L’excés de porcs senglars al Pla de l’Estany ha perjudicat la collita.\nUnió de Pagesos estima una pèrdua de fins al 70 % de producció en la collita del blat i ordi a la comarca\nL’excés de pluja i de senglars han frenat i destruït bona part del sembrat i ha fet que sigui de mala qualitat.\nUnió de Pagesos ha comunicat aquest dimecres que no s’han complert les expectatives inicials per la collita del blat i ordi a la comarca del Pla de l’Estany. Si bé en un primer moment les bones dades de pluviometria auguraven una bona collita, la pluja ha caigut en excés a la comarca.\nUn dels membres d’Unió de Pagesos a la comarca, Miquel Puigdevall, ha explicat que l’excés de pluja ha fet créixer més males herbes del compte, fet que ha dificultat l’accés als camps per fer la collita, i el gra és de pitjor qualitat. Si bé ha concretat que en l’ordi és on s’ha notat més la davallada, hi ha hagut grans de blat que han germinat amb la humitat i no es podran destinar per al consum humà.\nHi ha una quantitat de senglars “exagerada”\nUn altre dels fets que ha perjudicat la collita ha sigut l’excés de porcs senglars al Pla de l’Estany. Amb el confinament domiciliari decretat el mes de març a causa de la pandèmia, no es va permetre la caça fins que es van relaxar les mesures sanitàries. Aquest factor ha permès que el senglar s’hagi estès amb més facilitat arreu de la comarca.\nPuigdevall ha explicat que hi ha hagut camps en què no han fet la collita perquè els desperfectes causats pels animals ho feien inviable. Segons ha detallat, hi ha hagut espais en què els senglars han destruït fins al 50% de la producció. Per aquest motiu, considera que la població de senglars a la comarca és “exagerada” i denuncia que no s’hi posa fre.\nLa colza, la part positiva de la collita\nUn dels cultius que s’ha salvat dels desperfectes causats per l’excés de pluja ha sigut el de la colza. La concentració entre plantes ha frenat la crescuda de males herbes i, com que el gra és més petit i s’asseca més ràpid, s’ha pogut collir amb un percentatge més elevat d’humitat.


Es posa en marxa un Pla de Neteja intensiva al centre de Cunit\nPrèvia a la festa\nEs tracta d’una neteja a fons de taques i d’altres residus que puguin trobar-se a la via pública\nEs posa en marxa un Pla de Neteja intensiva al centre de Cunit. Ajuntament de Cunit\nL’Ajuntament de Cunit, des de la Regidoria de Medi Ambient, ha posat en marxa aquest Pla especial en el centre, a pocs dies de la celebració de la Festa Major, ja que la majoria d’activitats es concentren en el nucli de la localitat. Es tracta d’una neteja a fons de taques i d’altres residus que puguin trobar-se a la via pública.\nL’Ajuntament vol aconseguir "un Cunit més net", però també vol conscienciar a la ciutadania perquè mantinguin i tinguin cura del seu entorn. José Manuel Cabada, regidor de Medi Ambient explica que l’objectiu és “començar a millorar la imatge del nostre municipi. Tenim previstes actuacions en tot el municipi que ajudaran a millorar els nostres carrers i places, però cal la implicació de tothom. Entre tots i totes hem de mantenir net Cunit“.


Vídeo xat Usak - Sales de vídeo xat en Turquia - Kangaroochat\nPàgina d'inici › Per país › Turquia › Vídeo xat usak\nVídeo xat usak Turquia\nUşak ,Usak ,Usak ,Turquia.\nAvui pot ser el teu dia de sort per trobar un veritable amic. Vídeo xat Usak és un punt de trobada de gent interessant i potser algú valor segur amb possibilitats. Deixar d'esperar i mirar al seu voltant: accedir al xat d'una vegada per totes i gaudir-ne.\nHi ha una gran quantitat de llocs web per xatejar a internet, però igual que Kangaroochat ... cap! A la sala de xat Vídeo xat Usak, es pot parlar amb gent molt agradable de Usak, i per sentir-se acompanyat i acollit, alguna cosa característic d'aquest lloc.\nUsak té una població de 335471. És important que presti atenció a aquest número. Ara cal esperar i pensar un moment: ¿Creu que entre totes aquestes persones no pot ser només algú com tu? ¿No et sembla entre tanta gent n'hi ha un que vol conèixer algú especial? A continuació, introdueixi a l'habitació Vídeo xat Usak ara i no perdre aquesta oportunitat.\nMostrant 1 Vídeo xat Usak\nVídeo xat Usak per ciutat important\nSi vols conèixer a gent de Uşak, en Turquia, només cal fer clic una vegada i començar a xatejar. En aquesta ciutat hi ha 152862. És impossible que no pots trobar la seva ànima bessona entre totes aquestes persones. Començar a xerrar i s'atreveixen a passar una bona estona amb un munt de diversió i coqueteig.\nHomes i dones de Banaz, en Turquia, de totes les edats, es poden trobar al xat d'aquesta ciutat. Amb una població de 17080, hi ha una alta probabilitat que la seva ànima bessona està esperant allà a l'espera de conèixer algú com tu.\nLi agradaria tenir una cita amb algú de Eşme, aquesta ciutat de Turquia amb 11000 habitants? Doncs bé, deixar d'esperar en aquest moment! Venir en aquest moment per a aquest xat divertir-se i trobar algú que fan que el cor llauna més fort.\nAccedir al xat per a conèixer gent de Sivaslı, aquesta peculiar ciutat de Turquia amb 7378 habitants. Si espera un segon més per fer-ho, podria perdre l'oportunitat de conèixer a la seva ànima bessona. Venir en aquest moment i divertir.\nUlubey és una ciutat de Turquia que té una població de 5092, on tothom es posa en l'amor. Si està àvid de visitar i conèixer aquest lloc, fer amics allà i tornar, pel que els seus nous amics que poden mostrar el millor de la ciutat.\nAlguna vegada ha visitat Karahallı, en Turquia? Sabies que entre els habitants 4948, es pot trobar a aquesta persona especial per a tu? Llavors, ¿per què no provar el xat d'aquesta ciutat per conèixer algú que fan que el cor llauna més fort? L'accés i divertir.\nVídeo xat Usak per província\nVols estar envoltat de gent amable i feliç que sap com somriure i divertir-se? A continuació, accedir a aquest moment per al xat de Usak, en Turquia, aquest lloc màgic i fascinant. Les probabilitats d'iniciar una història amb una simple xerrada i llavors es converteix en una part essencial de la seva vida són molt alts, no ho dubti.\nusuaris de major classificació en Usak


Llengua blava - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa malaltia de la llengua blava és una malaltia vírica dels remugants no contagiosa i no és una zoonosi. Els vectors són els insectes del gènere Culicoides. Oficialment és una malaltia animal de declaració obligatòria i es pot trobar en la llista A de l'OIE. Afecta principalment als ovins domèstics i amb menys freqüència als bovins, als caprins, als cérvols, als dromedaris i als antílops. Aquesta malaltia la causa el virus de la llengua blava (Bluetongue virus, BTV). És una malaltia difícil de controlar per la gran varietat de serotips i la seva epidemiologia. Provoca grans pèrdues econòmiques, ja que disminueix la producció i un cop es declara la malaltia en una explotació, es prohibeix l'exportació d'animals vius i del seu semen.\ngoat disease (en) , sheep disease (en) , Orbivirus infectious disease (en) i malaltia bovina\nbluetongue virus (en)\nEspècie Bluetongue virus\nAquest virus, originari d’Àfrica, es va detectar a finals de la dècada de 1950 al sud d’Espanya i Portugal. Més tard, en 1998, va entrar a Itàlia i França (per Còrsega). Aquests països combaten la malaltia mitjançant campanyes de vacunació, s'utilitzen vacunes atenuades i en el cas que es produeixi un brot de la malaltia, els animals no es tracten.\n1 Virus de la llengua blava (BTV)\nVirus de la llengua blava (BTV)Modifica\nLa malaltia de la llengua blava és causada pel virus patogen de la llengua blava (BTV), del gènere Orbivirus, dintre la família Reoviridae. El BTV és un virus ARN bicatenari de forma icosaèdrica i amb un diàmetre aproximat de 70nm. El material genètic del virus està format per 10 segments d'ARN bicatenari protegits per una càpsida de doble capa. La capa externa de la càpsida és difusa i desestructurada i es perd fàcilment.\nQuan la capa externa es perd, deixa exposada la capa interna, formada per 32 capsòmers en forma de pentàmer. A diferència de la majoria d'arbovirus, el BTV no té cap embolcall lipídic.\nActualment es coneixen 24 serotipus diferents d'aquest virus, determinats principalment per la proteïna VP2 de la càpsida. La capacitat infectiva varia considerablement segons quin sigui el serotipus. S'han descrit fenòmens de protecció creuada entre les diferents soques.\nEl virió està format per 7 proteïnes estructurals (VP1-VP7), dues de les quals formen part de la capa externa de la càpsida (VP2 i VP5). Aquestes dues proteïnes de la capa externa de la càpsida participen en els processos d'unió i penetració del BTV a la cèl·lula. Quan el virus entra en contacte amb la cèl·lula VP2 activa l'endocitosi mediada per receptors i el virus penetra a la cèl·lula dintre d'un endosoma; el pH baix que hi ha a l'interior de l'endosoma produeix un canvi comformacional en la proteïna VP5, que provoca un trencament de la membrana de l'endosoma. La pèrdua de la càpsida produexix l'activació d'una partícula amb capacitat de transcripció formada per les proteïnes VP7, VP3, VP1, VP4 i VP6 juntament amb els fragments d'ARN bicatenari. Un cop la cèl·lula ha estat infectada, es produeixen tres proteïnes no estructurals (NS1-NS3) que estan involucrades en la replicació, assemblatge i morfogènesis del virus.\nLa partícula madura de BTV és relativament resistent, particularment en presència de proteïna. La capacitat infecciosa del BTV es perd fàcilment en un medi àcid (per sota de pH 6) o en un medi alcalí (per sobre de pH 8). El virus s'inactiva a 60 °C (durant 15 min). El virió de BTV pot es estable entre 20 i 4 °C, i per sota de -70 °C. Un cop liofilitzat, el virus és molt estable, i pot ser conservat gairebé indefinidament. Gràcies al fet que el seu ARN és bicatenari, el BTV és relativament resistent a la radiació gamma i ultraviolada.\nEl BTV és l’espècie tipus del gènere Orbivirus dins la família Reoviridae, una de les famílies més gran de virus i que inclou els principals patogens dels humans.\nLa malaltia de la llengua blava la causa un virus patogen, Bluetongue virus (BTV), que és transmès principalment per un dípter (Culicoides imicola) i altres espècies del gènere Culicoides. Les diferents espècies tenen una àmplia distribució geogràfica, les trobem als EUA, Amèrica central i del sud, en països mediterranis i alguns països d'Àsia i Oceania. Aquest dípter pot ser transportat per corrents d'aire permetent la colonització de noves àrees. Trobem tres espècies principals que actuen com a vectors a la UE: C. pulcaris, C. obsoletus que és més freqüent en zones de centre i nord de la UE i al nord d'Espanya i C. imicola que necessita unes temperatures més elevades i és el principal vector en l'àmbit espanyol.\nSón les femelles les que actuen realment com a vectors, ja que els mascles són florícores. Les femelles adultes són hematòfagues, viuen en zones humides i la seva activitat és principalment nocturna. Ponen ous en zones humides i/o abundants en matèria orgànica, quan l'ou desclou s'inicia l'estat larvari que dura entre uns 6 i 12 mesos segons les condicions ambientals, i posteriorment es produeix la metamorfosi.\nLes femelles actuen com a vector biològic de la malaltia. Quan una femella ingereix sang d'un animal infectat pel virus, aquest és capaç de replicar-se a les cèl·lules intestinals i passats 6-8 dies es transporta cap a les glàndules salivals, on es multiplica i pot ser transmès quan el culicoide torni a alimentar-se mentre el virus sigui infectiu (20-70 dies). El dípter queda infectat de per vida encara que no es produirà transmissió vertical en el vector.\nEpidemiologia molecular del virus de la llengua blava (BTV) a Europa des de 1998: rutes d’introducció de diferents serotips i soques de virus individuals.\nEl virus va ser observat i descrit per primer cop a Sud Àfrica. Es pensava que afectava només al continent africà, però en els últims 40 anys s'ha anat trobant evidències clíniques i serològiques del virus en molts països fora d’aquest continent.\nAl principi es creia que el reservori d’aquesta malaltia es trobava només en els antílops salvatges d’Àfrica, però amb l'augment de les importacions de ramaderia intensiva africana durant els últims anys, la malaltia s’ha transmès als bovins i més tard a les ovelles d'arreu del món. Actualment la llengua blava té una distribució global, està present en aquelles regions on habita l’insecte vector (Culicoides): Àfrica, Àsia, Austràlia, Europa, Nord-amèrica i algunes illes dels tròpics i subtròpics.\nBTV té un ampli ventall d'hostes: ovelles, vaques, cabres, cérvols, muflons i altres espècies de remugants. La infecció resultant pot ser des de fatal (cérvols i ovelles) fins a inaparent (en la majoria d'espècies).\nEn els països de la conca del Mediterrani la seva ocurrència és estacional; disminueix durant les estacions fredes, ja que la baixada de temperatures causa la mort dels vectors adults.\nEl vector original (Culicoides imicola) està present només al nord d'Àfrica i a la conca del Mediterrani, però la capacitat del Culicoides obsoletus i del Culicoides pulcaris per transmetre la malaltia, juntament amb l'augment de temperatures a causa del canvi climàtic, ha contribuït a l'extensió cap al nord de la malaltia de la llengua blava. En els últims anys la malaltia ha arribat als Països Baixos, Bèlgica, Alemanya, Regne Unit, Escandinava i Suïssa.\nEl període d’incubació és generalment de 5-10 dies i la principal via de transmissió de la malaltia és a través de vectors que s'infecten amb el virus en ingerir sang d’animals infectats, i inoculen de manera percutània el virus a altres animals. Els bovins tenen una taxa d'infecció més alta que els ovins, i tenen un paper important en la transmissió de la malaltia, ja que acostumen a no mostrar signes clínics i actuen com a portadors inaparents (només donen símptomes el 5-10% dels casos). Durant la fase virèmia també es pot transmetre el virus per via sexual i via placentària, però no es consideren un mecanisme de transmissió important.\nEn els ovins altament susceptibles, la morbiditat pot arribar fins al 100%. La mortalitat mitjana és d'entre 20% i 30%, però pot arribar al 70%.\nUn iac domèstic amb llengua blava.\nLa gravetat de la malaltia i els símptomes varien segons l’espècie de l'hoste i el serotipus del virus.\nEls ovins són altament susceptibles i la malaltia sovint acaba provocant la mort de l’animal. En els bovins, les cabres i els remugants silvestres la infecció normalment és asimptomàtica; el cérvol vermell és una excepció, en ells la malaltia pot ser tan aguda com en ovins.\nEls principals símptomes de la malaltia de la llengua blava són:\nEdema de la llengua i la cara (de la zona facial)\nAltres signes clínics variables són:\nHemorràgies i ulceració del teixit oronasal\nDescàrrega nasal elevada\nPèrdua de pes i debilitat\nDiarrees i vòmits\nPneumònies, avortaments i interrupció del creixement de la llana en ovins\nEn alguns animals es pot donar inflamació de la banda coronària (part superior de la peülla) provocant coixesa en l'animal. La coixesa fa que l'animal canviï constantment els peus de posició, aquest comportament es coneix com a Malaltia del ball (The Dancing Disease).\nPer tal de fer una prevenció eficient es realitza una profilaxi tant sanitària com mèdica i s'intenta controlar el vector de la malaltia:\nProfilaxi sanitària: es basa a fer quarantena dels animals nouvinguts i fer proves serològiques de manera regular a les zones que estan lliures de la malaltia per controlar l'entrada de nous brots.\nControl del vector: és un procés molt costós i moltes vegades ineficaç degut a la resistència que presentes els vectors a alguns insecticides. S'ha de controlar sobretot la seva presència en els medis de transports i tenir en compte els cicles vitals dels vectors.\nProfilaxi mèdica: és possible la vacunació amb virus vius modificats, sempre que el serotipus del virus utilitzat sigui el mateix que causa la infecció del terreny.\nA les zones a les quals ja ha arribat la infecció, el més important és actuar per controlar els vectors per tal que el virus no s'estengui més enllà.\nLes vacunes contra el virus de la llengua blava són les mesures més efectives per reduir l'impacte de la malaltia en zones infectades. Les vacunes que existeixen actualment contra el virus de la llengua blava són senzilles en comparació amb les que existeixen per altres malalties provocades pels arbovirus. Es basen a administrar l’antigen del virus per tal de donar immunitat a l'animal vacunat. Hi ha 2 tipus de vacunes: es troben les vacunes que contenen el virus atenuat de la llengua blava i les vacunes inactivades que protegeixen enfront de la malaltia.\nLes vacunes atenuades són barates i protegeixen l'animal després de la seva inoculació prevenint la malaltia clínica (evita així les pèrdues al ramader). Existeix una vacuna per cada soca diferent del virus. Aquestes vacunes però, s’han relacionat amb efectes teratològics i amb ser una nova font de transmissió del virus (existeix la possibilitat de reversió de la virulència i els gens dels virus mutin per generar altres serotipus.). Tot i això els problemes més importants que donen les vacunes actuals són:\nDificultat per distingir entre animals infectats i vacunats (DIVA), ja que tots presentaran anticossos contra el virus de la malaltia.\nEl virus té 24 serotips diferents i la protecció de la vacuna actua enfront un serotip específic.\nPer tal de solucionar aquests problemes s'està treballant amb noves vacunes que siguin més segures i que a més permetin fer una distinció entre els animals que estan infectats i els que estan vacunats:\nVacunes basades en proteïnes: immunògens que imiten l'estructura del virus.\nVacunes basades en poxvirus: utilitzar poxvirus per administrar gens que codifiquen proteïnes del virus de la llengua blava\nVacunes DISC (Disabled infectious single cycle vaccines)\n↑ «Q&A: Bluetongue disease». BBC, 17-09-2008 [Consulta: 1r gener 2010].\n↑ 2,0 2,1 «Llengua blava al sector boví» (en català). Xavi Ros i Trinidad Sánchez, 2010-2011. [Consulta: 9 gener 2015].\n↑ R. Noad, P. Roy, «Bluetongue vaccines». Vaccine: Volume 27, Vaccines for Biodefense, 05-11-2009, pàg. 86-89.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Llengua blava\nTakamatsu, H., Mellor, P. S., and others. (2003). "A possible overwintering mechanism for bluetongue virus in the absence of the insect vector". Journal of General Virology 84: 227–235.\nNews and announcements on the Bluetongue outbreak in the UK, Farmers Guardian\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llengua_blava&oldid=24254990»\nDarrera modificació: 25 jul 2020 a les 13:20\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 jul 2020 a les 13:20.


El Suprem confirma els 14 anys i 3 mesos de presó per a l'exlíder de Vox a Lleida - Teleponent\nInici Tribunals El Suprem confirma els 14 anys i 3 mesos de presó per...\nEl Suprem confirma els 14 anys i 3 mesos de presó per a l’exlíder de Vox a Lleida\nRatifica la condemna per abusar sexualment de discapacitats que considera provat que l'acusat pagava a les víctimes a canvi d'actes sexuals\nLa sala penal del Tribunal Suprem ha confirmat la condemna del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) de catorze anys i tres mesos de presó per a l’exlíder de Vox a Lleida, José Antonio Ortiz Cambray, per abusar sexualment de persones amb discapacitat.\nEl Suprem ha desestimat el recurs de cassació presentat per la defensa de l’exlíder de Vox contra la sentència del TSJC, que confirmava la condemna de presó imposada per l’Audiència de Lleida, i ha avalat la versió de les víctimes que van detallar que l’acusat els pagava entre 5 i 10 euros a canvi de tocaments i abusos, així com per enviar-li imatges de caràcter sexual. A més, Ortiz Cambray haurà d’indemnitzar amb 15.000 euros i 5.000 euros a dues de les víctimes per danys morals.\nLa sala penal del Suprem ha confirmat la condemna a 14 anys i 3 mesos de presó a l’exlíder de Vox a Lleida per un delicte continuat d’abús sexual a una persona amb discapacitat, dos delictes continuats de corrupció a dues persones amb discapacitat i un delicte de pornografia amb utilització de persona amb discapacitat.\nDurant el judici, celebrat el 25 de novembre del 2020 a l’Audiència de Lleida, la Fiscalia va sol·licitar una condemna d’onze anys de presó, mentre l’acusació particular demanava 27 anys.\nSegons la sala penal del Tribunal Suprem, els fets provats recullen que, aprofitant-se de la discapacitat que patien les dues víctimes, a les quals coneixia, i amb ànim de satisfer els seus desitjos sexuals, el condemnat va oferir-los a través de Whatsapp mantenir contactes a canvi de diners.\nUna d’elles va accedir en diverses ocasions als seus oferiments -tocaments i abusos-, pels quals va rebre entre 5, 10 i 20 euros.\nEl condemnat també va proposar a l’altra víctima, amb un retard mental lleuger, mantenir trobades sexuals, però aquesta va rebutjar els seus oferiments, encara que va accedir a enviar-li fotos i vídeos íntims pels quals va cobrar diners.\nSegons els fets provats, el condemnat va intentar el mateix amb una tercera persona amb discapacitat, que va rebutjar les seves pretensions.\nEl Suprem ha desestimat el recurs de cassació interposat per la defensa d’Ortiz Cambray contra la sentència del TSJC que va confirmar la dictada per l’Audiència de Lleida, però, a més dels 14 anys i 3 mesos de presó, també li va imposar el pagament d’una indemnització, en concepte de responsabilitat civil, de 15.000 a una de les víctimes i de 5.000 euros a una altra.\nEn sentència, la sala penal del Suprem considera que queda acreditat que José Antonio Ortiz Cambray es va aprofitar de la discapacitat psíquica de les víctimes, en contra del que sosté en el recurs.\nAixí mateix, subratlla que el patiment psíquic de les víctimes es basa en “una prova concloent” i, a més, que del relat queda demostrat que el condemnat es va aprofitar d’aquesta circumstància que “permet caracteritzar a les víctimes com a vulnerables o necessitades d’especial protecció”.\nEl Suprem afegeix que la sentència recorreguda no nega la capacitat d’autodeterminació sexual de les víctimes dins dels condicionants derivats de la seva afectació psíquica, sinó que senzillament constata que “va abusar de la seva minusvalidesa mental de manera conscient per incidir en el seu desenvolupament”.\nLa sala penal assenyala que el fet que no hi hagi un trauma emocional dels fets no desvirtua la tipicitat, ja que això pot ser també “confirmació que, en efecte, les víctimes necessiten especial protecció per la seva dificultat per a ponderar el significat de les conductes al fet que els va impulsar l’acusat, valent-se de la desinhibició vinculada a la seva discapacitat de la qual es va aprofitar l’acusat que buscava precisament a persones amb aquestes característiques; no a unes altres”, afegeix.\nLa sentència fa referència també a “la diferència d’edat, i la forma en què l’acusat va anar guanyant-se la confiança de les víctimes, manipulant-les amb l’oferiment i lliurament de petites quantitats de diners, aprofitant la seva immaduresa psíquica que les impedia captar o destriar la significació i connotacions socials de les accions de tracte carnal per preu, en un cas, o d’accedir per quantitats irrisòries a prestar el propi cos per a l’elaboració d’imatges pornografies, a les quals van ser empesos per l’ara recurrent”.\nEn relació amb l’al·legat del recurs que atribueix una actitud d’assetjament d’una de les víctimes a l’acusat, el tribunal recorda que va tenir una rotunda resposta en la sentència d’instància, de la qual es va fer ressò la recorreguda, en rebutjar la “coacció” de la víctima a l’acusat, així com la planificació per enfonsar-li políticament. (acn)\nArticle anteriorAntònia Maller, nova regidora del PP a la Paeria\nArticle següentDos detinguts per sostreure combustible en benzineres de la Noguera i Pla d’Urgell


S’enllesteixen els treballs silvícoles als 22 rodals demostratius del projecte Life Biorgest, que han de permetre una millora de la seva biodiversitat - Benvinguts al Món Rural\nDimarts, Setembre 28, 2021 - Edición #961\nCentenars de persones fan una cadena humana a la badia del Fangar per denunciar la regressió del delta de l’Ebre\nTallen la C-14 a Belltall per denunciar la massificació eòlica que pateix la Conca de Barberà i l’Urgell\nAlliberen dos astors per afavorir la biodiversitat de la Garrotxa d’Empordà i els Aspres\nL’helicòpter de rescat amb base a Tírvia ha fet uns 260 serveis al Pirineu des de l’1 de juliol\nLes intervencions s’han fet a boscos especialment seleccionats de 10 comarques catalanes i a Occitània, i els propers mesos se n’estudiarà la seva evolució\nAquest mes s’estan finalitzant els treballs silvícoles als 22 rodals demostratius del projecte Life Biorgest, unes intervencions repartides en zones boscoses de 10 comarques catalanes i 4 àrees d’Occitània. Les finques demostratives es troben a la Selva, Barcelonès, Garrotxa, Vallès Oriental, Vallès Occidental, Baix Empordà, Maresme, Bages, Baix Llobregat, Osona, a més de les zones de la regió d’Occitània.\nA la fase inicial del projecte, en aquests rodals s’hi va dur a terme un diagnòstic i al llarg dels darrers mesos s’hi han executat diferents treballs forestals, que integren mesures de millora de la biodiversitat. Algunes actuacions són l’eliminació d’espècies exòtiques, l’increment de la quantitat de fusta morta de grans dimensions, respectar una part dels arbres més grans o afavorir la regeneració obrint clarianes en boscos més madurs, entre d’altres.\nA més, el projecte compta amb 6 altres rodals que s’han deixat evolucionar a dinàmica natural, als quals no s’ha realitzat cap actuació silvícola, servint així com a rodals de referència. Els 28 rodals demostratius són representatius dels boscos mediterranis, com les pinedes de pi blanc, els alzinars i les rouredes, i es troben en hàbitats forestals d’interès comunitari, inclosos en Xarxa Natura 2000 de Catalunya i Occitània\nEl desplegament d’aquestes pràctiques, juntament amb d’altres mesures innovadores en la planificació i gestió forestal actual, ha de servir per integrar la millora de la biodiversitat. I aquesta, tal com persegueix el projecte Life Biorgest, ha de ser compatible amb la sostenibilitat econòmica de la gestió forestal, per garantir la persistència d’aquestes masses boscoses i la seva adaptació al canvi climàtic.\nUn altre objectiu del projecte és sensibilitzar la societat sobre la importància de millorar la biodiversitat amb una gestió forestal sostenible que eviti l’abandonament rural i permeti millorar la vitalitat dels boscos, perquè constitueixin un ecosistema ric i resilient a les condicions climàtiques adverses.\nCinc anys de projecte, però amb una mirada a llarg termini\nD’aquestes actuacions forestals que ara s’acaben se’n generaran un seguit d’indicadors socioeconòmics i de conservació de la biodiversitat per avaluar-ne l’èxit. Una de les eines amb les quals es compta per fer el seguiment és una nova versió de l’Índex de Biodiversitat Potencial (IBP), que s’està desenvolupant en el marc del projecte adaptant-la al context mediterrani, un instrument de suport a la planificació i la gestió forestal.\nLa fase final del projecte de millora de la biodiversitat als boscos mediterranis contempla la integració de les tècniques i mesures desenvolupades en les polítiques i normatives específiques que regeixen la gestió dels boscos mediterranis, així com la transferència als propietaris, gestors, empreses i administració forestal per tal de promoure la seva adopció i garantir-ne la continuïtat.\nEl Life Biorgest, que té una durada de cinc anys, està coordinat pel Consorci Forestal de Catalunya i hi participen com a socis el Centre de la Propietat Forestal (CPF), el CREAF, el Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya (CTFC), la Xarxa per a la Conservació de la Natura (XCN) i el Centre National de la Propriété Forestière (CRPF), a França. D’aquesta manera, el projecte que compta amb el recolzament financer del programa LIFE de la Unió europea, la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Girona i els propis socis, integra un equip pluridisciplinari de propietaris forestals, administració, científics i experts del món de la conservació i gestió forestal del bosc.\nAquest caràcter transversal, que ha de facilitar l’entesa entre el món de la conservació i el de la gestió del bosc, fa del projecte Life Biorgest un referent a la conca mediterrània. I tot i que el projecte es desenvolupa a Catalunya i França, la seva experiència demostrativa serà replicable al conjunt de l’arc mediterrani, on fins ara hi ha molt poques experiències en aquest camp.\nEtiquetes: Centre National de la Propriété ForestièreCentre de Ciència i Tecnologia Forestal de CatalunyaCentre de la Propietat ForestalConsorci Forestal de CatalunyaLife BiorgestXarxa per a la Conservació de la Natura\nInvestigadors de la UVic-UCC participen en un projecte de reaprofitament de residus pesquers com a biofertilitzants


L'home que treballa fent de gos: d’octubre 2011\nAquest és un petit treball que vaig realitzar l'any 2010 per a l'assignatura de dibuix a la facultat de Belles Arts, i que fins ara encara no havia mostrat en cap actualització al blog. El treball i la base per a la seva realització recau en la simplificació, descontextualització i desmaterialització de tot tipus de forma, i que té en Mondrian un exponent i referent clar. El pilar troncal basa per fer un autorretrat de mi mateix, fusionant-me amb aquesta desmaterialització de la pintura plana envers una representació gràfica del rostre. El treball consta d'una sèrie de cinc imatges, i la principal és aquesta. Fa 25 x 10 cm i la tècnica emprada ha estat el colage informàtic.\nAquesta fusió es dona a través de la superposició de dues imatges, la original, que és un retrat del meu rostre en blanc i negre, formant qüasi una imatge icònica, i la d'una de les famoses teles de Mondrian, "Tableau II" de 1925. Amb aquestes dues imatges superposades, s'ha aconseguit una sensació i un sentiment d'unió i de connexió entre les dues imatges, i així doncs poder construir el discurs d'haver interioritzat a Mondrian. Desprès d'estudiar el seu métode de treball i tota la seva tasca com a pintor, arribar a un punt de poder dir que Mondrian és en mi, i jo sóc en Mondrian. Malauradament aquest fet no va influir gaire en el meu propi estil, i aviat acabaria agafant l'itinerari i l'opció de l'action painting americà, del qual ja he parlat aquí més d'un cop.\nAquest treball va estar presentat a mode d'instal·lació, de la que malauradament no hi han imatges, i aquí només es mostra el resultat que es va ensenyar a la classe, i va ser evaluat posteriorment com a obra física. La presentació consistia en una serie de projeccions sobre una paret blanca, i les imatges interconnectades per diferents ordinadors i diferents focurs, representat i donant a entendre la idea de la sèrie, on cadascuna de les imatges anaven evolucionant i s'anaven fixant en una part concreta del l'obra, fins a obtenir un resusltat reticular on l'obra de Mondrian, i el meu autorretrat es troben totalment descontextualitzats.\nPublicat per Joan Sanchez Escamilla a 2:37 Cap comentari:\nLa petita i entranyable Aina: Una mica de calma. Tornar a casa.\nEl sopar semblava un funeral, tots estàvem molt callats, menjant aquell trist plat de sopa que teníem a taula. La primera que va acabar va ser l’Aina, que va deixar el plat a l’aigüera, i va anar-se’n a la seva habitació mentre s’anava menjant una poma. La seva cara, el seu estat d'ànim reflexaven moltíssima tristesa, por, desconcert, inseguretat. Jo em sentia impotent davant la situació, em sentia trist per ella, amb ràbia, de no poder fer gran cosa per ajudar-la. Sense fer massa soroll, i no pertorbar l’ambient inòspit del sopar, jo també em vaig dirigir cap a la cuina, que juntament amb la Mar vam fregar els plats. En acabat no sabíem què fer, si anar a parlar amb l’Aina, o deixar-la que es desfogués, era una situació complicada. Fent cas al consell de l’àvia, la vam deixar estar, a veure si així es calmava una mica. La nit no va ser especialment tranquil·la, ni molt menys, perquè tots d’una manera o una altra estàvem amb l’ai al cor, preocupats per la difícil situació de l’Aina, i no volíem que fes qualsevol bestiesa.\nAl dia següent va ser més calmat que l’anterior, vàrem seguir visitant llocs per als voltants del poble. Aquest cop era Hernani, on vam passar el matí, i on vam reservar taula per sopar a una sidreria del poble. Vam dinar a Pasai, i en acabat vam anar a un altre poblet de la zona, Oiartzun, i tal i com estava marcat, després de visitar el poble, vam anar a sopar. El dia va passar sense cap incident. Anaven passant els dies, i semblava que la cosa s’anés calmant, i ja veiem l’Aina com persona més distesa, més alegre, més feliç després de tot. I així es van succeir els dies fins que vam haver d’abandonar Euskadi. Jo pensava en la cara que se li posaria a l’Aina a l’anar-nos-en d’allà.\nEl viatge de tornada va ser diferent al d’anada, ja que vam comprar uns bitllets d’avió per anar a Barcelona des de l’aeroport d’Irun. L’àvia ens va acompanyar fins allà, per descomptat també va venir l’Aina a acomiadar-se de nosaltres. Un cop a l’aeroport vàrem haver d’esperar més d'una hora abans d’embarcar a l’avió. Aquells minuts passàven lents i es feien eterns.\nJa era l’hora de marxar. Ens vam acomiadar d’elles. Aina, com si fos el primer dia també ens va acomiadar amb un gran somriure, que semblava que tots aquells problemes que tenia ella no haguessin existit mai, però ella no podia ocultar tot el patiment que portava a sobre, segurament durant uns quant dies se’n deuria desfer d’ells per poder mostrar una altra cara als altres, de la qual realment tenia a la realitat. Ja plorant, em va abraçar fort, com si no ens anéssim a veure mai més. Jo no sabía del cert quant tornaria a veure-la, però sempre em van quedar les ganes de quedar-me allà per sempre, i per poder estar més amb la gent que m’estimo, per poder estar amb l’Aina. Adéu, em va dir. Ens veurem aviat. Gairebé sense adonar-nos-en ja estàvem de camí a Barcelona, volant pel cel d’Euskadi.\nPublicat per Joan Sanchez Escamilla a 14:32 1 comentari:\nPublicat per Joan Sanchez Escamilla a 23:52 Cap comentari:


VIU L'EXPERIÈNCIA RAIMA – LETTERING AMB TOMBOW – | Raima\nWritten by raima Posted in ARTS I MANUALITATS, DIBUIX, DIY, DO IT YOURSELF, HANDMADE, LLIBRETES, ORGANITZACIÓ Comments 0\nEl passat 25 d’Octubre de 2018 vam gaudir a la Planta 4 de Raima d’un taller i xerrada creant, imaginant i aprenent sobre l’art del Lettering.\nEns va acompanyar la Carla sota el nom de @el_amante_volador, que ens va ensenyar les tècniques més espectaculars per crear les lletres més boniques i així decorar les llibretes amb un toc personal aconseguint un estil propi.\nUtilitzant els magnífics Tombow Brush pen, vam combinar colors mullant la punta de dos retoladors diferents, aconseguint així el degradat perfecte. També vam utilitzar una fitxa de cal·ligrafia per a practicar els diferents gruixos de les lletres, van acabar sortint d’allò més bé!\nA més, els nostres tallers sempre acaben amb una sorpresa final. Un dels assistents es va endur una bossa amb productes Raima.\nSi no et vols perdre els pròxims tallers segueix-nos a Instagram. No dubtis en inscriure’t i viu l’experiència RAIMA!


Biblioteca Institut Sòl-de-Riu: 2008\nAccés al catàleg de l'editorial Algar.\nFont: Pepe Miralles, Adjunt a Direcció Comercial\nPublicat per Tomàs Camacho a 15:20 Cap comentari:\nConcurs de gravacions per a la ràdio\nPublicat per Tomàs Camacho a 15:03 Cap comentari:\nPREMIS CIRIT 2008\nHan estat premiats amb 750 € els dos treballs presentats per l'IES Sòl-de-Riu d'Alcanar.\nAroa Rovira i Marina Subirats\npels seus treballs.\nDirigits pels professors: Pilar Salvador i Pep Casanova.\nEl centre, que també ha estat entre els 10 premiats, rebrà 2.500\nÉs un motiu per a felicitar i felicitar-nos.\nMés informació: http://www10.gencat.cat/agaur_web/generados/catala/home/recurs/doc/resolucio_2008pj.pdf\nPublicat per Tomàs Camacho a 21:57 Cap comentari:\nEl vigilant d’horitzons\nde Valer Gisbert\nEl vigilant d’horitzons es presenta\nel dimarts 4 de novembre\na la Biblioteca Marcel·lí Domingo de Tortosa,\na les 19,30h. a càrreec de Rafel Balada, Director del Parc Natural dels Ports.\nPublicat per Tomàs Camacho a 9:15 Cap comentari:\nPitgeu sobre la imatge per a fer-la més gran\nPublicat per Tomàs Camacho a 22:05 Cap comentari:\nDocument base de debat per a la construcció del Pla de Lectura de Centre\nEl Departament d'Educació ens facilita este document que ha de ser la base per al debat de la construcció del Pla de Lectura de Centre que és el principal objectiu de l'acció del programa d'innovació educativa puntedu per a este curs al nostre centre:\nPresentació de llibre Heydrich i les agents del saló Kitty de Miquel Esteve\nPresentacions de Heydrich i les agents del saló Kitty a Barcelona i l'Ampolla\nEl proper divendres 10 d'octubre, a 2/4 de 8 del vespre, a la Llibreria Catalònia es realitzarà la presentació del llibre Heydrich i les agents del saló Kitty de Miquel Esteve. La presentació del llibre anirà a càrrec d'Albert Pujol, director de la Fira del Llibre Ebrenc, i d'Albert Guiu Bages, escriptor i poeta ebrenc.\nPer altra banda la presentació a l'Ampolla tindrà lloc el dissabte 18 d'octubre, a les 7 del vespre, al Saló de Plens de l'Ajuntament de l'Ampolla. La presentació del llibre anirà a càrrec de Núria Grau, filòloga, correctora i editora de llibres.\nPublicat per Tomàs Camacho a 10:53 Cap comentari:\nPublicat per Tomàs Camacho a 1:59 Cap comentari:\nEl CRP del Montsià ja disposa del dossier didàctic pertanyent al seminari "El gust per la lectura" del curs 2007-2008 que conté les conferències: "Literatura, per a què?" i "Incentivació de la lectura". El contingut de les quals era comú al seminari de primària i secundària.\nPel que fa al professorat de secundària, ja disposeu a l'Espai LIC (http://www.xtec.net/lic/centre/professorat/prof_lleng_gust.htm) tots els materials didàctics associats a les sessions de secundària:\n* R. L. Stevenson\n* Històries d'altres temps\n* La poesia de Vicent Andrés Estellés\nFont: Pepi Grau, CRP Montsià\nV Certamen nacional Infantil i Juvenil de Lectura en veu alta per al curs 2008-2009\nConvocat el V Certamen nacional Infantil i Juvenil de Lectura en veu alta per al curs 2008-2009.\nTermini d'inscripció: 30 d'octubre de 2008\nFase del centre educatiu (1 alumne per centre), fins el 24 d'abril de 2009.\nS'ha d'enviar un correu amb el nom de l'alumnat seleccionat a lecturaenveualta@gmail.com\nSemifinals territorials la primera quinzena de maig.\nFinal, a Barcelona, 1a quinzena de juny.\nCategoria A (Cicle Mitjà de Primària):\n(Cicle Superior de Primària):\nEmi i Max: els lemmings bojos\n(1r i 2n d'ESO)\nConcurs superlectors i superlectores\n(Pitgeu sobre la imatge per a veure-la amb una mida més gran)\nPublicat per Tomàs Camacho a 21:59 Cap comentari:\nConcurs Superlectors i Superlectores, biblioteca filial de les Cases\nDel 13 d’Octubre fins al 22 de desembre de 2008\n- Tots els xiquets i xiquetes que sàpiguen llegir fins als 16 anys d’edat, que s’hagen inscrit al concurs.\n- Usuaris de la Biblioteca Filial de Les Cases d’Alcanar o de la Biblioteca Trinitari Fabregat d’Alcanar.\n- Els no usuaris, si prèviament passen per una de les dos biblioteques a fer-se socis i s’inscriuen al concurs.\n- S’haurà d’omplir un full d’inscripció que estarà a disposició dels interessats a la biblioteca Filial de Les Cases d’Alcanar.\n- S’haurà de llegir com a mínim dos dels llibres de la categoria que corresponga a cada participant.\n- S’haurà de demostrar que s’han llegit els llibres escollits.\n- El guanyador serà el lector/a que llegisca més llibres.\n- Hi haurà un únic guanyador per a cada categoria.\n- L’entrega dels premis es farà durant les vacances de Nadal.\nPublicat per Tomàs Camacho a 21:51 Cap comentari:\nJoan-Josep Rovira Climent presenta un llibre sobre carlisme a Vinaròs\na la presentació a Vinaròs de\nL'acte tindrà lloc el proper dimecres,\n23 de setembre, a les 19.30 h.\nde VINARÒS (Castelló)\n(Pl. Hort de Escribano, s/n)\nPublicat per Tomàs Camacho a 21:45 Cap comentari:\nINVITACIÓ A PARTICIPAR A UN JOC LITERARI\nJa podeu participar al 74è joc literari de Tens un racó dalt del món: http://jmtibau.blogspot.com/2008/09/74-joc-literari.html\nCom cada dimecres des de fa 74 setmanes us proposo un joc literari amb el qual podreu obtenir números per al sorteig mensual de premis, que en el cas de setembre és un lot de llibres d'Edicions La Campana http://jmtibau.blogspot.com/2008/09/premi-joc-literaris-de-setembre.html\nAquesta setmana és un joc de tipus creatiu, i demano especialment al personal docent que difonguin aquesta activitat al seu alumnat. Els jocs literaris estan recomanats als enllaços d'interès de la web EDU365 http://www.edu365.cat/eso/muds/catala/index.htm\nPublicat per Tomàs Camacho a 11:01 1 comentari:\n100 Llibres programa "Per què llegir els clàssics?"\nA més d'haver comptat amb la presència d'autors importants: Albert Roig i Manel Joan Arinyó hem rebut 100 llibres.\nVolem fer contar el nostre agraïment al personal del Ministeri de Cultura i Ute. Liber, Cuentos del mundo, Shale; l'empresa que ha gestionat l'enviament.\nSuposarà un important enriquiment de la nostra biblioteca.\nPublicat per Tomàs Camacho a 0:20 Cap comentari:\nControl de préstec de llibres per al professorat\n1. Pitgeu sobre la imatge per a fer-la més gran.\n2. Deseu la imatge.\n3. Obriu-la amb el visor d'imatges de Windows.\nLa funció és que cada professor i professora puga prestar llibres de la biblioteca a l'alumnat.\nUn cop complimentat, al maig, lliureu la relació a l'encarregat de la biblioteca.\nConcurs Superlectors i Superlectores, biblioteca f...\nJoan-Josep Rovira Climent presenta un llibre sobre...


Senderisme i Teca » Núria - Ulldeter » Puig Dòrria\nZona: Núria - Ulldeter >> Ruta: Puig Dòrria\nFeta el dissabte dia 17 d'abril de 2010\nLa tranquilitat es respira a Dòrria.\nCampanar de l’església de Sant Victor\nAquesta ruta la iniciem al petit i tranquil poble de Dòrria. Dòrria (pertanyent actualment al terme municipal de Toses i declarat Be Cultural d’Interès Nacional) és un dels pobles de Catalunya situats a major alçada (uns 1500 m) i ja apareix documentat l’any 839. Es tracta d’un petit poble amb cases de pedra on destaca l’església de Sant Víctor que fou consagrada l’any 903 pel bisbe Nantigís d’Urgell. El camíi ral que unia les valls del Ter amb la Cerdanya travessa el poble. Actualment aquest camí és conegut com el camí dels Carlins i és el seu carrer principal. La nostra ruta s’inicia sortint del poble en direcció nord oest per aquest camí.\nA Dòrria s’hi arriba per un camí asfaltat de poc més d’un quilòmetre que surt de la carretera N-152 (carretera coneguda com de la collada de Toses). El punt de sortida per pujar a Dòrria està indicat a la carretera i està situat entre els quilòmetres 133 i 134 de la N-152.\nPel que fa a la ruta cal dir que és exigent, no només per la pujada acumulada (supera els 1000 m) i pels gaire be 20 km de recorregut sino també per que part del recorregut (des del punt assenyalat al plànol com fi de pista fins l’assenyalat com corriol) cal fer-lo per una zona de matolls sense cap camí i on només trobarem els rastres fets pels isards i els ramats que hi pasturen en algunes èpoques de l’any. A més la pujada que trobem poc abans d’arribar Pla de Castelló és respectable i només apte per bessons acostumats a forts pendents (els darrers 200 metres de pujada fins el citat pla transcorren per un pendent aproximat d’un 40%).\nTot i això, una vegada arribat al Pla de Castelló, la pujada es suavitza i és un passeig arribar al punt més alt de la nostra ruta (el Puig Dòrria). De fet, en cas que la neu sigui l’adient, aquesta zona és ideal per les raquetes ja que es tracta d’una zona sense grans desnivells. La tornada la fem carenant per la Vaquerissa fins gaire be arribar al Collet de les Barraques on sortim del camí principal per seguir una pista que ens porta fins el riu de Planès i a partir d’aquest punt guiant-nos per la nostra intuïció i sentit de l’orientació arribar fins el Bosc del Bernat on, seguint un corriol, podem arribar fins una pista que ens porta de nou fins a Dòrria.\nPanorama des de Gorrablanc\nData de la sortida: 17 d’abril de 2010\nSituació: Sortim del petit poble de Dòrria, a tocar de la carretera que porta de Ribes de Freser a la collada de Toses Obrir mapa\nPujada acumulada: 1060 m\nAlçada mínima-màxima: 1534-2545 m\nDistància aproximada: 19,60 km\nTemps aproximat sense parades : 5h 50m\nDades addicionals: Cal dir que el temps (gaire be 6 hores) ha estat fet caminant a força bon ritme.\nAmpliar el plànol de la ruta Puig Dòrria\nLa zona compresa entre el punt Fi pista i Corriol és una zona de matolls (cal anar amb pantalons llargs) sense cap camí ni indicació sobre el terreny. És fonamental tenir bona orientació per poder moure’s entre aquests dos punts ja que no son visibles entre ells (tampoc es pot localitzar la cabana de pastor si no s’hi passa molt a prop).\n0 Dòrria 0h 00m 0,00 km 1534 m\n1 Deixem GR11 0h 10m 0,50 km 1599 m\n2 Bifurcació 0h 15m 0,80 km 1630 m\n3 Refugi de Dòrria 0h 50m 2,60 km 1927 m\n4 Pla de Castelló 1h 40m 4,00 km 2321 m\n5 Pilona amb pal 1h 55m 4,80 km 2418 m\n6 Pla de Gorrablanc 2h 10m 5,40 km 2464 m\n7 Gorrablanc 2h 20m 6,10 km 2494 m\n8 Puig de Dòrria 2h 45m 7,20 km 2545 m\n9 Pas pel filat 3h 15m 9,10 km 2287 m\n10 Roc Blanc (Pilones) 3h 35m 10,30 km 2054 m\n11 Revolt dreta 3h 45m 11,10 km 1971 m\n12 Pista 3h 48m 11,20 km 1953 m\n13 Riu de Planès 4h 10m 13,00 km 1946 m\n14 Fi pista 4h 15m 13,40 km 1957 m\n15 Cabana pastor 4h 35m 14,50 km 1832 m\n16 Corriol 4h 55m 15,40 km 1778 m\n17 Inici pista 5h 00m 15,70 km 1769 m\n18 Dòrria 5h 50m 19,60 km 1534 m\nProvenint de Ribes de Freser, deixem la carretera de la Collada de Toses (la N-152) passat el quilòmetre 133, més enllà de Planoles. Un rètol ens indica que hem de prendre la petita carretera que surt a la dreta i pujar durant un centenar de metres fins arribar a Dòrria. Dins el poble, al costat d’un safareig públic, hi ha espai per aparcar tres o quatre cotxes. El poble és molt petit (gaire be es veu tot des del seu centre) i el campanar de l’església de Sant Victor destaca a pocs metres. Molta tranquil·litat i ni un ànima; iniciem la marxa pujant pel Camí dels Carlins per on passa el GR-11.8 fins sortir del poble. Aquí el camí s’uneix al GR-11 i, girant a la nostra esquerra, enfila cap a l’oest.\nRefugi de Dòrria amb el Puig Dòrria al fons\nDeixem enrere una tanca que barra el pas per la pista als vehicles no autoritzats mentre veiem a la nostra esquerra la serra de Montgrony (que serà present durant gaire be tot el nostre recorregut) i, més avall, la carretera de la collada. No cal esperar molta estona per arribar a un punt on sentim remor d’aigua sota unes pedres que amaguen el que deu ser un canal d’aigua (probablement el canal que abasteix el poble). En aquest punt cal deixar els senyals blancs i vermells del GR-11 i girar a la nostra dreta. Es tracta d’un punt on la pista que abandona el GR fa un revolt de gira be 180 graus a la nostra dreta (veieu les indicacions de Massa joves per morir… a l’apartat d’excursions del 2010). Ara cal caminar fins arribar a una bifurcació on hem de seguir les indicacions de les fites i prendre el camí de l’esquerra.\nNo avancem ni una vintena de metres quan veiem que la pista desapareix i només unes fites i algun senyal vermell ens indiquen el camí que passa per un petit prat tot girant a l’esquerra i prenent direcció oest. Tot seguit el camí s’endinsa per un bosc de pins d’on no sortirem ja fins arribar al refugi de Dòrria. En aquest bosc també trobem algun senyal de color verd però no cal patir ja que el corriol que seguim és molt marcat i en cas de dubte només cal seguir el camí més marcat.\nEl camí dins el bosc puja decididament i gira en direcció nord. Possiblement el pendent del camí ens serveixi com indicatiu de la proximitat del refugi de Dòrria ja que dona la sensació que augmenta gradualment… És en aquest tram en el que trobo les úniques quatre persones que veuré durant tota la ruta. El refugi es troba en una clariana del bosc i ja gaire be on aquest finalitza. Es tracta d’un refugi lliure en acceptables condicions si ens cal aixoplugar-nos en cas de necessitat. Des d’aquí podem veure el Puig Dòrria, encara molt amunt, en direcció nord-est.\nDeixem el refugi a la nostra dreta i seguim camí amunt. Hi ha alguns senyals grocs i vermells que deuen correspondre a un altre recorregut per la zona i per tant els ignorem. A partir d’aquí ja no tenim senyals ni fites que ens indiquin el camí, jo al menys no les he vist, però només cal seguir en direcció nord. Poc després sortim del bosc, trobem un terme amb les inicials MP i el número 141 gravats i creuem una pista que ens ve de la dreta (el mapa indica que és llarga així que dedueixo que segueix a l’esquerra tot i que en el punt on soc es veu poc marcada en aquesta direcció). El camí desapareix, si existeix algun senyal possiblement estigui sota les clapes de neu que ja comencen a aparèixer, però només cal seguir amunt, en direcció nord. La pujada és forta (molt forta). Afortunadament les clapes de neu son de poc gruix i la neu és molt dura encara a aquestes hores el que m’estalvia haver d’evitar-les i poder tirar pel dret (amb permís dels bessons) Les peülles dels isards son l’únic senyal de pas que veig. Guanyem vistes sobre Dòrria que ara veiem en un picat uns 700 metres sota nostre.\nPuigllançada (esquerra) i laTosa (dreta) des de la pujada cap el Pla de Castellò.\nVeiem també l’arrodonida carena que porta fins la collada de Toses\nEn arribar al Pla de Castelló la pujada es suavitza i podem detenir-nos a contemplar la serra de Montgrony i la zona de la Collada de Toses, al nord poc a poc anem descobrint la Cerdanya. Llàstima de la calitja… ja que durant el nostre camí cap a Puig de Dòrria podrem contemplar, si la visibilitat és bona, la major part dels cims del nord de la Cerdanya. Ara ja estem en una zona molt ample que ha de ser ideal per caminar amb raquetes en cas de neu abundant, es fa difícil saber si estem caminant per la carena. En arribar al Pla de Gorrablanc (un pal clavat entre un munt de pedres ens dona la benvinguda) la pujada ja és pràcticament inexistent i un àmpli panorama s’obre davant nostre.\nCerdanya des de Gorrablanc fotografiada amb “tele” (x300) i postractada\nper treure la calitja (el dia no permetia bones vistes).\nAl fons de la vall i als nostres peus veiem Puigcerdà\nEl Puig Dòrria és fàcilment distingible ja que queda a la dreta de la Tossa del Pas dels Lladres i aquest, la Tossa del Pas dels Lladres, és inconfusible per la línia de telecadires que arriba fins el seu cim. Davant de tanta extensió (encara blanca per la neu en el moment de fer la sortida) seria fàcil no adonar-se de la presència, a la nostra esquerra, d’un petit turó. Es tracta del turó que dona nom al pla: el Gorrablanc, on veiem unes pedres posades com a protecció del vent. Paga la pena acostar-s’hi ja que una mica més enllà en direcció nord podem obtenir bones panoràmiques dels cims de la Cerdanya amb Puigcerdà al fons de la vall.\nTorreneules (esquerra) i Balandrau (tapat pels núvols a la dreta)\npassada la zona del Roc Blanc\nJa només ens queda enfilar la carena que ens pocs minuts ens porta fins el cim del Puig Dòrria. Al cim només trobem el punt geodèsic i un pal clavat entre unes pedres. Podem veure el poble de Dòrria cap el sud oest i la serra de Montgrony al sud, el Puigmal també hauria de veure’s en direcció nord est però està envoltat de núvols . El silenci és absolut i no es veu ningú en lloc. En un moment els núvols també envolten el cim del Puig Dòrria i la visibilitat es redueix dràsticament. Malgrat la distància, arriba fins aquí els soroll d’una moto de gran cilidrada ‘fent corbes’ per la carretera de la collada de Toses i això em recorda que la solitud del moment no és tan real com sembla i que avui és difícil trobar-se realment aïllat en aquesta zona del Pirineu.\nPunts principals entre la zona sense camí evident\nPodem donar una ullada en direcció oest, si la climatologia ens ho permet, a gran part del camí que hem fet, al nord als cims de la Cerdanya, girant la vista a l’est al Puigmal o al veí Tossa del Pas dels Lladres i al sud a la serra de Montgrony. També veiem una carena en direcció sud però no és aquesta la que cal seguir. Aquesta carena baixa en direcció sud cap a la Muntanya del Bernat i ens permetria arribar entre el punt assenyalat al mapa com corriol i la cabana de pastor, per tant es podria seguir si volem escurçar la ruta. Tot i això cal tenir en compte que probablement la seva part final estarà composada d’arbustos i matolls i que per tant la marxa podria ser més lenta i dificultosa del desitjat.\nCabana de pastor a la zona sense camí.\nEn bon estat i amb capacitat per a dues\nEl que cal fer per seguir la ruta aquí indicada és caminar en direcció est (deixant la Tosa dels Pas dels Lladres a la nostra esquerra) tot seguint algun terme i fites disperses que trobarem fins veure la segona carena que baixa en direcció sud est (a la nostra dreta). Aquí enllacem amb el camí que baixa per la serra de la Vaquerissa fins el collet de les Barraques. Aquesta carena és fàcilment identificable si reconeixem el Taga ja que la carena apunta directament cap a aquest cim. Només cal seguir carena avall donant l’esquena a la Tosa dels Pas dels Lladres. Quan ja portem una estona caminant veurem un filat que ressegueix la carena a la nostra dreta i senyals blancs i verds. Aquests senyals ens indiquen més avall un punt per on creuar el filat (pas pel filat indicat al mapa). Durant la baixada es pot admirar tota la zona de la Baga de Feliu a la nostra esquerra i més enllà part del camí de pujada de Fontalba al Puigmal (en concret a partir del cim de la Dou). També es pot veure Planoles davant nostre en direcció sud oest.\nArribem finalment al Roc Blanc, aquesta és una zona que reconeixerem per les dues grans pilones que hi ha, aquí el camí s’eixampla i comença un bosc de pins. Des d’aquí es pot contemplar la cara sud del Puigmal i és un bon lloc per aturar-se a fer un mos. Poc després trobem un revolt molt tancat a la nostra dreta identificable per uns grans blocs de granit. Si seguim recte arribarem, per dins del bosc, fins el Collet de les Barraques (punt on es pot arribar en cotxe), però si volem tornar a Dòrria caldrà que seguim el revolt a la dreta per sortir uns metres més enllà a una pista. Aquí un rètol ens indica que venim del Pas dels Lladres i/o del Puigmal i que si girem a l’esquerra podem anar a Planoles o al Refugi Forestal Corral Blanc (passant pel Collet de les Barraques). El nostre camí passa per girar a la dreta, cap on el rètol no assenyala res ja que la pista finalitza sobtadament un parell de quilòmetres més enllà.\nSeguim doncs la pista flanquejada per pins. Una mica més endavant creuem un rierol fruit del desglaç que baixa de la nostra dreta. Caminem fins que ja no tenim arbres al costat de la pista. Aquest punt ens pot servir per fer-nos un esquema mental del camí que haurem de seguir més enllà de la finalització de la pista i fins a prop de la barraca de pastor (zona de matolls on no hi ha camí marcat). Podem veure com més endavant la pista fa un gir a l’esquerra seguint la falda de la muntanya i puja lleugerament just abans de finalitzar.\nDòrria i un isard espantadís\nSi des del punt on estem tracem una línia imaginària que vagi cap a l’esquerra i que surti del punt on finalitza la pista veurem que interseca amb una zona amb dues clarianes (zones lliures de matolls) . El camí que cal seguir ens hauria de portar cap aquestes clarianes. Per aquesta zona hi ha la cabana de pastor indicada al mapa i al track del GPS. És molt probable que travessar aquesta zona a la primavera sigui més dificultós ja que els matolls i arbustos probablement estaran més alts i florits. Sigui com sigui, una vegada que ens haguem fet un esquema mental de la trajectòria a seguir continuem la marxa per la pista.\nNavà vista poc abans d’entrar al corriol\ndins el bosc del Bernat\nAixí, una mica més endavant passem pel riu de Planès (sembla que canalitzat en part subterràniament) on la pista fa el gir a l’esquerra i comença a guanyar alçada. En un moment arribem al final de la pista on trobem un petit prat flanquejat per un filat. El filat te un pas que tornem a tancar darrera nostre. El primer que ens caldrà fer es vorejar per la part superior el llit sec d’un sot que trobem només deixar la pista. Després no ens queda més remei que anar pels trams que ens semblin més còmodes i que a la vegada ens portin (més o menys) pel camí que ens hem traçat mentalment. En aquesta zona m’ha estat de gran ajut l’altímetre del GPS ja que tot i no ser molt precís m’ha permès moure’m a l’alçada adient per anar a buscar de forma força directa la pista de destí (que es troba a uns 1760-1770 m d’alçada) sense perdre molt de temps descendint i ascendint. Pel que fa a l’orientació no presenta gaires dubtes ja que cal anar en direcció sud oest per aconseguir girar la carena que ve de la Muntanya del Bernat i després canvia a orientació nord oest (és a dir simplement seguir la falda de la muntanya). Ha estat un cop de sort trobar la barraca de pastor i segurament si us desvieu uns metres més amunt o més avall serà difícil de veure.\nPassada la barraca i una vegada comencem a enfilar en direcció oest veiem a la nostra esquerra el poble de Planoles i el que segurament és Navà (als peus de la serra de Montgrony). Poc després ja veiem també Dòrria com a rerefons d’un grup d’eugues i poltres que estan pasturant en una clariana lliure de matolls. Quan encara estic força lluny un isard (que pel que sembla pasturava al costat de les eugues) surt corrent muntanya amunt i m’ofereix una bona estampa amb Dòrria al fons. Quan ja girem la carena i comencem a caminar en direcció nord oest trobarem el llit sec d’un rierol i a la seva part alta un corriol que s’endinsa en un bosc de pins (el bosc del Bernat). Ara tornem a estar encarrilats i ja només cal que seguim el corriol pel bosc fins arribar a l’inici d’una pista.\nNo caldrà que abandonem la pista fins arribar a Dòrria i tot i que és un tram llarg (son més de tres quarts d’hora caminant per pista) s’agraeix tornar a caminar per terreny pla. Al primer i segon revolt de la pista travessem el Torrent de Fontanals i el Torrent de la Jaceta respectivament. No se si son únicament fruit del desglaç o si porten aigua tot l’any però si en porten us regalaran amb tot un seguit de salts d’aigua. Passem també per una zona d’arbres cremats (una zona petita) a la nostra dreta on veig pasturar a un grup de quatre isards. Més endavant hi ha el Torrent Petit que també es deixa caure muntanya avall format salts. Crec que aquests torrents deuen ser estacionals, si és així cal portar aigua a l’estiu ja que aquesta zona es cara sud i desprotegida i en acabar la ruta és probable que el Sol escalfi de valent. Seguint caminant arribem al punt indicat com a bifurcació per on vam passar al principi de la caminada. Ara ja només ens queda desfer els 800 metres que ens separen de Dòrria pel mateix camí per on vam començar.\n10780358 pàgines servides\n177 consultes. 0.839 segons.


2n FA CIÈNCIA – Escola MARINADA\n2n FA CIÈNCIA\nPublicat el 6 Març 2019 per marinada\nEls nens i nenes de 2n han participat a un taller organitzat per l’Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC), amb col·laboració amb el departament de Salut Pública de l’Ajuntament de Cambrils.\nAquest taller pretén fomentar l’esperit investigador dels més petits, per tal d’incentivar la vocació científica i incidir en la importància que té la investigació sobre les malalties, acostant la ciència als infants de manera divertida a través de jocs.\nPer fer l’activitat, els nens i nenes van necessitar d’un material de laboratori específic proporcionat per l’AECC (ulleres, bates, pipetes, etc..).\nEs va començar amb una introducció divulgativa i amb un llenguatge adaptat per saber què és el càncer i com influeix la recerca per combatre aquesta malaltia. Després, a través de jocs, es va practicar la construcció de diversos materials o components científics.\nPodeu veure algunes fotos de la sessió clicant AQUÍ.\nEntrada prèvia CARNAVAL 2019\nEntrada següent CONEIXEM TARRACO


Concert de Ebri Knight a Plaça de la Llevantina (L´Estartit) a les 23:00 del 23 de Juny del 2018\nConcert de Ebri Knight a Plaça de la Llevantina (L´Estartit) a les 23:00 hores del 23 de Juny del 2018\nEbri Knight Germà Negre Pachawa Sound Koers Dj Gambeat Radio Bemba Sound System\nA Plaça de la Llevantina de L´Estartit\nA les 23:00 del 23 de Juny del 2018 per agendaconcerts || World Music\nA Plaça de la Llevantina Provincia: Girona\nFestival Ítaca Cultura 2018. Quatre de les bandes més festives del país protagonitzen la nit de Sant Joan, el dissabte 23. Ebri Knight actuarà al festival amb el seu nou disc Guerrilla, que acaben de publicar aquest mes de febrer i que presentaran a comarques gironines durant l’ÍTACA. Una obra molt esperada i que arriba en el millor moment de la seva carrera, ja que s’ha consolidat com un dels grups amb més concerts i tirada popular del país. Germà Negre iniciarà la gira de presentació del seu darrer disc amb el seu concert a ÍTACA Sant Joan, tot un honor pel festival que sempre ha apostat pels grups de casa, festius i reivindicatius. Completen el cartell de la segona nit els Pachawa Sound, que aquest 2018 volen consolidar-se entre els grans grups de casa nostra, i els lleidetans Koers, amb una naturalesa mestissa que aporta originalitat i frescor a les seves cançons. Les dues nits finalitzaran amb sessió de DJ per allargar la festa fins a la matinada, amb el DJ Karlixx (Canibal Sound System) el divendres 22 i amb el DJ Gambeat Radio Bemba Sound System -baixista de la mítica formació Mano Negra de Manu Chao- la nit de Sant Joan.\nEbri Knight, actuant al Tsunami Democràtic del Dia de Reflexió Electoral\nData del concert de la galeria: 2019-11-09\nEl Dia de Reflexió abans de les eleccions de el 10 de novembre de 2019, segones eleccions generals espanyoles de 2019, jornada lliure de propaganda electoral, l'organització Tsunami Democràtic ha emplaçat a la societat a omplir les places de les ciutats i pobles amb activitats culturals diverses.\nA Barcelona, al costat de l'Acampada de Plaça Universitat, s'ha instal·lat un escenari sobre el qual han actuat diversos artistes, entre ells el grup de folk Ebri Knight.


Muface virtual: la pàgina web de Muface és un canal de comunicació i interlocució amb els mutualistes àgil i flexible.\nEls mutualistes de MUFACE tenen dret a múltiples prestacions dins de la seva atenció mèdica. Prestacions familiars, d'incapacitat, de reemborsament de despeses d'assistència sanitària, subsidi per risc durant l'embaràs i risc durant la lactància, farmacèutica, prestacions complementàries per a pròtesis dentals, oculars, material d'ortopèdia i altres pròtesis o altres ajudes socials són les possibilitats a què tenen accés els funcionaris públics afiliats a MUFACE.\nPrestacions, fons especial, afiliació, comunicats de baixa i altres\nCada prestació comporta un imprès de sol·licitud. A més, hi ha impresos de fons especial, d'afiliació, comunicats de baixa i impresos per sol·licitar una ordre de domiciliació, un canvi de dades bancàries i fer una queixa, un suggeriment o una felicitació.\nImpresos de prestacions:\nImpresos de sol·licitud per a prestacions complementàries com pròtesis dentals, oculars, material ortoprotètic i altres pròtesis, prestació farmacèutica, reemborsament de despeses d'assistència sanitària, incapacitat, subsidi per risc durant l'embaràs i risc durant la lactància, prestacions familiars, ajudes de protecció sociosanitària i ajudes socials.\nImpresos del fons especial:\nImprès de sol·licitud de la prestació per jubilació i de la prestació per defunció.\nDins d'aquest tipus d'impresos hi ha el d'afiliació, variacions i baixa de mutualistes, el d'alta, variació i baixa de beneficiari, el de comunicació de canvi d'entitat mèdica i el d'exercici del dret d'opció disposat en la disposició final 6a de la Llei de pressupostos generals de l’Estat de 2017.\nComunicats de baixa:\nDins d'aquesta categoria hi ha el comunicat de malaltia, accident o risc durant l'embaràs i lactància natural, un informe mèdic addicional de ratificació de la situació d'incapacitat temporal i el comunicat de maternitat.\nSón impresos que serviran per sol·licitar el canvi de les dades bancàries, formular queixes, suggeriments i felicitacions i ordenar la domiciliació del càrrec directe SEPA.\nQualsevol funcionari pot sol·licitar passar a la situació d'incapacitat temporal en els supòsits previstos legalment. Els impresos que es tenen en compte durant el procés d'incapacitat temporal són diversos:\nInicial: S'ha d'expedir abans del quart dia hàbil d'inici de la situació d'incapacitat temporal. Les dades més rellevants a l'hora d'emplenar aquest imprès són:\nDiagnòstic: S'ha de descriure a la part que és per al mutualista i s'ha d'identificar amb el codi CIE-9-MC a les que s'enviaran a l'òrgan de personal i a MUFACE. El comunicat de baixa no serà vàlid si no disposa del codi CIE-9_MC.\nLimitació: El comunicat de baixa ha de descriure la limitació funcional que fa que el treballador passi a la situació d'incapacitat temporal.\nData en què ha començat la patologia que ha propiciat la situació d'incapacitat temporal.\nDurada que es preveu per a la incapacitat temporal.\nCircumstància per la qual s'endarrereix el comunicat de confirmació.\nDe confirmació: S'ha d'expedir al cap de 15 dies naturals des que es dona el comunicat d'alta. Els comunicats de confirmació successius s'han d'emetre en un termini de 15 dies fins a un màxim de 730 dies des de l'inici de la situació d'incapacitat temporal.\nD'alta: L'emetrà el metge després del reconeixement mèdic. S'ha de presentar abans que acabi l'endemà hàbil davant l'òrgan de personal.\nEn el cas de la incapacitat temporal, pot ser necessari aportar un informe mèdic addicional de ratificació. En aquest es valorarà la possible evolució de la situació d'incapacitat temporal.\nEls mutualistes han de comprendre els continguts generals següents amb relació a les assegurances per a funcionaris:


Càsting per ser princesa i cavaller de la Cucafera de Tarragona | Diari de Tarragona\nCàsting per ser princesa i cavaller de la Cucafera de Tarragona\nEl càsting cada cop és més popular i participatiu\n9 de Agosto de 2016 - 16:42 hs\nPer tercer any, la Cucafera de Tarragona seleccionarà la nena que farà de princesa durant l’acte ‘La Cucafera Baixa’ a Santa Tecla en què es representa la seva llegenda. Entre les novetats, l’acte canvia de data i d’ubicació. En lloc de realitzar-se durant les festes del Barri del Port i a la Part Baixa, el càsting es durà a terme durant les festes de Sant Magí, dilluns 15 d’agost, a les 18.30 h, a la plaça del Fòrum, a la Part Alta.\n«El càsting cada cop és més popular i participatiu i aprofitant enguany la celebració dels 25 anys de la Cucafera i que és un càsting obert a totes les nenes de la ciutat, hem considerat bona idea fer-lo per Sant Magí, quan l’entitat fins ara no tenia cap acte», explica Adrià Recasens, organitzador i presentador de l’acte. La plaça del Fòrum permetrà als assistents gaudir de l’esdeveniment a les diverses terrasses.\nPer altra banda, una altra novetat serà que l’acte també escollirà el nen que farà de cavaller en la representació. Si les nenes hauran de recitar de memòria el poema que la princesa pronuncia la nit del 20 de setembre a les escales de la Catedral, en el cas dels nens la prova consistirà en demostrar la seva traça i agilitat, amb l’ajuda en aquest cas també d’un adult. La franja d’edat per als candidats/es s’estableix entre els 5 i 10 anys. Els pares i mares poden inscriure’ls fins al proper 10 d’agost enviant un correu a cucaferatgn@hotmail.com.


Els reptes educatius de Barcelona: una mirada en clau d’equitat - Institut infància i adolescència\n(Article publicat originàriament a Elcritic.cat)\nTot i que molt sovint alguns actors i discursos insisteixen en assenyalar que Catalunya és un sistema amb resultats mediocres però relativament equitatiu, diversos estudis han mostrat, des de fa anys, que el nostre sistema té mancances importants a l’hora de garantir oportunitats educatives per a tots els infants i joves. En el cas de Barcelona, l’informe d’Oportunitats educatives de la infància i l’adolescència a Barcelona 2018-2019, elaborat per l’Institut Infància i Adolescència, posa de manifest, de nou, que la majoria dels reptes educatius de la ciutat es poden formular en termes de reducció de les desigualtats. Tot i ser conscients que l’educació a la ciutat integra un conjunt molt ampli d’àmbits i dimensions, en aquest article ens focalitzem en aquells que considerem els tres reptes principals de la política educativa local en l’escolarització dels infants i adolescents de 2n cicle d’educació infantil i de l’educació obligatòria, és a dir, des de P3 fins a l’ES\nEl primer dels reptes és la lluita per reduir la segregació escolar. Més enllà de la seva rellevància en termes de justícia social, la necessitat d’assolir una distribució més equilibrada de l’alumnat té un caire també instrumental: la segregació escolar dificulta el procés d’aprenentatge de l’alumnat amb més dificultats i afecta negativament la cohesió social. A Barcelona, tal i com es desprèn de l’anàlisi de les dades de l’informe, hi ha importants desequilibris, entre l’educació pública i la concertada, en l’escolarització d’alguns col·lectius especialment vulnerables. Per exemple, a l’educació primària, l’escola pública escolaritza el triple d’alumnat de nacionalitat estrangera, el doble d’infants amb necessitats específiques de suport educatiu i quatre vegades més d’infants amb beca menjador que els centres privats concertats. La concentració d’aquests col·lectius en certes escoles i instituts suposa una clara desavantatge per aquests alumnes i és una de les fonts principals de desigualtat del nostre sistema. És altament preocupant, doncs, que els nivells de segregació escolar d’alguns dels districtes de la ciutat, com per exemple Horta-Guinardó, les Corts o Sants-Montjuïc, es situïn al nivell d’alguns dels municipis amb major segregació escolar de Catalunya, tal i com apuntava l’any 2016 el Síndic de Greuges.\nA l’educació primària, l’escola pública escolaritza\nel triple d’alumnat de nacionalitat estrangera,\nel doble d’infants amb necessitats específiques de suport educatiu\ni quatre vegades més d’infants amb beca menjador\nque els centres privats concertats.\nLa segona de les fonts principals de desigualtat al llarg de l’educació obligatòria són les diferents trajectòries i experiències educatives de l’alumnat durant el seu procés d’escolarització, i el rol dels centres educatius en la seva configuració. En aquest sentit, mesures com la repetició de curs o la separació, en diferents classes, de l’alumnat d’un mateix curs segons el seu rendiment acadèmic o les seves suposades capacitats, afecten les experiències, les trajectòries i els resultats educatius dels infants i joves. De fet, com mostren les dades de l’estudi PISA, el sistema educatiu espanyol té un problema important amb l’ús de la repetició: és un dels països de l’OCDE, només per sota de França i Luxemburg, amb majors taxes de repetició. En clau de desigualtats, cal dir que la prevalença d’aquestes mesures té un fort biaix socioeconòmic: per exemple, en el cas de la repetició, les dades presentades a l’informe mostren com a Barcelona els nois, de nacionalitat estrangera i escolaritzats als centres públics tenen una major probabilitat de repetir curs, fet que afecta negativament la seva trajectòria educativa futura.\nEl sistema educatiu espanyol té un problema important\namb l’ús de la repetició: és un dels països de l’OCDE,\nnomés per sota de França i Luxemburg,\namb majors taxes de repetició.\nEn aquest sentit, la repetició de curs, així com l’agrupament segons el nivell acadèmic dels alumnes, són estratègies que, tal i com ha demostrat la recerca, no acostumen a respondre exclusivament al procés d’aprenentatge dels alumnes, sinó que sovint són utilitzades pels centres educatius com a mecanismes de gestió d’una població escolar socioeconòmicament heterogènia. De fet, l’ ha demostrat que a mateix rendiment acadèmic, l’alumnat de menor nivell socioeconòmic té més probabilitat de repetir que aquells de classe mitjana o alta. Aquests estudis també mostren que la repetició és una mesura que no millora el rendiment acadèmic de l’alumnat, té un cost molt elevat i afecta de manera important a les desigualtats educatives.\nEn tercer lloc, un darrer eix de desigualtat identificat és el dels resultats educatius. Garantir el dret a l’educació requereix també vetllar per tal que tot l’alumnat assoleixi un nivell mínim de resultats escolars. En aquest sentit, la ciutat de Barcelona presenta algunes desigualtats importants en relació a l’assoliment d’aquest nivell mínim de resultats. Més enllà de les importants diferències entre districtes pel que fa al percentatge d’alumnes que assoleixen les competències bàsiques de 6è de primària i 4t d’ESO, destaca la concentració d’aquests alumnes en determinants centres. En el cas de les proves de 4t d’ESO, mentre a districtes com l’Eixample, Les Corts o Gràcia no trobem cap centre on més de la meitat del seu alumnat no superin les competències bàsiques, a Ciutat Vella el 27,3% dels centres es troben en aquesta situació o l’11,1% al districte de Nou Barris. Evidentment, aquestes desigualtats aparentment territorials amaguen desigualtats socioeconòmiques que penalitzen especialment l’alumnat d’entorns socioeconòmics més desafavorits o en situació de pobresa.\nLes desigualtats aparentment territorials en els resultats educatius\namaguen desigualtats socioeconòmiques\nque penalitzen especialment l’alumnat d’entorns socioeconòmics\nmés desafavorits o en situació de pobresa.\nLa millora dels sistemes educatius que, com el nostre, garanteixen l’accés universal a l’educació bàsica passa inexorablement per la reducció de les desigualtats educatives. Mostra d’això és que, més enllà dels reptes assenyalats en aquest article, qualsevol de les prioritats del nostre sistema educatiu (per exemple, reduir l’abandonament educatiu prematur o augmentar el nombre de joves que obtenen un títol d’educació postobligatòria) es pot plantejar en termes de desigualtats educatives. Desigualtats educatives que molt sovint s’expandeixen i fins i tot s’originen a l’educació primària o l’ESO, com s’ha posat de manifest, de forma resumida, en aquest article. En aquest sentit, encara hi ha un ampli marge de millora en la capacitat de la política educativa, també a nivell local, per fer front a aquestes desigualtats. Tot i que iniciatives com el Pacte contra la segregació escolar a Catalunya i el Pla de xoc contra la segregació escolar impulsat pel Consorci d’Educació de Barcelona apunten en la bona direcció, una de les qüestions pendents a l’agenda política és el desenvolupament d’un marc legal que garanteixi que tots els centres finançats amb fons públics contribueixin en igual mesura a la reducció de la segregació escolar. Així mateix, l’administració educativa hauria de ser capaç de donar una resposta efectiva als centres educatius, especialment a aquells que concentren majors dificultats, per tal que totes les escoles i instituts disposin de recursos (econòmics, materials i humans) en funció de la diversitat i les necessitats del seu alumnat. Per últim, és urgent també el desenvolupament de mesures actives d’acompanyament als centres o de desegregació per assegurar que tot l’alumnat assoleix un nivell mínim de resultats educatius al finalitzar l’educació obligatòria, requisit indispensable per garantir de manera efectiva el dret a l’educació i la possibilitat que tots els i les joves de la ciutat puguin desenvolupar una trajectòria exitosa a l’educació postobligatòria.


Comencem el 2n període de cens!\nExplica'ns les teves experiències amb #projecteorenetes\nJa podeu confirmar les unitats de mostreig per al 2018\nEls nius de les orenetes\nEl divendres passat va començar el segon període de cens del projecte i s'allargarà fins al 31 de juliol. Ara és moment de controlar els nius i veure si les orenetes ja han criat.\nQuant a les xifres de participació del 1r període cens, continuen superant les d'anys anteriors:\nA data 14 de juny, durant el que portem de 2018 s'han registrat 205 Unitats de Mostreig mentre que al 2017 s'havien registrat 178. La xifra de niu és molt similar, en la mateixa data, al 2018 s'han comptat 9794 nius quan al 2017 se'n van comptar 9782.\nHi ha participació registrada en 28 de les 42 comarques. També hi ha participació a Andorra, les illes de Menorca i Mallorca i a la comarca del Baix Maestrat al País Valencià.\nEncara queda molt de temps per participar, així que us animem a ajudar-nos a pintar tot el mapa de color verd!\nEn verd les comarques que participen en el cens 2018, en vermell les que encara no han participat aquest any.\nAcabem de passar l'equador del primer període de cens del projecte Orenetes 2018 i alguns de vosaltres ja ens heu fet arribar les vostres experiències mitjançant les xarxes socials.\nEls nens i nenes de 4t de l'Escola Ribagorçana del Pont de Suert van donar la benvinguda a la primavera fent el seu primer cens del Projecte Orenetes.\nD'altra banda, els nens i nenes de 3r i 4t del ZER Vall de Boí, ens deien que "Si fóssim orenetes cuablanques també ens faríem el niu a St. Feliu de Barruera".\nEls alumnes de 5è de l'escola de la Mare de Déu del Carme del Prat de Llobregat, també ens van enviar les seves experiències i les seves fotos.\nI tu, vols compartir les teves experiències fent el cens del Projecte Orenetes? Explica-ho a les xarxes socials Twitter, Facebook i/o Instagram posant l'etiqueta #projecteorenetes i mencionant a l'ICO @icocells.\nNens i nenes de 3r i 4t del ZER Vall de Boí davant de l'esglèsiu de Sant Feliu de Barruera.\nLa primavera ja és aquí i amb ella, les orenetes cuablanques, per això ara és el moment de rebre-les confirmant les unitats de mostreig al Projecte Orenetes.\nSi l'any passat vau fer un cens i aquest any voleu fer el cens al mateix lloc, és important que confirmeu les unitats de mostreig abans del 30 d'abril. Per fer-ho, només heu d'anar a l'apart 'Unitats de mostreig' del web i clicar la icona de confirmació de cadascuna de les vostres unitats de mostreig. Les unitats que no es confirmen queden alliberades i disponibles per a que altres persones les puguin censar (això no afecta els censos que hagueu fet en anys anteriors).\nIMPORTANT: el dia 30 d’abril, totes les unitats de mostreig que no s’hagin confirmat s’alliberaran automàticament per facilitar que altres persones se’n puguin fer càrrec.\nÉs hora de començar a planificar els vostres censos de cara al primer període, que començarà l'1 de maig. Som-hi!\nEls que participeu al projecte Orenetes coneixeu de sobres com és el niu de l’oreneta cuablanca: esfèric, totalment tancat amb una petita obertura a la part superior per on entren i surten les orenetes. Tot i així, hi han persones que no són capaces de distingir els nius de les diferents orenetes, i que a Catalunya en podem trobar fins a cinc tipus diferents. Fem-ne un petit repàs doncs!\nCom dèiem, el niu d’oreneta cuablanca és totalment tancat, i és fàcil veure’l sota els balcons i les cornises dels habitatges. El niu de l’oreneta vulgar és com una tassa, obert per dalt i sovint es localitza en construccions, dins de porxos o forats sobre bigues. Aquest és molt similar al niu de roquerol, que també té forma de tassa. El niu de l’oreneta cua-rogenca, molt més difícil de veure, és totalment tancat com el d’oreneta cuablanca però a més té un distintiu canal d’entrada que fa molt més difícil l’entrada als depredadors. Tots aquests nius són de fang. Per últim, l’oreneta de ribera cria en forats i mai a cases o edificis.\nSi mai trobeu un niu d'alguna oreneta, no oblideu penjar la informació al projecte Nius.\nEls nius d'oreneta. Dibuixos: Martí Franch.


El consum caurà un 14% aquest any - Diari de Girona\nEl consum caurà un 14% aquest any\nL'últim informe de BBVA Research estableix que les llars espanyoles van estalviar el 22% de la renda durant el segon semestre de l'any, una xifra sense precedents L'estudi mostra un descens de la despesa en serveis i béns duradors\nLa crisi ha impactat especialment en el sector de l'automòbil. maite cruz\nLa crisi ha impactat especialment en el sector de l'automòbil.\nLes restriccions adoptades per fer front a la crisi sanitària i l'increment de la incertesa estan impulsant l'estalvi en detriment del consum, que caurà un 14% el 2020, segons l'informe «Situació Consum de BBVA Research» corresponent al segon semestre de l'any. La despesa augmentarà un 7% l'any que ve, afavorida per la recuperació prevista de la capacitat de compra de les llars i l'absorció d'una part de la demanda embassada el 2020. La crisi ha impactat especialment en el sector de l'automòbil. Si no hagués aparegut la pandèmia, s'haurien matriculat uns 650.000 turismes entre gener i juny, uns 315.000 més dels registrats.\nHi ha dues raons principals que expliquen aquesta abrupta caiguda del consum. La primera és el deteriorament de la renda i la riquesa de les famílies malgrat la posada en marxa de les polítiques de suport d'ingressos, com els ERTOs o la prestació per cessament d'activitat per als treballadors autònoms.\nEn aquest context, el consum descendirà un 14% aquest any, però recuperarà part d'aquesta caiguda el 2021, amb un creixement del 7%. «La recuperació, per tant, serà incompleta», segons recull l'informe, que preveu que a finals del 2021 la despesa de les famílies encara se situï entorn d'un 5% per sota del que hi havia a finals del 2019.\nSi no hagués aparegut la pandèmia, s'haurien matriculat entorn de 650.000 turismes entre gener i juny, segons les estimacions de BBVA Research, uns 315.000 més dels registrats. Malgrat la recuperació de les vendes al segon semestre, el mercat retrocedirà un 33% aquest any fins a les 840.000 unitats.\nDesprés de paralitzar-se al març i l'abril, les vendes d'automòbils van començar a recuperar-se tímidament al maig amb l'inici de la desescalada i van continuar fent-ho durant els mesos següents, sobretot després de l'entrada en vigor del Pla Renove 2020 a mitjans de juliol. Segons l'evolució fins al mes de setembre, l'informe preveu que les matriculacions de turismes se situaran per sobre de les 500.000 unitats a la segona meitat de l'any, al voltant de 160.000 més que a la primera meitat.\nPer al 2021, el creixement esperat de la renda per càpita i l'absorció d'una part de la demanda de turismes embassada durant aquest any impulsaran les vendes, fonamentalment al segon semestre de l'any, fins a superar les 1.100.000 matriculacions. Si el Pla Renove 2020 es prorrogués durant el 2021, les vendes podrien incrementar-se en entre 40.000 i 80.000 unitats addicionals, apunta.\nLes matriculacions de turismes retrocedeixen a totes les autonomies, però a ritmes diferents. Les comunitats autònomes de Cantàbria, Aragó i País Basc experimenten descensos inferiors al 30% interanual el 2020. Alguns d'aquests territoris, a més de tenir una economia menys suportada pel turisme, han engegat programes d'incentius autonòmics que han impulsat la demanda.\nBaixen els grups escolars confinats per positius de COVID.


El Matí Digital - Carta abans de la matinada. 27-II-2017\nCarta abans de la matinada. 27-II-2017\nCua per beneficència\nDesprés de tant temps sense enviar-vos cartes, generalment abans de la matinada, tindria moltes coses a dir-vos o comentar. Properament tindré més temps per comunicar-me amb vosaltres i tot anirà sortint. Els darrers dies han estat, però, molt intensos per a mi i en tinc prou per entretenir-vos o empipar-vos una bona estona, si abans no heu esborrat aquest document.\nEstic especialment sensibilitzat pel contingut de la conferència que vaig assistir divendres passat a Granollers. Estava organitzada pel Club de Premsa d’EL9NOU i versava sobre la pobresa, remarcant l’infantil. La conferenciant, la monja sor Lucía Caram. Aquesta argentina arrelada a Catalunya fa uns quinze anys, que parla fluidament el català i que durant aquest temps ha fet feina de la bona, socialment parlant.\nTenim la pobresa molt a prop i no tan sols a les barriades o les barraques, que encara en queden, sinó que en tenim arreu a l’entorn nostre. No donaré xifres perquè em podria equivocar, però són esgarrifosos els nivells de pobresa a l’Estat i a casa nostra, de risc de pobresa greu i immediata. No recordo bé les definicions o termes, però per als que ens costa recordar les xifres n’hi hauria prou amb pensar que un 30% de la població està en aquest risc i si dic que un de cada deu nens ja està en situació de pobresa extrema crec que no exagero. Som pobres perquè, mentre tinguem veïns pobres, nosaltres també ho som, encara que no ens manqui res material.\nI els infants? I els adolescents? A aquests la pobresa els pot marcar per tota la vida. Els estralls de la crisi, que diuen que ja hem passat, han estat devastadors i les seves conseqüències actuals, les seves ferides, romanen en moltes llars de tota mena, amb pare i mare o monoparentals. Hi ha qui ha tornat a trobar feina però, quina feina? Amb un dels pares que treballi i cobri menys de mil euros al mes no es pot mantenir una família amb fills, com una mare o un pare sols, amb un o més fills, tampoc. I, aquí, no parlem de la gent gran, que seria capítol a part.\nSí, ens deia sor Lucía, hi ha bancs d’aliments, menjadors socials, moltes ONGs, sortosament, però no n’hi ha prou. Hi ha pobresa econòmica i pobresa de dignitat. La persona necessita proximitat, empatia. Els nens i les nenes necessiten la proximitat de la família amb tot el seu escalf. La crisi deixa moltes famílies trencades o tocades profundament. Els fills no tan sols necessiten menjar, vestir, educació o lleure, sinó tenir els pares a prop, la seva proximitat en tots els aspectes. Si els pares no tenen feina o la tenen precària, com poden oferir proximitat als fills si la seva preocupació és procurar-los la supervivència material?\nA sor Lucía no li agrada parlar de pobres, sinó de “persones empobrides”, potser perquè, penso jo, els recursos existeixen però estan molt mal repartits. La crisi ha aprofundit i segueix aprofundint l’abisme entre rics i pobres, les desigualtats cada dia són més grans. Alguns països pobres potser han millorat el seu nivell de vida, encara que sigui vist amb grans xifres que sabem no arriben a tothom. Però, al nostre entorn, potser en nosaltres mateixos, la pobresa i la desigualtat augmenten i no en som prou conscients.\nSor Lucía no defuig la responsabilitat de l’Església en aquest tema. Al contrari, l’afronta amb coratge. Sense oblidar que l’Església té Càritas, molt bons sacerdots, religiosos i religioses, no reconeix que l’Església Catòlica sigui la dels pobres, com volen el papa Francesc o el bisbe Casaldàliga i tants altres pastors i entitats religioses, a les que es va referir en vàries ocasions. L’Església no serà l’Església dels pobres fins que no tingui “ni or ni plata”. El papa Francesc tracta de donar exemple vivint en la pobresa, però tots sabem que encara hi ha massa bisbes i cardenals que viuen en palaus, per esmentar només un aspecte de les seves vides. A sobre, afegeixo jo, tracten de fer-li la vida impossible.\nSor Lucía és una gran comunicadora i val la pena que ho sigui perquè, endemés de tenir cura de la seva fundació, d’acostar-se als presos i a tota mena de “persones empobrides”, fa una gran tasca de difusió d’aquest enorme, el primer segons ella, problema social. Viu en aquest món, es fica per tot arreu, va de les barraques als palaus, sempre perseguint el mateix objectiu: denunciar i proposar solucions. Tots hi hem d’estar implicats, personalment i col·lectiva. El sector privat, el tercer sector, ha d’arrossegar i col·laborar amb el sector públic, totes les administracions, en la tasca de tractar d’apaivagar i eradicar la pobresa.


Què és l'IMC? - Clínica ServiDigest - Barcelona\nL’Índex de Massa Corporal (IMC) o Índex de Quetelet, és el mètode més àmpliament utilitzat per valorar el Sobrepès i l’Obesitat en adults.\nEs calcula dividint el pes (en kg) per la talla al quadrat (en m). El seu ús està molt estès atès que és de fàcil obtenció i es correlaciona bé amb el percentatge de greix corporal.\nNo obstant això, hem de tenir en compte que en pacients amb nivells elevats de massa magra (com ara esportistes) sobreestima la quantitat de greix corporal. A més existeixen variacions en diferents poblacions i ètnies, i no és aplicable en població infantil (en la qual s’utilitzen taules i percentils).\nTot i així, és una eina útil que, juntament amb altres dades, com el perímetre de cintura o el percentatge de greix corporal, s’utilitza per a l’avaluació i classificació de l’estat nutricional.\nIMC <18.5 kg / m2 – Baix pes\nEstà en un pes per sota del recomanat. Seria convenient estudiar el motiu d’aquest baix pes per un especialista en endocrinologia per posteriorment valorar si s’han de fer canvis dietètics per augmentar-lo o si existeix dèficit d’algun nutrient.\nIMC 18.5 – 24.9 kg / m2 – Normopès\nEstà en un pes correcte en relació a la seva alçada. Si se sent bé amb el seu pes hi ha més té un correcte estat de salut, és recomanable que es mantingui en aquest pes.\nIMC 25-26.9 kg / m2 – Sobrepès grau I\nEstà en un pes lleugerament per sobre del recomanat. Millori la seva alimentació i augmenti l’activitat física per perdre el pes suficient com per situar-se en un IMC per sota de 25. Consulteu a un especialista en endocrinologia perquè l’orienti en aquests canvis. (Link a https://especialistasobesidad.com/)\nIMC 27-29.9 kg / m2 – Sobrepès grau II\nEstà en un pes per sobre del recomanat. Necessita revisar la seva alimentació i augmentar l’activitat física que realitza per baixar de pes. Consulteu amb un especialista en endocrinologia perquè s’estudiïn les causes del sobrepès i iniciar el tractament adequat.\nIMC 30-34.9 kg / m2 – Obesitat tipus I\nEstà en un pes per sobre del recomanat, situant-se en una Obesitat de tipus I. Consulti amb un endocrinòleg per realitzar un estudi d’obesitat, descartar malalties relacionades com diabetis o dislipèmia i programar el tractament a seguir. Està indicat un canvi d’hàbits alimentaris, augmentar l’activitat física i valorar la realització de tractaments endoscòpics per a la obesitat.\nIMC 35- 39.9 kg / m2 – Obesitat tipus II\nEstà en un pes per sobre del recomanat, situant-se en una Obesitat de tipus II. L’excés de pes que té el predisposa a patir malalties metabòliques greus que s’han d’estudiar i tractar. Consulteu amb un endocrinòleg per fer un estudi de l’obesitat, iniciar un tractament que contempli canvis en l’alimentació i grau d’activitat física, i valorar la necessitat de tractaments endoscòpics o Cirurgia de l’Obesitat.\nIMC 40-49.9 kg / m2 – Obesitat tipus III (mòrbida)\nEstà en un pes per sobre del recomanat, situant-se en una Obesitat mòrbida o tipus III. El seu excés de pes el predisposa a patir malalties metabòliques greus que s’han d’estudiar i tractar. Consulteu amb un endocrinòleg per fer un estudi d’obesitat i començar un tractament que contempli canvis en l’alimentació, grau d’activitat física i valorar la realització d’una Cirurgia de l’Obesitat.\nIMC> 50 kg / m2 – Obesitat tipus IV (extrema)\nEstà en un pes per sobre del recomanat, situant-se en una Obesitat tipus IV. El seu excés de pes el predisposa a patir malalties metabòliques greus que s’han d’estudiar i tractar. Consulteu amb un endocrinòleg per fer un estudi d’obesitat i començar un tractament que contempli canvis en l’alimentació, grau d’activitat física i valorar la realització d’una Cirurgia de l’Obesitat.\nCol·legiada núm 48408 del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona\nAnterior:Beneficis de la Hidroteràpia de Còlon\nSegüent:El Dr. Eduard Mª Targarona, distingit com Acadèmic Numerari de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya\nEl podómetro es una herramienta muy útil para medir nuestra actividad física diaria. Si quieres saber que tipos de… https://t.co/6Bevv4fEt8\nSaps tot el que podem fer per tu? Tens problemes digestius? Pateixes sobrepès o obesitat?  A Clínica ServiDigest… https://t.co/9RCg6BKYJz