra, Nissan, BMW o Mercedes. A més, tothom qui estigui interessat a adquirir un nou automòbil podrà provar-lo in situ abans de fer la compra. Addicionalment, el lloc web de l’Automobile Barcelona ofereix un decàleg de consells per adquirir-hi un nou vehicle.\nD’altra banda, el Saló Internacional de l’Automòbil serà un gran aparador pel vehicle elèctric i la nova mobilitat urbana. Així, en aquest escenari es mostraran les noves tendències en automòbils electrificats, punts de recàrrega i bateries elèctriques. Addicionalment, l’Automobile Barcelona 2021 estarà especialment centrat en el vehicle connectat. La passarel·la Connected Street explicarà els diferents nivells d’automatització dels vehicles, i com aquesta tecnologia pot influir a la conducció i la mobilitat urbana.\nJa es coneixen els guanyadors de la 13a edició dels Premis Automobile Barcelona\nParal·lelament, el Saló de l’Automòbil ha fet entrega de la 13a edició dels Premis Automobile Barcelona. Enguany, aquest guardó ha reconegut vehicles, empreses i iniciatives d’automoció en sis categories diferents per la seva contribució a la recuperació de la indústria automobilística mitjanant l’electrificació, la digitalització i la innovació en el disseny. Enrique Lacalle, president de l’Automobile Barcelona, ha destacat que «aquests premis sintetitzen l’esperit d’aquest esdeveniment». És a dir, «donar suport al sector i fomentar la innovació i la sostenibilitat per fer front un futur que necessitarà la valentia i l’ambició d’iniciatives que les premiades», ha explicat.\nAquests són els sis premis en les sis categories diferents de la 13a edició dels Premis Automobile Barcelona:\nPremi Be the One. Guanyador: Dacia Sandero, com a model més comercialitzat al mercat espanyol durant el 2020. En total, se n’han matriculat 24.035 unitats, superant el Seat Leon (23.582) i el Nissan Qashqai (19.818).\nPremi Be Charge. Guanyador: Wallbox, pel desenvolupament de sistemes de càrrega intel·ligents que combinen un disseny atractiu amb una gestió de la recàrrega eficient i de fàcil ús.\nPremi Be Connected. Guanyador: Smou, aplicació de mobilitat a Barcelona, per la seva capacitat d’unir en un sol aplicatiu els diferents serveis de mobilitat que ofereix la ciutat.\nPremi Be Learn. Guanyador: Instituto Europeo di Design, pel desenvolupament del Master disseny projecte NeXst – The Greatest Trip. Aquest programa està centrat en la creació de propostes de mobilitat per promoure el turisme sostenible.\nPremi Be Safe. Guanyador: RACC, per la seva escola de conducció i la seva integració del teixit social i cultural, buscant sempre la interacció amb els conductors i el seu entorn.\nPremi Be Urban. Guanyador: SILENCE, empresa fabricant de motos i vehicles elèctrics, per ser la solució tecnològica i industrial que millor s’adapta a la nova mobilitat.


Màsters i recerca\nAudicions final de quadrimestre. Maig-juny 2015\nESMUC > L'Escola > Departaments > Música Tradicional > Flamenco\nDesde els seus inicis fundacionals, l'ESMUC ha apostat fermament per la docència del flamenco en l’àmbit superior. Les especialitats que es poden cursar durant els quatre anys de grau són la guitarra i el cante flamenco. L'escola va ser pionera en la incorporació del cante flamenco en la docència reglada superior i és encara l'únic centre musical superior que l'imparteix. Aquest fet demostra el clar compromís de la institució vers una música que compta amb una història molt arrelada a Catalunya des de finals del segle XIX. Investigacions d'autors com la Montse Madridejos, entre d'altres, han documentat amb rigor l'abundància del flamenco a la Barcelona de la primera meitat del segle XX.\nEl pla d'estudis compte amb assignatures troncals i específiques de cada especialitat. En aquest sentit, a més de l’assignatura d’instrument principal hi ha una atenció especial en les assignatures d'acompanyament al cante i al baile. Entre les assignatures teòriques cal destacar anàlisi del flamenco, tècniques de composició, transcripció per a guitarra flamenca i arranjaments del flamenco.\nEl professorat de flamenco està format per especialistes de reconegut prestigi en les diferents especialitats i matèries. A mes dels professors d'instrument principal hi ha la figura del cantaor i bailaor com a professors acompanyants a diferents conjunts i la figura de guitarrista acompanyant pels estudiants de cante.\nL’objectiu dels estudis de flamenco es formar a nivell professional a intèrprets de cante i de guitarra flamenca, permetent així la seva incorporació en el variat circuit professional del gènere.\nPodeu seguir l’activitat de l’especialitat de flamenco al seu facebook aquí\nData actualització: 11/02/2015


MAGALUF, MES ENLLA DEL MITE. CANYELLES, TOMEU;VIVES, GABRIEL. Llibre en paper. 9788417833329 Rata Corner\nDurant diferents generacions, joves turistes -principalment britànics- han convertit Magaluf en un espai de peregrinació gairebé iniciàtica on tot és possible. Lloada per uns i alhora repudiada per altres, aquesta localitat del litoral mallorquí ha esdevingut, més que una destinació turística amb personalitat pròpia, una marca coneguda arreu del món. A les darreries del segle xx, les preferències i possibilitats econòmiques d'un nou visitant conduïren a una especialització sectorial en la que Magaluf es perfilaria com una mena de laboratori en què experimentar amb els límits del model turístic de sol i platja; per això, fenòmens correntment associats al seu desenvolupament econòmic, com les boat parties, el pub crawling, el balconing, el mamading, la happy hour o la violència hooligan representen els fracassos més importants d'un model rendible, però qüestionat socialment des de fa dècades. Des d'una perspectiva històrica àmpliament documentada, Canyelles i Vives generen una reflexió crítica sobre el model turístic de sol i platja a partir d'un cas d'estudi en el que el sensacionalisme informatiu, els judicis de valor i les descripcions tòpiques poden condicionar la realitat en favor d'una visió mitificada. Biografia dels autors: Gabriel Vives Ferrer (Son Servera, Mallorca, 1986). És llicenciat en Història, màster en Formació del Professorat i màster en Patrimoni Cultural: Investigació i Gestió per la Universitat de les Illes Balears, i màster en Història Antiga del Mediterrani per la Universitat Oberta de Catalunya. Ha publicat diversos treballs científics tant en jornades d'estudis locals com en revistes especialitzades en l'àmbit de la història antiga, moderna i contemporània. Cofundador de la revista digital satírica Foc i Fum, ha participat com a col laborador en diversos programes radiofònics a IB3 Ràdio, Ona Mediterrània o Ràdio Marratxí. Tomeu Canyelles Canyelles (Pòrtol, Mallorca, 1984). És doctor en Història per la Universitat de les Illes Balears i màster en Comunicació pel CESAG. Ha coordinat diversos projectes R+D a l'àmbit universitari alhora que s'ha especialitzat en recerques al voltant dels processos culturals, els impactes socials del turisme i l'escena musical illenca. Autor d'obres com Els picadors mallorquins: Seductors i seduïts durant del boom turístic (2015), L'illa desvestida (2016) o Esta es nuestra guerra! Historia oral del punk en Mallorca (2019), col labora de manera habitual en diversos mitjans de comunicació (IB3-Ràdio, Última Hora, MondoSonoro i altres). Va obtenir el Premi Ciutat de Palma d'Investigació 2019 juntament amb Francesc Vicens.\nVista previa: MAGALUF, MES ENLLA DEL MITE


Comença la setena edició del Premi Internacional d'arquitectura sacra\nOrganitzada per la fundació italiana "Germà Sol", aquesta iniciativa busca premiar nous edificis religiosos construïts combinant tradició religiosa i innovació arquitectònica.\nSanta Seu, 10 març 20\nL'any 1993, el Pare Costantino Ruggeri va crear la Fundació Germà Sol amb l'objectiu de desenvolupar accions de sensibilització i promoció en el camp de "l'Església Construïda" perquè s'implementin les qualitats artístiques i místiques que només poden fer de l'espai sagrat un lloc d'exaltació espiritual. El germà franciscà i artista, mort el 2007, s'ha dedicat amb tenacitat i passió durant 60 anys a l'art sacre contemporani.\nEntre les iniciatives promogudes pel pare Ruggeri, es troba el Premi Internacional d'arquitectura sacra que se celebra cada quatre anys amb l'objectiu de realitzar nous edificis religiosos a tot el món. Segons la visió del religiós, "és important construir una església que no separi, però que unifiqui en les seves estructures tota la creació, la llum, els arbres, les imatges vives, els sons de la natura".\nEn aquesta setena edició, el premi es dirigeix ??a projectistes que han construït una església en l'última dècada en l'àmbit de les confessions cristianes, combinant tradició religiosa i innovació arquitectònica.\nEn una entrevista a Vatican News, Andrea Vaccari, curador del premi, va explicar que el "Pare Costantino tenia el desig de donar una direcció als arquitectes de tot el món en la construcció d'esglésies". L'objectiu d'aquesta iniciativa és "fotografiar" l'estat de l'arquitectura religiosa cristiana a nivell internacional.\nLa data límit per a la presentació de projectes serà el 8 de maig de 2020, i el guanyador se sabrà en les vigílies de la festa de Sant Francesc d'Assís, el 3 d'octubre d'enguany. El guanyador rebrà el "Cel d'Or", escultura projectada pel pare Costantino Ruggeri i un premi en diners de trenta mil euros.\nEn les anteriors edicions el premi va ser assignat al japonès Tadao Ando per l'església de la Llum a Ibaraki (Japó), per la capella sobre l'aigua en Tomamu i per la capella sobre la muntanya Rokko a Kobe (Japó); al portuguès Álvaro Siza, per l'església de Santa Maria a Marco de Canaveses (Portugal); al nord-americà Richard Meier per l'Església de Déu Pare a Roma; al britànic John Pawson per l'església del Monestir de Novy Dvur a la república Txeca; al xilè Cristinao Undurrga per la capella del Recés a la Vall dels Andes (Xile). En l'última edició del 2016, el premi el va rebre l'espanyol Rafael Moneo per l'Església de Jesús a Sant Sebastià (País Basc).


Dades d'atur al mes de març i indicadors d'activitat del servei connectem\nDades d'atur de Cardona i Solsona L'observatori d'empresa i ocupació de la Generalitat de Catalunya ha publicat les dades corresponents a març Les dades d'atur oficials a 30 de març són 258\nàrea d'empresaàrea de comerç i turismeàrea de persones\nAhir ens vam reunir amb regidors i tècnics de l Ajuntament de Súria a Cardona per trobar punt en comú i possibles sinergies entre el Pla de Desenvolupament de Súria i el\nTaller "Aconsegueix el teu objectiu professional". Dimarts feiners\nAvui, dimarts 5 d’abril estem fent a la sala cultural de @ajuntament de Solsona un taller dels “dimarts feiners” que es diu “Aconsegueix el teu objectiu professional” Els “Dimarts feiners” son sessions\nPer ampliar la imatge: ext1_B1 Ja tenim el nou catàleg de serveis a l'empresa preparat. Si ets una empresa que vols millorar la teva competitivitat o col.laborar amb altres empreses del territori, parlem-ne.\nProp d’un centenar de persones van participar a la primera sessió del primer fòrum del Talent, que vam fer a Cardona el passat 30 d’abril de 2016. La sessió va constar d’una\nProperament comencen les Sessions d'Orientació Professional DIMARTS FEINERS de Global Lleida. En cada taller hi ha disponibles de 15 a 20 places. Per realitzar la preinscripció, cal clicar en el següent\nAl Montsià avui han signat un pacte territorial semblant al que hi ha entre Solsona i Cardona. L'anomenat "Acord territorial per la reactivació econòmica i l'ocupació". Nosaltres hi hem estat, acompanyant als\nEl proper 22 de maig es celebrarà a Cardona la Fira del Jove Emprenedor de la Catalunya Central 2016, una iniciativa pensada per incentivar l'esperit emprenedor entre els joves i fomentar la\nAquests dies estem fen el llançament d’un projecte que fa més d’un any que s’està gestant. Es tracta del Forum del Talent Solsona i Cardona. Aquest projecte és la adaptació a la


Arxius de inhabilitació Quim Torra | Diari La República Checa\nProtestes, aquesta tarda, contra la inhabilitació de Torra\nL’Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha anunciat mobilitzacions aquesta tarda després de sotmetre a votació de les bases si havien de convocar o no i en quin sentit, i els socis s’han pronunciat i han decidit protagonitzaran algunes protestes aquest dilluns a les 19 hores davant dels ajuntaments de tota Catalunya.\n“Els socis han deixat clar que estan en total desacord amb què el Govern acati la inhabilitació i que es volen mobilitzar per exigir una resposta política contundent per part de les institucions”, sosté l’entitat en un comunicat. Sota el lema “Defensem el president, lluitem la independència” (“Defensem el president, lluitem la independència), l’ANC exigirà una resposta “contundent” a les institucions.\nEl 94,59% dels participants s’han pronunciat en contra d’acatar la ratificació del Tribunal Suprem.\nDesprés d’aquesta decisió, l’Assemblea s’ha sumat a Òmnium Cultural i organitzaran la protesta de manera conjunta.\nL’entitat presidida per Jordi Cuixart ha assegurat a Twitter que la inhabilitació de Torra és “un greu atemptat contra l’autogovern de Catalunya” i l'”enèsima venjança dels poders de l’Estat en la seva guerra bruta contra l’independentisme”. “[La inhabilitació] no farà que deixem de defensar el nostre dret a l’autodeterminació i exercir la llibertat d’expressió”, han afegit.\nEls Comitès de Defensa de la República (CDR) també han cridat a mobilitzar-se contra la sentència.


Hort des Temps: de desembre 2014\nSolstici d'Hivern....22 de desembre a les 0:04h\nLa nit més llarga de l'any ens recorda que de la foscor neix allò nou i que un període de descans i renovació és essencial en el cicle de la vida.\nL'hivern, època de recolliment, de quietud, d'abraçar la foscor...\nEn el buit i en la mort hi ha la llavor del renaixement. En la comprensió cíclica de la vida i la mort entendrem que en la desintegració i la descomposició es germina la Renovació, la Saviesa i la Visió.\nL'Hivern és el moment de la introspecció, les energies reposen dins la Terra. És temps per al descans i per la connexió amb allò més profund en nosaltres, el lloc on les visions creatives es gesten.\nEs cultivarà el do del silenci i de l'escolta.\nEl ritual de pas és la mort i els temps són la transició, la pèrdua i l'envelliment. A partir d'ara, poc a poc, la llum retorna i els dies són cada vegada més llargs. És una època per retrobar i expressar la nostra pròpia identitat.\n(adaptació de textos de Sophia Style)\nTémpores d'hivern: 17, 19 i 20 de desembre, preveuen la tendència pels mesos de gener, febrer i març respectivament.\nPróxima visita del kinesiólogo Lorenzo Martín, el viernes 12 de diciembre.


Nova convocatòria d’utilització de les TAC: una oportunitat que s’ha de millorar » FAPA Mallorca\n« Les proves de 6è de Primària i 4t. d’ESO no serveixen i no són gratis\nMotxilles Solidàries 2017 »\njuny 05 2017\nNova convocatòria d’utilització de les TAC: una oportunitat que s’ha de millorar\nFapa Mallorca vol fer pública la seva opinió en relació a la Instrucció del director general d’Innovació i Comunitat Educativa de dia 2 de juny de 2017 per la qual s’estableixen les pautes i els criteris d’actuació per dur a terme un “Programa pilot d’utilització de les tecnologies de l’aprenentatge i el coneixement en el desenvolupament curricular. La nostra federació té molt clar que les anomenades TAC (tecnologies de l’aprenentatge i el coneixement) són una de les eines que ha de tenir el nostre sistema educatiu per aconseguir que el procés pedagògic pugui tenir èxit. També tenim molt clar que aquestes eines han d’anar unides a altres eines pedagògiques, a recursos humans i a canvis metodològics per realment aconseguir aquest sistema que desitjaríem i, per aquest motiu aplaudim que, com a mínim, la Conselleria parteixi també d’aquest plantejament inicial.\nCentrant-nos en aquestes instruccions pareixeria que qualsevol inversió en aquestes tecnologies pot resultar profitosa però, per desgràcia, ens trobem en un dels casos on creiem que la Conselleria d’Educació no e fa realment una política profitosa perquè parteix de supòsits errats. Per una banda, podem observar com la publicació d’aquest programa es fa dia 2 de juny, a final de curs, en un moment complicat per a la major part d’escoles i instituts i on els esforços dels professionals que hi fan feina en aquests centres estan implicats en el final de curs acadèmic i on la feina que podem fer des de les APIMES per difondre convocatòries de millora als centres també es troba limitada per l’acumulació d’altres tasques normals en aquest període. Per una altra banda, observem amb perplexitat com tot i que la convocatòria afirma que qualsevol centre públic es pot presentar a aquesta convocatòria la realitat de la convocatòria introdueix com a requisit l’elaboració d’un projecte que contempli la utilització de les TAC en uns determinats cursos i la seva implementació progressiva i que ha de comptar (com no podria ser d’una altra manera) amb l’aprovació del Claustre i del Consell Escolar.\nAquest requisit, que considerem de sentit comú per a qualsevol actuació pedagògica de centre, resulta que xoca de manera frontal amb el plaç de la convocatòria: les sol·licituds han de ser presentades fins dia 27 de juny. Així, pareix que l’Administració educativa obliga als centres a fer un projecte que afectarà a una part de la comunitat educativa no només durant un curs sinó a llarg plaç, un projecte de centre, en menys d’un mes i aconseguint els consensos necessaris per dur-lo a terme. Això pareix un impossible excepte que el que faci la DG d’Innovació i Comunitat Educativa sigui jugar amb trampes i aquesta convocatòria que, en teoria, s’adreça a qualsevol centre públic, en realitat es dirigeixi a una sèrie de centres que ja estan fent feines en unes línies semblants a la de la convocatòria i que, per tant, ja tenen gran part dels requisits coberts.\nLa nostra federació ha repetit diverses vegades als responsables polítics de la Conselleria d’Educació que considerem prioritària la inversió en els centres públics, tots sabem que és més fàcil posar en marxa un projecte que està lligada amb una despesa econòmica per part de les famílies important en uns centres que no en uns altres. El nostre objectiu és aconseguir que tots els centres públics siguin bons, que no hi hagi centres públics de primera i centres públics de segona. Centres que hagin de lluitar amb el seu dia a dia i no tinguin l’oportunitat de fer projectes abans de que es convoquin ajuts per part de l’administració, centres que si no és amb l’ajut d’aquesta mateixa administració potser no siguin capaços de canviar les seves dinàmiques.\nPer tot això i, independentment d’altres errades que podríem esmentar com la mínima quantitat econòmica invertida en aquest programa pilot de 50 Euros per alumne (fins arribar als 300000 Euros màxim de la convocatòria), totalment insuficient quan les noves tecnologies requereixen d’un cost del material, manteniment important i que son eines que cada dia que passa es queden obsoletes o que la participació dels centres o de la comunitat educativa hagi estat inexistent en aquestes instruccions o en la comissió de valoració de les sol·licituds presentades, el que considerem més greu és que sigui la pròpia administració educativa la que impedeixi de manera efectiva que els seus propis centres puguin optar als ajuts que ella mateixa convoca. No hem d’oblidar la dificultat d’alguns centres d’implantar projectes de renovació cap a les noves tecnologies pel tipus d’alumnat i pels problemes econòmics i socials de les seves famílies. Aquest fet els condemna a no poder sortir de la seva situació i quedar més allunyats del progrés, perpertuant o, fins i tot, fent major el desequilibri. Només sortiran d’aquesta situació si hi ha un suport econòmic i humà important a l’inici del projecte, no un petit ajut quan estan en marxa. L’ajut no ha de ser a posteriori sinó per avançat i ha de ser fruit d’una decisió valenta a nivell polític i una aposta decidida en el moment d’elaboració dels pressuposts de la nostra comunitat autònoma.\nPrevenció Llegim en Família UIB motxilles solidaries Formació Pacte Educatiu TIC Solidaritat ASSEMBLEA inclusió menjador APIMA LOMCE FERYA TIL


The Daily Avalanche: No progressen adequadament\nEstrenada l’any 1996, «Trainspotting» de Danny Boyle marcà tota una generació. Sense negar-li la seva elèctrica posada en escena, ni aquella meritòria fita d’aconseguir un film divertit sobre el consum de drogues sense amagar que no tot són sempre rialles, a mi ja em va agafar grandet i no el vaig mitificar més del necessari. Per això no pensava anar a veure la seva seqüela, rodada vint anys més tard, una obra que pudia tant a explotació de la nostàlgia com a retorn a la seva millor joventut. Recordem que «Trainspotting» va donar a conèixer Danny Boyle i el va convertir en el director més «cool» del moment (tot i que ja tenia 38 anys), etiqueta que aviat va perdre gràcies a una carrera plena d’alts i baixos, però bastant més convencional que el que el seu segon film prometia. Seria ell doncs el primer interessat a recuperar glòries passades amb el nou «T2 Trainspotting», tot i que Ewan McGregor, Robert Carlyle i Kelly Macdonald —que esdevingueren estrelles internacionals gràcies a aquella cinta— no devien fer fàstics a recuperar els vells personatges i rememorar els llorers de la seva joventut.\nCom deia, no tenia intenció de veure «T2 Trainspotting», però m’he trobat a les portes del Verdi-Park constatant que la pel·lícula d’animació que volia veure la projectaven doblada i, com a alternativa, m’ha vingut més de gust una passejada psicotròpica per Edimburg que el drama previsiblement teatral de «Fences». I bé, l’experiència no ha sigut tan decebedora com em temia; però sí tan aplicadament conservadora com calia esperar. Retornen tots els actors de l’original (encara que Kelly Macdonald només aparegui en una escena), la inspiració torna a provenir d’una novel·la d’Irving Welsh (de «Porno» en concret) i en el guió repeteix John Hodge, fins i tot el «Lust for Life» d’Iggy Pop té una intervenció estel·lar. De fet, les cites a la pel·lícula precedent són tan freqüents —de vegades de forma literal, d’altres com a reflex paral·lel—, que un s’acaba preguntant si «T2 Traisnpotting» té dret a cap existència autònoma o és només un xut d’adrenalina pels ja convençuts.\nLa cinta anterior acabava amb la traïció de Renton (Ewan McGregor), que fugia amb un botí de 16.000 lliures esterlines. Després de vint anys vivint a Amsterdam en funcions de comptable anodí, Renton decideix retornar a Edimburg per raons que no s’expliquen, a menys que un divorci sigui capaç d’explicar-ho tot. Així es retrobarà amb el seu millor amic «Sick Boy» (Jonny Lee Miller), que regenta un pub ruïnós de l’extraradi i que obté un sobresou a través del xantatge sexual, i amb el desgraciat «Spud» (Ewen Bremmer), en lluita desigual per desenganxar-se de l’heroïna. Mentrestant el sociòpata Francis Begbie (Robert Carlyle) escapa de presó i jura venjança, tot i que la confrontació final es demorarà fins els darrers minuts de les dues hores de pel·lícula.\nLes interaccions d’aquests tres personatges i mig (Begbie viu en un altre món durant gran part de la pel·lícula) semblen més arbitràries que no pas necessàries i hom s’acaba preguntant si calia tornar a saber d’ells. Quan tenien vint anys, se’ls podia perdonar algunes febleses; però, ja a la quarantena, és inacceptable que no hagin madurat gens ni mica. Amb tota la raó, esposes i fills han tirat endavant (gens curiosament, «T2 Trainspotting» dedica molts pocs pensaments als personatges femenins), mentre que els homes continuen sent un model de parasitisme i ressentiment.\nAmb franquesa, no servo cap simpatia ni per Renton, ni per Begbie, ni per «Sick Boy»; deixeu-me només el beneitó bonàs de l’«Spud», que surt prou ben parat pel guió; perquè «T2 Trainspotting», des del primer moment volia ser plàcida i no tenia cap intenció de fer sang. Així és com Danny Boyle, evita les transgressions més desagradables de «Trainspotting», mentre que reprodueix aplicadament els seus trets més apreciats: sobreimpressions en pantalla, congelació d’imatge, muntatge en trencadís, banda sonora d’adoració perpètua i una fotografia plena de nocturnitat i neons. No és cap gran cosa, però «T2» es pot veure agradablement sense ofendre la retina.\nPons 1 de març de 2017, a les 15:46\nEm conformo en que no sigui un desastre, la poso a la llarga llista de pendents\nAllau 1 de març de 2017, a les 15:53\nSi et va agradar l'altra... doncs, encara.